GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני:
אני לא הולך להיכנס לעניין הזה.
משה גפני:
את הנושא של הרשות לניירות ערך והבורסה אני משאיר.
משה גפני:
אם תרצה לומר בעניין הזה, אנחנו נקשיב לך.
משה גפני:
מה שלא תרצה להגיד, אז לא עכשיו כי אני רוצה להתקדם עם החוק.
משה גפני:
אם תרצה להגיד על זה משפט או שניים, כדי שבכל אופן העיתונאים יהיו מרוצים אז בבקשה.
משה גפני:
אם לא, אז אין צורך.
משה גפני:
מה שמעניין אותנו עכשיו זה מה שאתה רוצה בהצעת החוק הזאת.
משה גפני:
?
<שמואל האוזר:
אני אתחיל ממה שביקשת.
<שמואל האוזר:
אני חושב שאנחנו נמצאים בנקודת זמן שבה אנחנו צריכים לעשות כל מה שאנחנו יכולים לעורר את השוק הזה מצד אחד, ולשמור על המשקיעים מהצד השני.
<שמואל האוזר:
הרשות נוקטת היום בכמה מהלכים שנוגעים גם לקידומה של הבורסה ונוגעים גם למהלכים שקשורים גם לרגולציה, שאת חלקה נרצה לראות אם אנחנו יכולים להקל מבלי לפגוע במשקיעים.
<שמואל האוזר:
אנחנו גם נוקטים במהלכים שהתכלית שלהם היא תכלית צרכנית.
<שמואל האוזר:
בכובעך הקודם העברת את הנושא של עמלות ההפצה שזה נושא צרכני אחד.
<שמואל האוזר:
בעתיד יעלה נושא צרכני נוסף שהוא הקפ"מ, שבזמנו עשית דיונים בנושא הזה ושנותן פיתרון למשקיעים מהציבור.
<שמואל האוזר:
הנושא שעומד על הפרק כאן גם הוא נושא שאני רואה בו נושא צרכני, כי בעצם הוא נותן את האפשרות למשקיעים מהציבור להיות שותפים באספות הכלליות.
<שמואל האוזר:
אלה אותם משקיעים שעד היום הם היו צריכים לעבוד די קשה כדי להגיע לאסיפות הכלליות.
<שמואל האוזר:
זה היה כרוך בעלויות, בזמן.
<שמואל האוזר:
הם לא הופיעו ומי שהיה אלו היו המשקיעים המוסדיים.
<שמואל האוזר:
מה שעומד היום על הפרק יוזיל עלויות גם למשקיעים המוסדיים ואני אדבר על זה.
<שמואל האוזר:
זאת בעצם יוזמה שמאפשרת לבעלי מניות ולבעלי אגרות חוב להיות שותפים ומעורבים בהחלטות משמעותיות שיש בחברות, להשתמש בזכויות ההצבעה שלהם.
<שמואל האוזר:
זה חיזוק ממשל תאגידי אל מול בעלי השליטה.
<שמואל האוזר:
אני חושב שזה גם הולך להוזיל עלויות גם למשקיעים המוסדיים.
<שמואל האוזר:
יש להם מספר דרכים להשתתף חוץ מההופעה הפיזית, למשל, באמצעות יפויי כוח.
<שמואל האוזר:
יש פה חוק מאוד ייחודי כי בעולם קיימות מערכות כאלה אבל בדרך-כלל המערכות האלה הוקמו על-ידי חברות פרטיות.
<שמואל האוזר:
בחברות הפרטיות זה כמובן כרוך בעלויות.
<שמואל האוזר:
היה בחוק החברות האפשרות שחברות עצמן תקמנה בעצמן סוג של זכויות הצבעה אבל אף אחת מהחברות לא הרימה את הנטל ונתנה את האפשרות בידי משקיעים מהציבור להיות שותפים בהצבעה.
<שמואל האוזר:
לכן אנחנו החלטנו לקחת את היוזמה.
<שמואל האוזר:
יחד עם מחלקת ה-IT שלנו שהיא מחלקה מעולה, הקמנו את המערכת הטכנולוגית הזאת שהיא מוכנה לצאת לדרך ברגע שהחוק והתקנות יעברו.
<שמואל האוזר:
המערכת הזאת בעצם מאפשרת למשקיע, לבעלי מניות ואגרות חוב, לקשר בין מזמני האסיפות לבין המצביעים עם זכויות ההצבעה, כדי לוודא נתונים ולהעביר קודי הצבעה.
<שמואל האוזר:
בעצם זה מאפשר למשקיעים, בעלי מניות ובעלי אגרות החוב לשבת בבית ולהצביע.
<שמואל האוזר:
זה מה שעומד על הפרק.
<שמואל האוזר:
הם יכולים לעשות את זה בקלות.
<שמואל האוזר:
הכול, כמובן, נעשה דרך חברי הבורסה.
<שמואל האוזר:
הם עושים את זה בקלות, כמעט כמו שאנחנו נכנסים לחשבון הבנק.
משה גפני:
דיברתם עם הבורסה?
<שמואל האוזר:
אנחנו לא נפגשנו איתם אבל זה עומד מול חברי הבורסה.
<ציפי בנר:
אנחנו מאיגוד הבנקים.
<ציפי בנר:
הבורסה היא פחות צד בתהליך.
<ציפי בנר:
זה בין חברי הבורסה, למנפיק, למזמן האסיפה.
משה גפני:
ואתם מה?
<ציפי בנר:
אנחנו מבנק לאומי מהיחידה שמתפעלת את נושא ההצבעות.
משה גפני:
אתם בעד החוק?
<ציפי בנר:
כן.
<שמואל האוזר:
זה נוגע לחברי הבורסה.
משה גפני:
אתם תהיו גם בעד התקנות שיגיעו?
<ציפי בנר:
את התקנות נבנה יחד.
<ציפי בנר:
יש לנו כמה שינויים וכמה הצעות אבל זה בהחלט מבורך.
<ליאת עדי:
אני מבנק מזרחי.
<ליאת עדי:
אני מנהלת את תפעול ניירות ערך.
<שמואל האוזר:
אנחנו כמובן בקשר עם חברי הבורסה.
משה גפני:
סליחה, אתם מתנגדים לחוק?
<ליאת עדי:
אנחנו כן.
<ליאת עדי:
אני לא מוצאת הצדקה למערכת ההצבעות הזאת.
משה גפני:
חשבתי שהישיבה הולכת להיות משעממת.
<שמואל האוזר:
המערכת הטכנולוגית הזאת היא בעצם לטובת כלל הציבור.
<שמואל האוזר:
היא מוזילה עלויות באופן משמעותי לציבור.
<שמואל האוזר:
היא כמובן בנוסף לדרכים אחרות, גם באמצעות כתבי הצבעה.
<שמואל האוזר:
היא נותנת עוד אפשרות קלה לעשות את זה.
<שמואל האוזר:
זה לא מייתר את האפשרויות הקודמות.
<שמואל האוזר:
אני רוצה להסביר לכם מדוע יש לזה חשיבות גדולה מאוד.
<שמואל האוזר:
במסגרת ההתנהלות של החברות, כללי ממשל תאגידי, עסקאות ניגוד שבהם יש חשיבות גדולה לבעלי מניות המיעוט.
<שמואל האוזר:
לעיתים קרובות אלה החלטות שקשורות לעסקאות עם בעלי עניין, החלטות שקשורות לשכר.
<שמואל האוזר:
לעיתים קרובות הן נקבעות על שברירי אחוזים.
<שמואל האוזר:
יש חשיבות גדולה לבעלי מניות מהציבור להיות שותפים.
<שמואל האוזר:
אפילו בשברירי אחוזים אפשר להשפיע על ההחלטות האלה.
<שמואל האוזר:
אני מאמין שבפועל זה יהיה הרבה יותר משברירי אחוזים.
<שמואל האוזר:
יותר מכך, אני מאמין בכך שגם משקיעים מוסדיים ישתמשו בזה וזה יוזיל להם גם כן את העלויות.
<שמואל האוזר:
לכן אני חושב שיהיה שימוש נרחב.
<שמואל האוזר:
אבל, גם אם השימוש לא יהיה נרחב, לפחות בשלב הראשון של התהליך, אני חושב שיש לזה השפעה מאוד חשובה, שהיא מחזקת את הממשל התאגידי והיא מחזקת את כוחו של הציבור במקום שאנחנו רוצים להיות.
<שמואל האוזר:
המערכת קיימת במקומות אחרים בעולם אבל כאן היא מערכת מיוחדת מפני שאנחנו הכנו אותה והיא מתאימה מאוד לשוק הישראלי.
<ציפי בנר:
אנחנו מייצגים אמנם את איגוד הבנקים אבל זה טבעי שיהיו דעות שונות.
משה גפני:
אני בעד מחלוקת.
<ציפי בנר:
אני כן אומרת שזה מאוד מבורך.
<ציפי בנר:
מעבר למטרה שלשמה זה נועד, גם ביחידות התפעוליות בבנקים מושקעים משאבים רבים על התהליך הידני שמתבצע היום.
<ציפי בנר:
אי אפשר לתאר, זה כמו ימי הביניים.
<ציפי בנר:
לכן אני שמחה שזה תהליך שישנה.
<ציפי בנר:
לכן אני מאוד מברכת שבכלל יש איזה רעיון.
<ציפי בנר:
היום, תהליך אישורי בעלות או אישורי יפויי כוח באג"חים מבוצע בצורה מאוד מסורבלת.
<ציפי בנר:
יושבים אנשים ועובדים כמו בימי הביניים.
<ציפי בנר:
זה הדבר היחיד שעובדים בו בשיטות של ימי הביניים.
<ציפי בנר:
אנחנו מאוד מברכים על השינוי הזה.
<ציפי בנר:
שמחנו שיש איזה שינוי.
<ציפי בנר:
אנחנו בבנק מברכים על ההצעה הזאת.
<ציפי בנר:
יחד עם זאת אנחנו רוצים כמה שינויים בתוך ההצעה ונראה לי שאלו יהיו דברים שנוכל להסכים עליהם.
<ציפי בנר:
יש 3 נקודות שהייתי רוצה שהחוק ייתן דעתו לגביהם: העיצום הכספי לבנקים במידה ולא נצליח להעביר.
משה גפני:
גם לייעוץ המשפטי של הוועדה יש מה להעיר בעניין הזה.
משה גפני:
אם אפשר, רק העקרונות.
<ציפי בנר:
הרשות די שיתפה אותנו בחשיבה גם בתחילת התהליך וגם עם היחידה הטכנולוגית.
משה גפני:
הנציגה שמתנגדת.
משה גפני:
את מתנגדת לכל החוק?
משה גפני:
מה איכפת לך שמצביעים אלקטרונית?
<ליאת עדי:
אני בעד האפשרות להצביע מהבית.
<ליאת עדי:
אנחנו בעידן של האינטרנט.
<ליאת עדי:
בעידן הסמרטפונים והטכנולוגיה המתקדמת זה ראוי ומוצדק לקיים את האפשרות הזאת.
<ליאת עדי:
הבעיה היא שאני לא רואה באמת שאנשים ישתמשו באופציה הזאת, לצערי.
<ליאת עדי:
מניסיון העבר, כשאפשרנו ללקוחות להצביע באמצעות כתבי הצבעה, גם אם הם היו צריכים להגיע לסניף ולקבל את אישור הבעלות או אפילו כשיכולתי לפקסס להם זה הביתה, לא ראיתי שלקוחות באמת השתמשו באופציה הזאת.
<ליאת עדי:
אני גם לא יודעת עד כמה נעשה מחקר על מה שקורה בחו"ל ששם יש אפשרות להצביע האינטרנט, עד כמה היה השימוש בזה.
משה גפני:
אני מבין שאת אומרת שזה יועיל אבל לא יזיק.
<ליאת עדי:
אבל כל ההיערכות של הבנקים לקראת זה זאת הוצאה.
משה גפני:
יכול להיות נזק מהחוק הזה?
<ליאת עדי:
ממש לא.
וירצברג:
אני מבנק הפועלים.
וירצברג:
אנחנו מאוד בעד החוק, זה יחסוך הרבה עבודה ידנית.
וירצברג:
יש חזקה שאם הלקוח סירב, פרטיו יימסרו לרשות לניירות ערך.
וירצברג:
אנחנו חושבים שהתהליך צריך להיות שרק אם לקוח הסכים במפורש אז פרטיו יימסרו.
וירצברג:
יש פה איזו חזקה שאם אתה לא מתנגד אז יימסרו הפרטים.
וירצברג:
יש לנו משקיעים זרים מחוץ לארץ שיראו את זה מאוד לחומרה.
וירצברג:
כי הם כל הזמן שואלים אותנו באיזה נסיבות אנחנו נדרשים למסור את הפרטים שלהם.
וירצברג:
זה דבר חדש.
וירצברג:
עכשיו נצטרך להגיד להם שאם הם יתנגדו, אז הפרטים שלהם יעופו לאתר ההצבעה.
<ציפי בנר:
מצד שני הם יוכלו להצביע מחו"ל בלי בעיה.
וירצברג:
אין בעיה אבל רק אם הם יסכימו.
משה גפני:
מצטער, לא הבנתי.
משה גפני:
למה תהיה בעיה עם המשקיעים מחו"ל?
וירצברג:
רק אם לקוח מתנגד אז פרטיו לא יימסרו.
וירצברג:
אם היא לא מביע דעה, אז הפרטים שלו עוברים למערכות ההצבעה.
וירצברג:
אני מדבר על משקיעים מוסדיים .
וירצברג:
אני מדבר גם על כל אוכלוסיית הבנק אבל שם אני צפוי לתגובה לא טובה.
משה גפני:
אבל אמרת שאתה תומך בזה.
וירצברג:
אני אומר שאפשר לעשות תהליך שרק לקוח שמסכים פרטיו יימסרו.
וירצברג:
יש פה בעיה שאנחנו צריכים לחשוף את פרטי הלקוחות לרשות.
וירצברג:
אם כבר הולכים על המהלך הזה, שזה יהיה בחוק ולא יבואו אלינו בטענות על-כך שמסרנו את הפרטים.
<נתי שילה:
אני יועץ משפטי של איגוד החברות הציבוריות.
<נתי שילה:
אנחנו בעיקרון תומכים בחוק הזה.
<נתי שילה:
יש לנו בעיה לגבי דבר שכרגע לא מוסדר בחוק וגם לא ראינו תקנות וזה לגבי לוח הזמנים שעל פיו החברה מקבלת את כל הפרטים של ההצבעות.
<נתי שילה:
בעניין הזה אנחנו נרצה שהדברים יהיו יותר ברורים ואולי אפילו בחוק הזה.
<נתי שילה:
למעשה יש לנו מצב שמצד אחד האלקטרוניקה מתקדמת ומשתלטת על חיינו, ומצד שני, אסיפה כללית של חברה זאת כבר לא אסיפה אלא זאת התעסקות עם הניירת שהתקבלה ערב האסיפה.
<נתי שילה:
מכיוון שכך, אנחנו חייבם איזה פסק זמן בין המועדים שמקבלים את כל יפויי הכוח ואת ההצבעה האלקטרונית לבין המועד של האסיפה, כדי להיערך בהתאם.
<נתי שילה:
לגבי זה נרצה להעיר כאשר נגיע לסעיפים.
<נתי שילה:
לחוק עצמו אין לנו התנגדות.
וירצברג:
בנקודה הזאת גם יש לנו בעיה.
וירצברג:
לגבי אג"חים מוצע שיום קובע לאסיפה יהיה עד 3 ימים לפני יום האסיפה עצמה.
וירצברג:
בתהליכי הסליקה בבורסה, רק ביום מסחר פלוס יום מסחר נוסף רק בשעות הבוקר אנחנו יודעים בכלל אם העסקה נסלקה או לא.
וירצברג:
אנחנו נוכל לעדכן את היתרות של הלקוחות רק ב-2 בלילה.
וירצברג:
להביא את זה בפלוס 3 אנחנו לא נוכל.
וירצברג:
צריך לרווח קצת את לוח הזמנים.
<ליאת עדי:
מעבר להיות בכובע של חבר בורסה, אני גם חברה בורסאית, שמכנסת אסיפה.
<ליאת עדי:
יש לנו בעיה במקרה שלקוח מצביע באינטרנט ואני מקבלת מהרשות את כל ההצבעות.
<ליאת עדי:
יחד עם זאת, לקוח מגיע לאסיפה ושוב מצביע.
<ליאת עדי:
איך המערכת מונעת את הכפילויות?
משה גפני:
דיברנו על העניין הזה כבר אתמול.
משה גפני:
אצלנו בוועדת המדע והטכנולוגיה יש עיקרון מאוד חזק.
משה גפני:
אנחנו בעד זה שלא תהיה פגיעה בפרטיות.
משה גפני:
אצלנו זה דבר שאנחנו עושים.
משה גפני:
פעם עשיתי את זה בתפקידי הקודם ונלחמתי על שמירת פרטיות הציבור.
משה גפני:
אנחנו הולכים לעידן טכנולוגי ואפשר להצביע דרך הבית.
משה גפני:
בימי הביניים לא ראו עם משקפי גוגל מה שנעשה אצלי בבית אז באמת היה קשה.
משה גפני:
אני תומך בחוק, אני חושב שצריך להעביר אותו, אבל צריך לקחת בחשבון שלא תמיד ההתפתחות הטכנולוגית עשתה לנו טוב.
משה גפני:
יהיו הרבה בעיות עם העניין הזה אף על פי שאין מנוס ואני חושב שהחוק הוא טוב וצריך לקדם אותו.
משה גפני:
יש הרבה בעיות כמו פגיעה בחופש הפרטיות ואנחנו נצטרך למצוא פיתרון לשאלות שהועלו כאן.
משה גפני:
הנושא הזה הוא נושא שאנחנו מקפידים עליו כל הזמן, במיוחד בדיונים כאן שבהם דנים הרבה בהתפתחויות הטכנולוגיות ומה שנלווה לכך.
משה גפני:
אנשים בעצם הופכים להיות אנשים לא פרטיים, מתערבים בחיים שלהם ויודעים כל מה שהם עושים.
משה גפני:
אנחנו נצטרך למצוא פיתרון לעניין הזה.
משה גפני:
אגב, זה לא תמיד טוב.
משה גפני:
למשל, היום כל דבר זה בפייסבוק, מנהלים את המדינה דרך הפייסבוק ואנחנו רואים את התוצאות.
משה גפני:
פעם אמרו שהכול מצוין ועכשיו אפשר לדבר עם הציבור כל יום – עדיף לשתוק.
משה גפני:
לאחר שתציגו את המצגת, אנחנו נעבור על החוק ובסעיפים השונים ננסה למצוא פיתרונות לדברים שהועלו פה ועוד דברים נוספים שנרצה להם פיתרון.
<נתן הרשקוביץ:
(מוצגת מצגת) אתן סקירה כדי שכולנו נהיה מיושרים על מה שאנחנו מדברים.
<נתן הרשקוביץ:
מערכת ההצבעות המשולבת שהרשות מדברת עליה נמצאת תחת המעטפת של מערכת הדיווחים האלקטרוניים מגנא, שהרשות הרימה לפני כמה שנים בהצלחה מלאה והיא עובדת עד היום עם אפס תקלות.
<נתן הרשקוביץ:
היא כוללת שתי מערכות: מערכת הצבעות ומערכת יעל.
<נתן הרשקוביץ:
מערכת יעל היא מערכת דואר אלקטרוני מאובטח מהרשות אל הגופים המפוקחים.
משה גפני:
יש לי נכדה בשם יעל.
<נתן הרשקוביץ:
יעל על-שם יעל תנחומא שמנהלת את הפרויקט.
<נתן הרשקוביץ:
כמו שמגנא מטפלת בדיווחים של חברות, קרנות נאמנות, חברות ניהול תיקים לרשות, מערכת יעל עושה הפוך, דהיינו, דואר אלקטרוני מאובטח מהרשות אל הגופים המפוקחים, הנחיות, תכתובות וכדומה.
<נתן הרשקוביץ:
זאת המערכת הקטנה יותר.
<נתן הרשקוביץ:
המערכת הגדולה יותר היא מערכת ההצבעות עצמה, שהיא מערכת מידע אינטרנטית שמאפשרת למחזיקים במניות באג"ח לקבל מידע על האסיפה, לראות את זה על המסך שלהם ולהצביע במחשב.
<נתן הרשקוביץ:
זאת מהפיכת מחשוב עבור המשקיעים.
<נתן הרשקוביץ:
מגנא זאת המהפכה הראשונה שהרשות עשתה.
<נתן הרשקוביץ:
היא לקחה פרסום מידע לא שוויוני.
<נתן הרשקוביץ:
חברה היתה שולחת דוח כספי עם מונית, עם שליחים וזה היה מתפרסם לחלק כן ולחלק לא.
<נתן הרשקוביץ:
הציבור בבית לא היה לו מושג על הדיווחים של החברות, לא היה רואה את זה בצורה מיידית, לא היה יכול לשלוף מידע.
<נתן הרשקוביץ:
הרשות עשתה מהפיכה במגנא באופן כזה שהיום הדיווח הוא מיידי, שוויוני, מתפרסם באינטרנט וללא עלויות לחברה.
<נתן הרשקוביץ:
במקום להדפיס, לשכפל או לשלוח, היום זה אוטומטי לחלוטין.
<נתן הרשקוביץ:
המהפכה השנייה היא לא פחות מהמהפכה הראשונה וזאת מערכת ההצבעות האלקטרוניות.
<נתן הרשקוביץ:
נכון להיום, דה-פקטו, אחוז ההשתתפות של הציבור נמוך מאוד.
<נתן הרשקוביץ:
שמעת את זה גם מהבנקים.
<נתן הרשקוביץ:
תהליך הוצאת אישור בעלות במקרים רבים בבנק, הוא תהליך ארוך ומסורבל.
<נתן הרשקוביץ:
חלק גדול מהציבור לא מממש את זכותו להצביע וחבל.
<נתן הרשקוביץ:
את כל הסרבול הזה אנחנו מונעים או אנחנו מבטלים במערכת הצבעות אלקטרוניות, שהיא מערכת מאוד נוחה, מאוד פשוטה.
<נתן הרשקוביץ:
אתה תראה דוגמה של מסך.
<נתן הרשקוביץ:
המשקיע נכנס, רואה את הצעות ההחלטה, מצביע בעד או נגד.
<נתן הרשקוביץ:
אין צורך באישורי בעלות מסורבלים.
<נתן הרשקוביץ:
המערכת יודעת מי המחזיק ומעבירה את הכול מסוכם ומעובד עם תום ההצבעה לחברה.
<נתן הרשקוביץ:
איך קורה התהליך?
<נתן הרשקוביץ:
אני חושב שזה השקף הכי מרכזי כדין להבין על מה אנחנו מדברים.
<נתן הרשקוביץ:
יש פה 4 ישויות.
<נתן הרשקוביץ:
החברה המדווחת שולחת דיווח במגנא כמו שהיא עושה היום.
<נתן הרשקוביץ:
הדיווח מגיע לרשות, מתפרסם, מגיע לבורסה, מתפרסם, מגיע לחברה הבורסה.
<נתן הרשקוביץ:
כל עוד לא הגיע המועד הקובע להצבעה, כל עוד לא הגיע השלב שבו בודקים בעצם מי זכאי ומי לא זכאי להצביע, לא קורה כלום.
<נתן הרשקוביץ:
החברה יכולה להתחרט, החברה יכולה להחליף נושאים, להוסיף נושאים, להוריד נושאים, תיבת ההצבעות עדיין לא פתוחה.
<נתן הרשקוביץ:
בשלב מסוים מגיע המועד הקובע, וזה אותו מועד שבו בעצם נקבע למי יש זכות להצביע.
<נתן הרשקוביץ:
במועד זה יש כמה תהליכים שקורים.
<נתן הרשקוביץ:
חבר הבורסה, שאצלו בעל המניות או בעל האג"ח מחזיק את ההחזקות שלו, מוציא קוד גישה ומוציא הודעה לאסיפה ולמחזיקים ובמקביל מעביר את כל המידע הזה למערכת ההצבעות.
<נתן הרשקוביץ:
מערכת ההצבעות פותחת בשלב הזה תיבת הצבעות ובזה הסתיים תפקידו של חבר הבורסה.
<נתן הרשקוביץ:
חבר הבורסה בעצם סיים כרגע את פעולתו במערכת והציבור יכול להיכנס באופן חופשי 24 שעות ביממה מהכורסא בבית, לראות את הנושאים בצורה מאוד נוחה וללחוץ בעד או נגד או נמנע, או שלא רוצה להצביע ומבקש להעביר את אישור הבעלות אוטומטית לחברה כדי שכשיגיע פיסית לאסיפה, לא יצטרך את כל האישורים.
<נתן הרשקוביץ:
כל התהליך הזה קורה עד אשר מגיע מועד האסיפה.
<נתן הרשקוביץ:
במקום שיהיה רגע אחד להצביע, יש ימים שלמים שבהם אדם יכול להיכנס ולהצביע, לשנות את הצבעתו כמה פעמים שהוא רוצה, להתחרט וכדומה.
<נתן הרשקוביץ:
בשלב מסוים מגיע מועד האסיפה.
<נתן הרשקוביץ:
בשלב הזה אנחנו סוגרים את תיבת ההצבעות ומעבירים באמצעות מערכת יעל, של דואר אלקטרוני מאובטח ומוגן מהרשות לחברות, חזרה לחברות.
<נתן הרשקוביץ:
מזכיר החברה מקבל קובץ אקסל מאוד פשוט ומאוד קריא ומאוד נוח, עם כל הפרמטרים: מי הצביע, מה הצביע, מה ההחזקות שלו.
<נתן הרשקוביץ:
לזה הוא רק צריך להוסיף כמה שורות של המצביעים בפועל ויש לו כבר את תוצאות ההצבעה לעוסות ומוכנות על-ידי המערכת.
<נתן הרשקוביץ:
סטאטוס המערכת והפיתוח הסתיים.
<נתן הרשקוביץ:
מערכת יעל כבר עלתה לאוויר.
<נתן הרשקוביץ:
ועדת המדע, באחת מישיבותיה הקודמות לפני כמה חודשים, אישרה את מערכת יעל והיא כבר תפקודית.
<נתן הרשקוביץ:
היום הרשות מתכתבת עם החברות באמצעות המערכת הזאת.
<נתן הרשקוביץ:
הפיתוח במערכת ההצבעות הסתיים.
<נתן הרשקוביץ:
ברגע שיהיה אישור של החוק והתקנות נוכל להפעיל אותה.
<נתן הרשקוביץ:
עוד שקף אחד שמראה את מסך ההצבעה, כדי שתראו כמה שהוא פשוט ונוח לציבור ולמחזיק כדי להצביע.
<יעל תנחומא:
המשקיע הקליד את תעודת הזהות שלו, את קוד הגישה ובעצם בשלב זה נכנס למערכת.
<יעל תנחומא:
הוא רואה באיזו אסיפה מדובר.
<יעל תנחומא:
אתם רואים את הפרטים של האסיפה, פרטים של המחזיק, מה סך הכול ההחזקות שלו ואנחנו רואים מה נושאי האסיפה.
<קריאה:
ואם הוא רוצה להצביע פיזית?
<נתן הרשקוביץ:
הוא יכול לבוא פיזית לאסיפה וזה גובר.
<יעל תנחומא:
אתם רואים את הסעיף של "העברת אישור בעלות".
<יעל תנחומא:
בעצם אני יכולה לסמן פה וי.
<יעל תנחומא:
אני גם יכולה להצביע ולהעביר את אישור הבעלות וגם לבוא פיזית.
<יעל תנחומא:
ברגע שאני מגיעה פיזית, זה גובר על ההצבעה האלקטרונית ולכן אני אוכל להצביע.
משה גפני:
אחרי שהצבעתי בהצבעה האלקטרונית אני מגיע פיזית.
משה גפני:
אני גובר ויהיה מנגנון שלא אוכל להצביע כפול.
משה גפני:
העיקרון הוא שאם אני מגיע פיזית, אני גובר על ההצבעה האלקטרונית שהצבעתי יום או יומיים קודם.
משה גפני:
איך זה קורה בפועל טכנית ואתם מונעים שאנשים ינצלו את זה לרעה?
<נתן הרשקוביץ:
אנחנו מעבירים לחברה קובץ מסוכם מי הצביע עם תעודת הזהות ואיך הוא הצביע.
<נתן הרשקוביץ:
אם המחזיק מגיע בפועל להצבעה, מזכיר החברה רואה באקסל שהוא כבר הצביע ומוחק את הקודם.
משה גפני:
צריך להוסיף לטופס שאותו אחד שהגיע פיזית שיחתום שהוא לא הצביע באלקטרוני או שהוא כן הצביע והוא מבקש לבטל.
<יעל תנחומא:
היום בפועל מישהו יכול לשלוח כתב הצבעה ולא להגיע פיזית ולכן הבעיה נשארת.
<יעל תנחומא:
פה אנחנו נותנים להם את הכל כתוב ומוכן והם לא צריכים להקליד.
משה גפני:
נצטרך לדאוג בחקיקה שזה יהיה.
משה גפני:
דבר נוסף.
משה גפני:
איך אנחנו גורמים לכך שבסופו של דבר הרשות לניירות ערך או כל גוף אחר לא יעשה שימוש בפרטים שנמצאים בהצבעה לדברים אחרים, למשל, לאכיפה מנהלית.
<נתן הרשקוביץ:
יש מניעה לכך בחוק.
משה גפני:
נגיע לזה.
<רוני טלמור:
אני ממשרד המשפטים.
<רוני טלמור:
חוק החברות קובע בסעיף 83, שבעל מניה בחברה ציבורית יכול להצביע באחת משלוש דרכים: הוא יכול לבוא פיזית לאסיפה, הוא יכול לשלוח מיופה כוח עם ייפוי כוח, הוא יכול לשלוח כתב הצבעה.
<רוני טלמור:
כתב הצבעה זה מנגנון שקיים מזה זמן, רק שהיום הוא מועבר בפקס בדרך-כלל.
<רוני טלמור:
מה שהמערכת הזאת תעביר לחברה זה סוג חדש של כתב הצבעה, פשוט כתב הצבעה שהוא יותר ממוכן ממה שיש היום.
<רוני טלמור:
לכן אין פה בעצם חידוש מבחינת החוק שמדבר על שלוש דרכים.
<רוני טלמור:
השאלה, מה קורה כאשר בעל מניה מחליט להצביע בשלוש הדרכים שהחוק מתיר לו?
<רוני טלמור:
זאת שאלה לא חדשה.
<רוני טלמור:
מאחר והנושא עלה, אנחנו נסדיר את זה אבל זה יוסדר בתקנות של חוק החברות.
<רוני טלמור:
זה לא קשור למערכת הזאת כי המערכת הזאת מתייחסת רק לדרך אחת של הצבעה מתוך 4 דרכים שיהיו אחרי שהחוק הזה יוסדר.
<רן ונגרקו:
מה זה יקבע?
<רוני טלמור:
יש לנו רעיון שאנחנו בוחנים אותו.
משה גפני:
אני אבקש שזה יהיה בחקיקה.
משה גפני:
זאת בעיה שאי-אפשר להעביר חוק כזה מבלי שיוסדר במקביל שמי שמגיע פיזית גובר על זה.
משה גפני:
אנחנו נגיע לזה.
<רוני טלמור:
זה קיים כבר היום לגבי כתב הצבעה שהוא אחר.
<רוני טלמור:
כתבי הצבעה קיימים גם היום.
<רוני טלמור:
שולחים אותם ואחרי זה בעל המניות מגיע.
<רוני טלמור:
השאלה הזאת לא התעוררה עד היום.
משה גפני:
נלך לפי החוק ונראה.
משה גפני:
אפשר לכתוב שאפשר להצביע בהצבעה אלקטרונית והשאר יהיה בתקנות.
<דוד דהאן:
לגבי תקלה שיש באינטרנט כמו וירוס שיכול לגרום נזק.
משה גפני:
אנחנו נדבר על מה קורה אם המערכת נפגעת.
<שרה קנדלר:
החוק הזה הוא חוק מסגרת.
<שרה קנדלר:
ההסדרה היא מאוד שלדית.
<שרה קנדלר:
כל מה שעלה פה כטענות קשור להסדרה המשנית שתגיע בתקנות אחר-כך.
<שגית אפיק:
תתחילי לקרוא מה"כחול".
<שרה קנדלר:
" חוק ניירות ערך (תיקון מס' 53) (מערכת הצבעה אלקטרונית), התשע"ג-2013.
<שרה קנדלר:
הוספת פרק ה'2.
התשכ"ח-1968 (להלן:
פרק ה'2 כתבי אופציה
בכתבי אופציה:
אסיפה של מחזיקים בכתבי אופציה מסדרה מסוימת; "חבר בורסה" - מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46; "כתב אופציה" - נייר ערך שהנפיק תאגיד לציבור המקנה למחזיק בו זכות לרכוש מניות שינפיק התאגיד האמור, במועד ובתנאים שנקבעו לגביו, תמורת סכום שיש לשלם בעת רכישת המניות, ולמעט תעודת התחייבות כאמור בסעיף 35א; "מרשם המחזיקים בכתבי אופציה" - מרשם של המחזיקים בכתבי אופציה בהתאם לסעיפים 35טז5 ו–35טז6.
בכתבי אופציה:
" בסעיף הזה רצינו להכניס תיקון להגדרת כתב אופציה.
בכתבי אופציה:
אנחנו חושבים שנשמטה בטעות האפשרות של אופציה על תעודת התחייבות.
בכתבי אופציה:
להוסיף אחרי המילים "זכות לרכוש מניות" "או תעודות התחייבות".
בכתבי אופציה:
בסיפה אותו דבר, דהיינו: "בעת רכישת המניות או תעודות התחייבות" ואז למחוק את הסיפה: "ולמעט תעודות התחייבות כאמור".
<שגית אפיק:
רק תגידי לנו בשתי מילים למה אתם מוסיפים בהצעת חוק על הצבעות אלקטרוניות את כתבי האופציה.
משה גפני:
אם לא מעירים, אז מצביעים.
וירצברג:
מה עם יחידות השתתפות?
<שגית אפיק:
אז תגידי מילה על כתבי האופציה ומה לא כללתם כאן.
<שרה קנדלר:
היום האפשרות להצביע באסיפות מוסדר לגבי מניות במסגרת חוק המניות ותקנות מכוח חוק החברות.
<שרה קנדלר:
האפשרות להצביע באסיפות ולגבי תעודות התחייבות מוסדר בחוק ניירות ערך ובעצם כל הנושא של הצבעות בכתבי אופציה בכלל לא הוסדר עד כה בחקיקה.
<שרה קנדלר:
לכן, אגב פה, אנחנו מכניסים את זה כדי שגם הם יוכלו להשתמש אחר-כך במערכת האלקטרונית ולהצביע באסיפות.
<שרה קנדלר:
יחידות השתתפות יוסדרו בהסדרה הכוללת בהסדרה הכוללת שמשרד המשפטים מקדם.
<שגית אפיק:
הן אפילו יותר חשובות מכתבי אופציה, הן הרבה יותר רציניות.
<רוני טלמור:
לגבי יחידות השתתפות, יש תיקון לפקודות השותפויות בעניין שותפויות ציבוריות שאושר בוועדת שרים לחקיקה וזה יגיע כהצעת חוק בתחילת המושב הקרוב.
<רוני טלמור:
בעצם שם יוסדרו כל ההיבטים הרלוונטיים.
משה גפני:
זה עונה לכם על השאלה?
<ציפי בנר:
אחרי שזה יוסדר אתם תכניסו את זה לפה?
<רוני טלמור:
כן.
וירצברג:
בינתיים נצטרף לעבוד עם החברה לאישורים?
משה גפני:
כמה זמן ייקח לכם עד שתביאו את זה?
<רוני טלמור:
החוק כבר אושר בוועדת שרים לחקיקה.
משה גפני:
זה אומר שזה יגיע בעוד 5 שנים.
משה גפני:
מתי אתם מביאים את זה לכאן.
<רוני טלמור:
זה אומר שהוא בשלב הנסחות.
<רוני טלמור:
אני מקווה שזה יונח על שולחן הכנסת בתחילת המושב הקרוב.
משה גפני:
בכמה זמן אתם מעריכים שתסתיים החקיקה?
<רוני טלמור:
זה תלוי בסדר היום של ועדת חוקה ובזמינות.
<רוני טלמור:
אנחנו כמובן נרצה שהם יתנו לזה עדיפות ויקדמו את זה מהר כי זה חוק מאוד חשוב.
משה גפני:
מה יקרה אחרי שזה יאושר בקריאה שנייה ושלישית?
משה גפני:
מה יקרה לגבי החוק הזה?
<רוני טלמור:
באותו חוק נעשה את ההתאמות באופן עקיף בחוק הזה.
משה גפני:
מה יהיה בינתיים?
<רוני טלמור:
המצב שקיים עד היום.
משה גפני:
אז היחידות הללו לא ייכללו?
<ציפי בנר:
אבל עד שהחוק של ההצבעה האינטרנטית יתקבל, היחידות ישתתפו - - -
משה גפני:
אם אפשר לקרוא לזה הצבעה אלקטרונית כפי שכתוב בחוק - - -
<ציפי בנר:
אז אני מבינה שאת יחידות ההשתתפות תספיקו להכניס לפה.
<ציפי בנר:
כתוב בהסברים "מניות אג"ח, ניירות ערך, כולל יחידות השתתפות".
<ציפי בנר:
אני מדברת על ההצבעה האינטרנטית בנוסח הקודם וזה הגיוני וזה בסדר.
<ציפי בנר:
אנחנו רוצים שזה יהיה כך.
משה גפני:
למה זה מפריע לך שזה יהיה כאן בחוק?
<רוני טלמור:
זה לא מפריע, אני פשוט חשבתי זה היה מבחינת הסיכום.
משה גפני:
סיכומים לא רלוונטיים פה.
משה גפני:
פה עובד השכל הישר.
<שגית אפיק:
יוכלו לתקן אחר-כך אם יצטרכו.
משה גפני:
למה אי-אפשר להכניס את זה בחוק?
<רוני טלמור:
מבחינתנו זה אפשרי.
משה גפני:
תמשיכי, זה נכנס.
וירצברג:
יש גם אסיפות בקרנות נאמנות.
משה גפני:
לא מקובל עלי.
<שרה קנדלר:
"מחזיק בכתב אופציה 35טז4".
<שרה קנדלר:
מחזיק בכתב אופציה הוא כל אחד מאלה: (1) מי שלזכותו רשום אצל חבר בורסה כתב אופציה, ואותו כתב אופציה נכלל בין כתבי האופציה הרשומים במרשם המחזיקים בכתבי אופציה, על שם חברה לרישומים; (2) מי שלזכותו רשום כתב אופציה במרשם המחזיקים בכתבי אופציה.
<שרה קנדלר:
מרשם המחזיקים בכתבי אופציה 35טז5.
<שרה קנדלר:
המנפיק ינהל מרשם של מחזיקים בכתבי אופציה שהנפיק, שיהיה פתוח לעיונו של כל אדם.
<שרה קנדלר:
תוכן מרשם המחזיקים בכתבי אופציה 35טז6 (א) במרשם המחזיקים בכתבי אופציה יירשמו – (1) מספר כתבי האופציה שהונפקו לציבור, בציון הסדרה, הערך הנקוב ומועד הפירעון; (2) מספר כתבי האופציה המוחזקים בידי כלל המחזיקים בכתבי האופציה; (3) שמו, מספר זהותו ומענו של כל מי שמחזיק בכתבי האופציה; (4) תאריך ההנפקה של כתבי האופציה או מועד העברתם למחזיק לפי העניין.
<שרה קנדלר:
(5) סומנו כתבי האופציה במספרים סידוריים, יציין המנפיק לצד שמו של כל מחזיק בכתב אופציה את מספרי כתבי האופציה הרשומים על שמו.
<שרה קנדלר:
הוראות סעיפים 130(ב), 131 עד 134 ו-299 לחוק החברות החלות על בעל מניה ועל בעל מניה שהוא נאמן, יחולו על מחזיק בכתב אופציה ועל מחזיק בכתבי אופציה בנאמנות, בהתאמה ובשינויים המחויבים".
<שרה קנדלר:
יש לנו תיקון.
<שרה קנדלר:
בסעיף קטן א1, הסיפה "ערך הנקוב ומועד הפירעון" זה לא רלוונטי ואנחנו מבקשים למחוק את המילים האלה.
וירצברג:
באופציות יש מועד מימוש אחרון.
וירצברג:
הם לא לנצח כתבי אופציה.
<שגית אפיק:
גם אנחנו שאלנו אתכם אתמול לגבי תאריך פקיעה ועניתם לנו שזה פוקע ומת.
<קריאה:
יש מועד מימוש אחרון וזה לא חייב להיות במרשם, זה קבוע בתנאי האופציה שנמצאים בתשקיף.
<קריאה:
זה לא קריטי למרשם.
<שגית אפיק:
למה?
<שגית אפיק:
אם זה פוקע זה כבר לא אמור להיות במרשם.
<שגית אפיק:
זה כן קריטי למרשם.
<רוני טלמור:
זה יוצא מהמרשם בתוקף התשקיף.
<רוני טלמור:
בתשקיף כתוב מתי זה פוקע ואחרי זה נמחק מהבורסה וגם אצל החברים.
<רוני טלמור:
גם לי זה לא נראה קריטי.
<נתי שילה:
לגבי סעיף קטן 3.
<נתי שילה:
אני מבין שמדובר פה על החברה לרישומים.
<נתי שילה:
מדובר על המחזיק ורוב פרטיו.
<נתי שילה:
רוב המחזיקים זה יהיה באמצעות החברה לרישומים.
<נתי שילה:
החברה לא יודעת מי המחזיקים מתחת לחברה לרישומים.
משה גפני:
לא הבנתי את השאלה ולא את התשובות.
משה גפני:
אני שואל למה זה צריך להיות פתוח לעיונו של כל אדם?
משה גפני:
מה אתה שואל?
<נתי שילה:
כשמדובר פה על מחזיק יכולה להיות מחשבה שמדובר פה לגבי המחזיקים האמיתיים או בעלי כתבי האופציה האמיתיים.
<נתי שילה:
הבעיה היא שבשיטה של המערכת, רוב ההחזקות מוחזקות לא באמצעות האנשים הפרטיים שקנו את כתבי האופציה או קיבלו אותם אלא באמצעות חברה לרישומים, שזאת מן מטריה כזאת.
<נתי שילה:
לכן, כשכתוב פה "שמו ומספר תעודת זהות ומענו של כל מי שמחזיק", הכוונה היא לחברה לרישומים ולא למחזיקים הפרטיים כי החברה לא יודעת מי מהם.
משה גפני:
לכן, מה אתה רוצה שיהיה?
<נתי שילה:
אני לא יודע, הניסוח קצת מטעה.
<רוני טלמור:
אפשר להוסיף לסעיף "מחזיקים רשומים".
משה גפני:
יש לכם תשובה לשאלה שלו?