GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין:
ראשי מוסדות אקדמיים, מדענים ראשיים של משרדי ממשלה וכל הנכבדים, באמת אירוע שכדאי להתייחס אליו בצורה חגיגית.
יולי יואל אדלשטיין:
הדוח מוגש בפעם הראשונה ואנחנו ודאי לא רואים בזה עניין של מה בכך.
יולי יואל אדלשטיין:
אנחנו מקווים שתהיה זאת מסורת לשני הכיוונים: גם להתגאות במה שאפשר להתגאות מבחינת ההישגים המדעיים, ויש סיבה לגאווה, וגם – זה לא דוח המבקר שאני מקבל מפעם לפעם, אבל עדיין יש גם אתגרים רבים, גברתי פרופ' ארנון.
יולי יואל אדלשטיין:
אז אני מניח שגם הדוח יתייחס לאתגרים שהמציאות מציבה בפנינו, המציאות המדעית – לא של מדע בדיוני, אדוני, אלא של המדע כפי שאנחנו מכירים אותו, כולנו ככולנו – כי מצד אחד ברור שהתברכנו במוחות במדינת ישראל שמזכים אותנו בפרסים יוקרתיים, בתוצאות מחקריות ידועות ברחבי העולם ובכל ההישגים, שכפי שכבר אמרתי, יש סיבה לגאווה.
יולי יואל אדלשטיין:
מצד שני, ודאי כולנו, זה כולל גם מוסדות ממשלתיים והכנסת מבחינת הפיקוח וכל הפעילות שלה, על מנת שהדברים יהיו מטופלים כראוי, מאורגנים כראוי, מתוקצבים כראוי.
יולי יואל אדלשטיין:
והדברים האלה – נכון שזה קלישאות אבל אם אנחנו רוצים להיכנס לפרטים אז זה חלק מן הדברים שהתייחסת אליהם ככותרות מהעיתונים.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שהכי פשוט לומר לגבי המכללות והמנכ"לים שלהן ששובתים כאן
יולי יואל אדלשטיין:
בחוץ: איך אנחנו לא יכולים למצוא כמה עשרות מיליוני שקלים מתקציב המדינה לנושא הזה?
יולי יואל אדלשטיין:
קצת יותר מורכב לחשוב איך זה בדיוק צריך להיות מאורגן והשאלות הנצחיות: מהו מוסד אקדמי, מה החלק של המחקר בו ומה החלק של הכשרת כוח האדם לתעשייה גם במקצועות מאוד מאוד מכובדים, ללא מירכאות.
יולי יואל אדלשטיין:
אלה שאלות אמיתיות.
יולי יואל אדלשטיין:
זה לא עניין של באמת להשיג בדיון סוער ובהרמת ידיים, כמה מיליוני שקלים או אפילו כמה עשרות מיליוני שקלים, אלה שאלות שכולנו נצטרך להתמודד אתם.
יולי יואל אדלשטיין:
ויש שאלות יותר מורכבות.
יולי יואל אדלשטיין:
במדע, כידוע, אחד האסונות הגדולים – אני לא מדען, אבל, מה לעשות, גדלתי בבית שכולם מסביבי היו מדענים אז אני תמיד נזכר שנשארתי הכבשה השחורה, אמרתי את זה אז גם בפתיחה של פעילות הוועדה הזאת – אז האסון הגדול, כך תמיד לימדו אותי הורי, זה כשכולם חושבים אותו הדבר ואסור להביע דעה שונה.
יולי יואל אדלשטיין:
אז הכי קל לי לומר, ודאי כנבחר ציבור, שאם רק נתקצב נכון את המדע אז לא תהיה בריחת מוחות, אף אחד לא יעזוב את הארץ, כולם ישבו כאן ובא לציון גואל.
יולי יואל אדלשטיין:
אני, בהכירי קצת את העולם, קצת פחות בטוח בזה ושני החלקים של המשפט הם קשורים ולא קשורים.
יולי יואל אדלשטיין:
חובה עלינו לתקצב נכון ולארגן נכון ולתת אפשרות לכל חוקר להמשיך עד כמה שהוא או היא יכולים להמשיך בלי להזדקק לפעילות בינלאומית יותר רחבה.
יולי יואל אדלשטיין:
התופעות האלה תמיד יהיו, אסור שהם יקרו כתוצאה מתת תקצוב, או מחוסר משאבים, או מהיעדר מעבדות או היעדר כוח אדם מתאים, אבל הם יקרו כי העולם הוא עולם גלובלי וקל מאוד לדבר על הכפר הגלובלי ולהסתגר בדלת אמותינו.
יולי יואל אדלשטיין:
גם כאן זה קצת יותר מורכב.
יולי יואל אדלשטיין:
רוב האנשים שיושבים סביב השולחן הזה מכירים את זה יותר טוב ממני, את המציאות הזאת, כך שכפי שאמרתי, אנחנו צריכים לעשות את המוטל עלינו, ובעזרת השם נראה עוד הרבה חתני נובל ובוודאי שמאוד נשמח אם אפשר להתקשר אליהם ל-02, 03 או 04, או לפלאפון – טוב, אני לא אכנס לתחרות בין חברות הסלולר – אבל מה לעשות, בחלק מהמקרים גם נחייג 212 או כל מיני קודים אחרים למדינות רחוקות.
יולי יואל אדלשטיין:
זה גם יקרה.
יולי יואל אדלשטיין:
אבל כפי שאמרתי, רק שנהיה בטוחים שזה לא קרה כי לבן אדם או לאותה גברת היו תת תנאים ולכן הם נאלצו לעזוב.
יולי יואל אדלשטיין:
לגבי נקודה נוספת שחייבים להתייחס אליה, ויושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גפני, נגע בה, וזה ה-Horizon 2020, ההסכמים הידועים עם האיחוד האירופי.
יולי יואל אדלשטיין:
תראו, לא פשוט, לא פשוט, אבל אנחנו גם כאן צריכים להחליט, והעליתי את הנושא הזה בפני רבים מחברי, מדינות מכובדות באיחוד האירופי, ראשי פרלמנטים, ראשי ממשלות, שאלתי שאלה מאוד פשוטה: האם זאת צדקה שניתנת למדע הישראלי או שזה שיתוף פעולה?
יולי יואל אדלשטיין:
אם זו צדקה אז בהחלט אני קצת לא מבין משהו, אני חשבתי על המדע שלנו כמשהו שלא מחפש צדקה אלא גאה בשיתוף פעולה עם מדינות רבות בעולם, גם מדינות שמבחינת גודל האוכלוסין בערך פי 50 ממדינת ישראל ועדיין מתקיים שיתוף פעולה.
יולי יואל אדלשטיין:
אם זה כפי שאמרתי, אם אנחנו שנוררים שמחפשים מי ייתן לנו כמה מיליונים אז יש זכות מלאה לאיחוד האירופי לומר: לזה ניתן, לזה לא ניתן, אם תעמדו על רגל אחת ניתן, תעמדו על הראש לא ניתן וכן הלאה וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין:
זאת שאלה שדרך אגב, לזכותם יאמר, שלא כולם שלפו תשובה, מתחילים קצת לחשוב על העניין הזה ויש הרבה מאוד חשיבה גם באיחוד האירופי האם הם לא יורים לעצמם קצת ברגל, ודאי מדינות יותר קטנות, קפריסין למשל, כשהם מערבבים בין עמדות פוליטיות לגיטימיות שלהם לבין שיתוף פעולה מדעי עם מדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין:
אני מקווה שתהיה לנו תמונה בנושא הזה, מצד אחד לא לזרוק את הצעצועים ולא לומר: לא משחקים באותו חול יותר, ומצד שני גם, כפי שאמרתי, לא להושיט אצבע על מנת שלא ייקחו גם אחר כך את כל היד.
יולי יואל אדלשטיין:
כי סיבות לבקר את מדינת ישראל היו, ישנן ויהיו גם בעתיד, ואני לא אומר את זה מתוך פסימיות אלא מתוך היכרות עם המציאות.
יולי יואל אדלשטיין:
אם נחזור שניה למקומותינו אז אני באמת מאוד מאוד שמח כל פעם, אני מניח כמו כל אזרח, גם כזה שאין לו כל קשר למדע, לשמוע על הישגים, לקרוא על הפרסים, לראות את הדירוג של מוסדות מחקר ומוסדות אוניברסיטאיים כאן במדינת ישראל בכל מיני סקרים בינלאומיים, ואני סמוך ובטוח שגם עם הגשת הדוח ועם הפעילות שאתם עושים עכשיו בצורה עוד יותר מסודרת ועוד יותר קבועה, קבועה אפילו בחוק, אני סמוך ובטוח שאנחנו נוכל לראות יותר כותרות פוזיטיביות ולא כותרות בעקבות משברים ושביתות.
יולי יואל אדלשטיין:
תמיד ודאי הוועדה הזאת תטפל ואיפה שיהיה צורך – תכף חבר הכנסת גפני יכניס לי מרפק – אבל איפה שיהיה צורך גם ועדות נוספות בכנסת התייחסו לזה, כי הנושא, כפי שאמרתי, גם אם לא כולם מומחים ודאי שהוא חשוב לכולנו.
יולי יואל אדלשטיין:
וגם כאן, אפרופו קלישאות, ודאי שבמדינה שלנו, ללא מדע ראוי, ללא רמה ראויה של מדע, אין לא טכנולוגיה, לא תעשיה, לא צבא וביטחון.
יולי יואל אדלשטיין:
כל הדברים הללו ידועים אבל מי ייתן שבאמת נוכל כמקובל באקדמיה לדבר יותר ויותר על מדע כערך בפני עצמו, מדע טהור שלא זקוק להצדיק את קיומו על ידי מה הוא תרם בדיוק לטכנולוגיות חדשות בצה"ל, אלא יצדיק את עצמו כמו שאמרנו בצורת פרסים בינלאומיים יוקרתיים.
יולי יואל אדלשטיין:
מי ייתן, ובהצלחה רבה לכל אלה שעוסקים בנושא הזה בפועל, תודה.
משה גפני:
תודה רבה ליושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין, על דבריו החשובים.
משה גפני:
אני מתכבד להזמין את שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, חבר הכנסת יעקב פרי, לומר את דברו על הגשת הדוח, בבקשה.
יעקב פרי:
תודה.
יעקב פרי:
אדוני יושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת יואל יולי אדלשטיין, אדוני יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת משה גפני, גברתי נשיאת האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים, פרופ' רות ארנון, גברתי מנכ"לית משרד המדע, חברי כנסת, חברי אקדמיה, אורחים נכבדים, אני מבקש באמת בהתרגשות לברך אותך, פרופ' רות ארנון ואת מנכ"ל האקדמיה, את חברי האקדמיה ואת כל העוסקים במלאכה, על הגשת הדוח הראשון על מצב המדע בישראל.
יעקב פרי:
מדובר ללא ספק בדוח חשוב, משמעותי, שיכול לסייע רבות, לעניות דעתי, לנו, מקבלי ההחלטות בממשלה, בכנסת, וכמובן לי באופן אישי כשר המדע, בגיבוש מדיניות לאומית מושכלת בתחומי המדע והטכנולוגיה.
יעקב פרי:
מקורות המידע, כפי שידוע לכל האורחות והאורחים הנכבדים פה ולחברי בכנסת, הם רבים מאוד מגוונים ואני חושב שהדוח הסדור והמקיף שמוגש כאן היום נותן תמונה רחבה ברורה על מצב המדע בישראל.
יעקב פרי:
העובדה שהדוח מצליח להכיל בתוכו, הן את ההישגים המעולים שיושב-ראש הכנסת ויושב-ראש הוועדה כבר נגעו בהם של המדע הישראלי בשנים האחרונות, באותם פרקים שעוסקים בפירות הסקרנות המדעית, פירות ההגות והמחשבה ופירות המפגש בין המדע לטכנולוגיה, יחד עם האתגרים המשמעותיים שעומדים לפתחנו בשנים הקרובות, היא עובדה מאוד מאוד חשובה בעיני.
יעקב פרי:
כי ההישגים המדעיים בתחומי הידע השונים והאפיקים שבהם מצטיינת מדינת ישראל, למשל כמו מסחור הידע האקדמי או קשרי החוץ המדעיים שלנו, הם מאוד משמחים, מאוד חשובים, אבל למרות המעמד הטקסי והחגיגי, אדוני יושב-ראש הוועדה, אני מבקש ברשותך במספר הערות קצרות להתייחס דווקא לאתגרים ולסוגיות הבעייתיות שעולות מהדוח החשוב הזה.
יעקב פרי:
קודם כל, אנחנו לא יכולים שלא לציין ולהזכיר את הירידה האיטית אבל העקבית לצערי של מדינת ישראל במדדים רבים שבהן נבדקת מצוינות מדעית, וזה נושא שמאוד מטריד בעיני, גם אם נכון להיום אנחנו עדיין במקום מכובד ונתפסים בצדק כמדינה מצטיינת, ואולי מצטיינת מאוד, בנושא המדע.
יעקב פרי:
החלק הארי כמובן של המסקנות העיקריות שעולות מהדוח מקובלות עלי ואני רואה את יישומן כמשימה לאומית של ממש.
יעקב פרי:
אנחנו צריכים להתחשב יחד עם זאת גם במציאות התקציבית שקיימת ולמצוא את הדרך לשפר, אם תרצו לאזן את מיצוי הפוטנציאל המדעי ולאזן אותו עם המגבלות הקיימות.
יעקב פרי:
חשוב לציין שעם חלק מהסוגיות המרכזיות כבר התחלנו להתמודד, ואני אתן רק דוגמה אחת או שתיים.
יעקב פרי:
קודם כל נושא הגדלת ההשקעה הציבורית במחקר המדעי הוא נושא שאני משתדל לעסוק בו כמעט מיום מינויי לשר המדע.
יעקב פרי:
אני מודע להסכם הרב-שנתי להגדלת ההשקעה בהשכלה הגבוהה שמבקש לפצות על מה שנוהגים לקרוא "העשור האבוד", אבל אני מאמין שיש מקום להגדלה נוספת בהשקעה ספציפית כמובן במחקר ופיתוח, גם באקדמיה, גם במכוני המחקר וכמובן שבתעשייה.
יעקב פרי:
גם נושא ההשקעה שנחוצה בתשתיות מדעיות פיזיות, וכמובן אנושיות, מוכר לי היטב ואנחנו פועלים כדי לסייע במקומות החיוניים, בוודאי לא מספיק, גם בעבודה משותפת עם יחידות ממשלתיות נוספות, אם במסגרת פורום תל"ם שמוזכר בדוח, וגם כמובן בדרכים אחרות.
יעקב פרי:
מאז כניסתנו לתפקיד במשרד המדע, המנכ"לית, אני, הצוות הנאמן של המשרד, אנחנו מנסים לפעול לחיזוק הקשר בינינו לבין מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך כדי לחזק עד כמה שניתן את החינוך המדעי בבתי הספר, והייתי אומר בעיקר לעודד את הסקרנות ואת התשוקה של הנוער להשקיע וללמוד את הנושאים הללו.
יעקב פרי:
לסיום, גבירותי ורבותי, אני אציין כי אחד הנושאים המרכזיים שאתם המשרד שבראשו אני עומד מתכוון להתמודד בתקופה הקרובה, הוא מה שאנחנו קוראים המחקר והפיתוח היישומי, שנמצא בפער בין המחקר הבסיסי באקדמיה לבין המחקר התעשייתי, פער שהטיפול בו מוזכר אף הוא בדוח.
יעקב פרי:
סבורני שיש לכולנו גם הרבה מאוד סיבות להיות גאים כמובן בהישגי המדע הישראלי אבל חשוב מאוד שנסתכל, נהיה מחוברים למציאות ונתמודד עם אותם אתגרים כדי שנוכל למצות את הפוטנציאל האנושי המדהים שטמון במדינת ישראל.
יעקב פרי:
ובנושא אחר, שגם נכבדי, יושב-ראש הכנסת וגם יושב-ראש הוועדה כבר התייחסו, אני בהחלט מבקש לנצל את ההזדמנות ולעדכן שבימים האלה מתנהלים משאים ומתנים, מדברים על כניסתה של ישראל ל-Horizon 2020, אותה מסגרת שנקראת המסגרת השמינית למחקר וחדשנות.
יעקב פרי:
להבנתי ישנה נכונות גם מהצד האירופאי, ואני לא מתייחס כאן למגבלות או ל- guidelinesהפוליטיים, אבל ישנה נכונות אמיתית, אפילו רצון, לצרף אותנו לתוכנית הזאת ומסתמן גם איזשהו רצון למציאת פתרון – אני מקווה שהוא לא יהיה פתרון דחוק בפתרונות הפוליטיים – שיאפשר את כניסתה של ישראל באמת למסגרת החשובה הזאת, שהיא חשובה, גם למחקר הישראלי, אבל הייתי אומר אולי אפילו יותר חשובה לאותן מערכות יחסים בין חוקרים ובין מוסדות מחקר עם המקבילים שלהם באירופה.
יעקב פרי:
אני מבקש להודות לך שוב, פרופ' ארנון, על הדוח, להודות לך, יושב-ראש הכנסת, שכיבדת אותנו בנוכחותך, ליושב-ראש הוועדה ולכל האורחות והאורחים, לך, על הדוח החשוב והמרתק הזה והראשוני.
יעקב פרי:
אני מאוד שמח להשתתף בדיון הזה ואני מקווה שוועדת המדע בראשותו של חבר הכנסת גפני תעשה הרבה להרמת קרנו, גם של המחקר, גם של הפיתוח וגם של המדע.
יעקב פרי:
תודה רבה לכם.
משה גפני:
תודה רבה, אדוני יושב-ראש הכנסת, אני מבין שאתה נאלץ לעזוב אותנו, בכוחותינו הדלים ננסה לייצג אותך כאן.
יולי יואל אדלשטיין:
תשתדל מאוד.
יולי יואל אדלשטיין:
סליחה.
משה גפני:
אני מבקש רק לומר מילה לגבי מה שאומר שר המדע על התוכנית של Horizon 2020.
משה גפני:
הוגשו כ-3,000 בקשות, כפי שאתם בוודאי יודעים, אושרו 289 מענקים, מתוכם 32 של ישראלים, ומדובר על מענק למדען מתחיל בסביבות 1.5 מיליון יורו ל-5 שנים.
משה גפני:
המשמעות של העניין היא גם הכרה במדינת ישראל בנושא של המחקר והחדשנות.
משה גפני:
התוכנית הזאת היא תוכנית מאוד חשובה וחשוב מאוד שאנחנו נשתתף בה.
משה גפני:
יש לי את הכבוד להזמין את עורכת הדוח מהאקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' רות ארנון, שאחד הדברים שאני שמח שנהייתי יושב-ראש ועדת המדע זה שהכרתי את פרופ' רות ארנון.
משה גפני:
היא עומדת כנשיאת האקדמיה אבל אני רוצה לומר רק משפט לגבי עצם היותה מדענית דגולה בפני עצמה, נושאת פרסים עולמיים וישראליים רבים, פיתחה את תרופת ה"קופקסון" לטרשת נפוצה.
משה גפני:
בימים האלה שאנחנו נמצאים בבעיה עם חברת "טבע", עם פיטורי עובדים וכל מה שנלווה לעניין, אנחנו רוצים שגם העניין הזה שייפתר.
משה גפני:
בכל מקרה יש לנו את הכבוד להזמין אותך למסור את הדוח הזה, את תמציתו, לוועדה, לאורחים הנכבדים, ואני מודה לך על הדוח הזה.
משה גפני:
בבקשה, רשות הדיבור.
<רות ארנון:
תודה רבה.
<רות ארנון:
כבוד יושב-ראש הכנסת - - -
משה גפני:
לא, אני לא.
<רות ארנון:
לא, אני רוצה להגיד יושב-ראש הכנסת, למרות שהוא עזב את הישיבה אני עדיין מודה לו.
שמעון אוחיון:
יש מה שנקרא: אף על פי שאינו כאן כבודו כאן.
<רות ארנון:
כבוד יושב-ראש הכנסת, מר יולי אדלשטיין, כבוד שר המדע, מר יעקב פרי, כבוד יושב-ראש ועדת המדע וטכנולוגיה, הרב משה גפני, המדענית הראשית של משרד המדע, חברי ועמיתי באקדמיה הישראלית למדעים, אורחים נכבדים, לכבוד ולעונג לי להגיש ולהציג את הדוח המונח לפניכם על מצב המדע במדינת ישראל בהשוואה למצב המדע בעולם שהוכן על ידי האקדמיה הלאומית למדעים.
<רות ארנון:
הדוח הזה מוגש זאת הפעם הראשונה, וכפי שאמר יושב-ראש ועדת המדע, זאת בעקבות תיקון בחוק האקדמיה אשר מטיל על האקדמיה את החובה להגיש דוח אחת לשלוש שנים על מצב המדע.
<רות ארנון:
מאחר והדוח מוגש בפעם הראשונה אנחנו לקחנו את המשימה ברצינות רבה.
<רות ארנון:
למעלה משנה עמלה על כך ועדה, שבסוף הדברים שלי אציין את חבריה ואודה להם, ואני מקווה שהוא באמת מקיף, הן את מצב המדע בארץ על כל הנתונים החשובים שכלולים בו, הן המדדים והן התרומה של הגורמים השונים שמשתתפים בעצם קיום המדע בארץ.
<רות ארנון:
מאחר וזאת הפעם הראשונה שאנחנו מגישים את הדוח הזה מצאנו מן הראוי להתייחס לא רק למצב היום אלא להתייחס גם להישגי העבר, ואני במיוחד מדגישה את זה כי אני רוצה לציין את העובדה שבמדינת ישראל, מאז הקמתה, הוכרה החשיבות של קידום המדע.
<רות ארנון:
הנשיא הראשון של המדינה היה פרופ' חיים ויצמן, שהיה מדען בעצמו והוא הכיר בכך שכמדינה חסרת משאבי טבע עם אוכלוסייה קטנה אבל עם הון אנושי שהוא ראוי, כדאי מאוד וחשוב מאוד לפתח את ההון האנושי הזה וגם לתמוך בכיוון של פיתוח המדע, כיוון שהוא חשב שפיתוח מדע לשמו וגם מדע יישומי – והוא ציין את זה בכל הנאומים שלו – הם הם שעשויים להצעיד את מדינת ישראל קדימה.
<רות ארנון:
הוא התחיל את זה עוד לפני הקמת המדינה, כשהוא הקים את מכון "זיו" בשנת 1934, אבל הוא התמיד בגישה הזאת גם עם הקמת המדינה.
<רות ארנון:
גם דוד בן גוריון, ראש הממשלה הראשון של המדינה, גם הוא הכיר באותם הגורמים ובחשיבות של קידום המדע בארץ בכל התחומים.
<רות ארנון:
הוא היה זה שהקים את חיל המדע עוד בתקופת מלחמת העצמאות כיוון שהוא הכיר בעובדה שמדע עשוי לתרום גם לביטחון.
<רות ארנון:
ולכן, ברוח הדברים האלה היתה תמיד תמיכה במדע הישראלי, גם במדע לשמו, כלומר במערכת ההשכלה הגבוהה, וגם בכיוונים יותר יישומיים, ולכן אנחנו מצאנו לנכון להקדיש פרק שלום לפירות המדע.
<רות ארנון:
כפי שציין השר, אנחנו חילקנו את זה ל-3 תחומים: תחום אחד הוא תחום של מדעי הטבע, וקראנו לזה "פירות הסקרנות המדעית".
<רות ארנון:
באמת הבאנו כ-10 דוגמאות, ואלה באמת דוגמאות בודדות, יש עוד הרבה כאלה, ואני משוכנעת שחלק מחברי באקדמיה נוטרים לי טינה על כך שלא כללתי אותם בין הדוגמאות שהוזכרו אבל אי אפשר היה כמובן לכלול את כולם, אבל חשבנו לכלול את הדוגמאות החשובות בתחום מדעי הטבע.
<רות ארנון:
מדעי הטבע כולל גם טכנולוגיה, הנדסה ורפואה.
<רות ארנון:
בתחום של מדעי הרוח, כיוון שאתם יודעים שבאקדמיה הישראלית למדעים יש שתי חטיבות: החטיבה למדעי הטבע והחטיבה למדעי הרוח, החטיבה למדעי הרוח כוללת גם את מדעי החברה ואת מדעי המשפט.
<רות ארנון:
בתחום של מדעי הרוח קראנו לזה "פירות ההגות והמחשבה" וגם כאן הבאנו מספר דוגמאות, כ-10 דוגמאות, של הישגים שאני חושבת שהצעידו את ישראל קדימה בתחום הרוח והמחשבה.
<רות ארנון:
הפרק הנוסף שגם הוא פרק קטן מאוד וגם כן כולל מספר זעום של דוגמאות על "פירות המפגש בין מדע וטכנולוגיה" שהביא לפיתוח בארץ של חברות עתירות ידע שהן תורמות מבחינה כלכלית למדינה, כגון "אינטל", שהיא ידועה בעולם כולו ואת כל המחקר והפיתוח שלה הם עושים בארץ.
<רות ארנון:
אני לא אזכיר את כל החברות אבל באמת פיתוחים מאוד חשובים שיצאו ממדינת ישראל, פיתוחים יישומים ומביאים לנו גם כבוד וגם הישגים כלכליים למדינה.
<רות ארנון:
אולי פרק שלא כללנו אותו אבל אולי היינו צריכים לכלול אותו הוא על פירות המפגש בין מדע, טכנולוגיה וביטחון, ופה אולי הדוגמה ביותר היא פיתוח "כיפת ברזל", שכולנו יודעים כמה היא עזרה לנו בתקופה האחרונה וכמה זה הישג ייחודי למדינת ישראל בקנה מידה עולמי.
<רות ארנון:
אבל אם אנחנו מסתכלים רק על הישגי העבר אז נדמה לי שהכול יוצא מגדר הרגיל ואם כך, אז מה הבעיה?
<רות ארנון:
אבל יש בעיה.
<רות ארנון:
קודם כל, בשני העשורים האחרונים הדגש על השקעה במדע פחת וזה הביא למה שנקרא "העשור האבוד" במערכת ההשכלה הגבוהה.
<רות ארנון:
אנחנו מסתכלים על מספר חברי הסגל, הוא נשאר כמעט קבוע לאורך מספר עשורים בעוד שמספר הסטודנטים עלה וביחס בין מספר הסטודנטים לחברי סגל אנחנו עכשיו הגבוהים ביותר ב-OECD, זה חייב לגרום לירידה ברמת הוראה וחייבים לטפל בתוצאה הזו.
<רות ארנון:
כשמסתכלים, "העשור האבוד" ואולי גם גורמים אחרים, הביאו לידי כך שישראל ירדה, כפי שציין השר, במדדים שונים שמודדים את ההצטיינות המדעית.
<רות ארנון:
אחד המדדים למשל הוא מספר הפרסומים המדעיים לנפש.
<רות ארנון:
בשנות ה-90' ישראל היתה במספר 1, היום אנחנו "התדרדרנו", אנחנו במספר 13.
<רות ארנון:
יש לכך כמה גורמים, זאת לא הדרדרות כל כך חמורה כפי שניתן היה לצפות מההפרש במספר כי יש לכך כמה גורמים: אחד הגורמים הוא כניסה של כוחות חדשים.
<רות ארנון:
מדינות כמו סין, הודו, טאיוואן, הן כולם מדינות שנכנסו אולי בשני העשורים האחרונים לתוך הזירה והן קצת משנות את פני המערכה.
<רות ארנון:
וגם, השינוי הדמוגרפי במדינת ישראל.
<רות ארנון:
מספר הפרסומים הוא מספר הפרסומים לנפש, פר נפש.
<רות ארנון:
הדמוגרפיה במדינת ישראל השתנתה בעשורים האחרונים ואותם פלחי אוכלוסייה שגדלו אינם תורמים כמעט לעיסוק במדע ובטכנולוגיה.
<רות ארנון:
זה אחד הגורמים, זה המצב במדינה, אני לא מתלוננת על כך אבל זאת אחת הדרכים להבין את הירידה ממספר 1 למספר 13 במספר הפרסומים לנפש.
<רות ארנון:
אבל למרות כל זה אנחנו נמצאים עדיין במצב לא רע, ואולי זה המקום להזכיר את השיתוף שלנו באיחוד האירופי כי אני חושבת שהשיתוף עם האיחוד אירופי תרם לאיכות המדע בישראל, והשיתוף הזה תרם לא רק בגלל הכסף שהגיע, הכסף הוא לא הכול והכסף לא יענה את הכול, מה שחשוב הוא באמת שיתוף הפעולה.
<רות ארנון:
במסגרת השיתוף עם האיחוד האירופי מתקיימים קונסורציה, כלומר, תאגידים של שיתופי פעולה מדעיים שבו מדענים ישראלים עובדים כתף אל כתף עם מדענים אירופאיים, מחליפים אתם מידע, המדע האירופי נחשף לפנינו והמדע שלנו נחשף בפני אירופה ולזה יש חשיבות אדירה.
<רות ארנון:
התחרות שלנו במסגרת מענקי ERC, כלומר ה- ,European Research Councilשבה אנחנו עומדים, כפי שציין יושב-ראש ועדת המדע, במצב מצוין בהשוואה לעמיתנו באירופה, היא אחוז ההצלחה בין מספר הבקשות שהוגשו ומספר הבקשות שקיבלו מימון.
<רות ארנון:
הממוצע באירופה היה 9%, הרי ששיעור ההצלחה הישראלי בין מספר הבקשות שהוגשו לאושרו הוא 60% בממוצע.
<רות ארנון:
60% בממוצע, נע בין 40% ו-70% בין האוניברסיטאות השונות.
<רות ארנון:
זה באמת לא יאומן, זה באמת מציג אותנו בכבוד במסגרת המדע האירופי ואנחנו חייבים לשמור על זה.
<רות ארנון:
אני לא נותנת עצות פוליטיות למערכת הפוליטית אבל אני מבקשת באמת מעל במה זו בכל לשון של בקשה לעשות את כל מה שאפשר על מנת למצוא את הדרך כדי שאנחנו נמשיך להיות שותפים.
<רות ארנון:
הזירה שלנו היא אירופה ואם אנחנו לא נהיה באירופה אז אנחנו נהיה אבודים כי בין הארצות שמקיפות אותנו אין לנו מגע ומשא, אין לנו שיתוף פעולה אתם ולכן אנחנו חייבים להיות שותפים עם אירופה, אחרת אנחנו פשוט נישחק.
<רות ארנון:
החלק העיקרי של הדוח – כמובן שיש בו פרק על האוניברסיטאות, שזה חשוב מאוד במסגרת המדע כי רוב המחקר המדעי זה רק באוניברסיטאות – הפרק העיקרי של הדוח, כפי שוודאי ראיתם, הוא נתונים מספריים שנותנים מושג על כל מה שנעשה בארץ במסגרת המדע, המחקר והטכנולוגיה, הן באוניברסיטאות, הן במכוני המחקר והן במכללות.
<רות ארנון:
ניתן לקבל את הדוח ואני לא אכנס כמובן לפרטים, אני אכנס רק לפרט אחד והוא ההשקעה במחקר הבסיסי במוסדות האקדמיים.
<רות ארנון:
לכאורה, אם מסתכלים בנתונים העולמיים על ההשקעה של מדינת ישראל במו"פ אנחנו נמצאים במקום הראשון, במקום הגבוה ביותר, 4.9% מהתל"ג, שזה באמת מספר עצום.
<רות ארנון:
זה כולל את המו"פ האקדמי ואת המו"פ התעשייתי.
<רות ארנון:
אם אנחנו נכנסים לעומק אנחנו רואים שרוב ההשקעה הזאת מיועדת לתעשייה, יותר גרוע מזה, רוב ההשקעה היא מתוך התעשייה וגורמים פרטיים וחלק גדול מגורמים מחו"ל.
<רות ארנון:
ההשקעה הממשלתית, הציבורית בתחום הזה היא רק 19%, ובנתון הזה אנחנו הנמוכים ביותר בכל ארצות ה-OECD, וזה נתון חשוב מאוד.
<רות ארנון:
אני מזכירה את ההשקעה של גורמי חוץ כי זה אומר שאנחנו מייצאים ידע לחו"ל, אנחנו מייצאים ידע לחו"ל, אנחנו מפסידים את הידע מהארץ, וזה עלול לפגוע במדינה בעתיד וזה אחד מתמרורי האזהרה שאנחנו מציינים בדוח שלנו.
משה גפני:
אנחנו מפריטים את המחקר והפיתוח.
<רות ארנון:
לא רק שאנחנו מפריטים, אנחנו מרשים לו לצאת מחוץ לגבולות המדינה וזה דבר שיש בו סכנה מוחשית ולכן אני מבקשת, וזו אחת ההמלצות, לתת לזה את הדעת ולתקן את המצב הזה.
<רות ארנון:
אני חושבת שכמעט עברתי את הזמן שלי אז אני אנסה רק להתמקד בהמלצות.
<רות ארנון:
יש לנו מספר המלצות והן המלצות מאוד ממוקדות, אנחנו השתדלנו להיות ממוקדים.
<רות ארנון:
ההמלצה הראשונה היא כמובן שאנחנו צריכים לתת את הדעת על הירידה במדדים ולתקן את המצב כי הוא טעון שיפור, וזאת על ידי הגדלת ההשקעה הציבורית במדע ומחקר.
<רות ארנון:
אנחנו צריכים למנוע פגיעה בתקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה כי מערכת ההשכלה הגבוהה היא המנוע שדוחף ומקדם את המדע בארץ, גם את המדע הבסיסי וגם את המדע היישומי.
<רות ארנון:
אחת ההמלצות החשובות ביותר לדעתי היא לתגבר את הוראת המדעים, מדעי הטבע, בבתי הספר התיכוניים כיוון שבוגרי בתי הספר התיכוניים הם המאגר שלנו למדענים בעתיד וגם למהנדסים, וזה חשוב מאוד כי אם אנחנו מסתכלים על הנתונים הצפי הוא שכעוד כ-10 שנים יחסרו לנו כ-7,000 מהנדסים רק על מנת לקיים את תעשיית ההייטק בארץ.
<רות ארנון:
אם אנחנו לא ניתן את הדעת עכשיו וניתן ממש דחיפה לקידום התלמידים שלומדים 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות פיזיקה, 5 יחידות כימיה, הם הם המאגר שלנו גם לסגל המדעי של המוסדות להשכלה הגבוהה וגם למדענים שמקיימים את המחקר.
<רות ארנון:
אני כבר דיברתי על ההשקעה במו"פ באוניברסיטאות.
<רות ארנון:
המלצות כלליות יותר הם שימור תחומי מחקר נכחדים ואני רוצה להתייחס לזה במילה אחת.
<רות ארנון:
יש תחומים שהם שנעשים פחות אטרקטיביים, למשל לימודי ברית המועצות ורוסיה היו מאוד מאוד פופולריים לפני עשור או שניים ועכשיו הפופולריות שלהם ירדה.
<רות ארנון:
אסור לתת לתחומי המחקר האלה להיכחד.
<רות ארנון:
אנחנו חייבים לשמור על גחלת בכל אחד מהתחומים האלה, גם אם הם לא נהיים אטרקטיביים כרגע אבל צריכים לשמור.
<רות ארנון:
לפחות במוסד מחקר אחד צריך לשמור על כל אחד ואחד מהתחומים האלה.
<רות ארנון:
אנחנו חייבים לשמור, לפתח ולטפח את הרמה של מדעי הרוח.
<רות ארנון:
אני באה ממדעי הטבע ובאופן טבעי מדעי הטבע נראים לי חשובים מאוד אבל ככל שהם חשובים לפיתוח בכלכלת המדינה, אני חושבת שבמדינה שאין בה מדעי הרוח ואין בה הנאה ממדעי הרוח אולי לא כדאי שהיא תתקיים.
<רות ארנון:
אז לכן חשוב מאוד לתמוך ולטפח במדעי הרוח וכדאי לשים לכך את הדעת.
<רות ארנון:
חשוב מאוד להרחיב את הנגישות של העיסוק האקדמי לקבוצות אוכלוסייה נוספות, וכאן נכנסת הנקודה שהעליתי בהתחלה שהשינוי הדמוגרפי בארץ אולי גרם לירידה של מספר הפרסומים.
<רות ארנון:
אולי על ידי הנגשת המדע לאוכלוסיות שכיום אין להן נגישות לזה, אולי זה יעזור ויפתח את המחקר המדעי בארץ.
<רות ארנון:
מסקנה והמלצה אחרונה היא גיוס סגל צעיר לאוניברסיטאות.
<רות ארנון:
כפי שציינתי, היחס סגל לסטודנט הוא הנמוך ביותר בארץ מכל ארצות ה-OECD.
<רות ארנון:
יותר מזה, חלק גדול מהסגל הוא בגיל מבוגר ומתקרב לגיל פרישה.
<רות ארנון:
חייבים לגייס מאות, ויותר מזה, אולי למעלה מ-1,000, סגל צעיר כדי שהוא יתחזק את המדע, גם את מדעי הטבע וגם את מדעי הרוח במדינה, וזאת אולי אחת ההמלצות החשובות ביותר למרות שהיא ההמלצה האחרונה, אז אולי המלצה אחרונה אחרונה חשובה.
<רות ארנון:
בזה בעצם גמרתי להציג את הדוח ואני רוצה לסיים בכך שאנחנו ניסינו לגעת בכל הנקודות החשובות הנוגעות למדע בארץ, קודם כל כדי לתת תמונה נכונה ולאפשר לכנסת ולממשלה לפעול בדרכים הנכונות על מנת לקדם את המדע.
<רות ארנון:
אנחנו באמת מקווים שהממשלה והכנסת יפעלו בהתאם להמלצותינו על מנת לשפר את מצב המדע ולאפשר לנו להיות אור לגויים.
<רות ארנון:
אינני יכולה לסיים מבלי להודות לחברי הוועדה שעמלו קשה במשך כשנה תמימה, או קצת יותר מזה, על הכנת הדוח, והם: פרופ' עודד אברמסקי, שלדאבוננו לא בארץ ולא היה יכול להיות כאן היום, גם פרופ' יהושע יורטנר, שלא היה יכול להיות היום כאן, פרופ' בנימין זאב קידר, שנמצא כאן אתנו ועוד מעט ידבר, פרופ' זאב תדמור, ד"ר מאיר צדוק, מנכ"ל האקדמיה, שהקדיש לזה את מירב זמנו, את מר נפתלי ארנון ששימש כיועץ ועזר לנו בצורה בלתי רגילה באיסוף כל הנתונים, ואת מזכירתי הנאמנה, סימה דניאל, שריכזה את כל העבודה של הכנת הדוח ועשתה עבודה יוצאת מגדר הרגיל.
<רות ארנון:
תודה לכולם ותודה לך, יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה שאפשרת לנו להגיש את הדוח.
משה גפני:
תודה רבה, אני מודה לך מאוד, פרופ' רות ארנון, נשיאת האקדמיה הלאומית למדעים, על הדוח המפורט, על ההרצאה המעניינת, המרתקת.
משה גפני:
את אמרת שאת לא נותנת עצות בתחום הפוליטי, אני חושב שאם אני נותן לך עצות בתחום האקדמי אז את בוודאי יכולה לתת עצות בתחום הפוליטי.
משה גפני:
אמרת שהכסף לא יענה את הכול אבל גם במסקנות שלך הנושא של הכסף מספק תפקיד מאוד – בכלל לימדו אותי שכסף זו פונקציה של פעילות.
משה גפני:
אם יש ירידה בתקצוב של המחקר והפיתוח, או הפחתה בתקצוב של המוסדות להשכלה גבוהה, או הפחתה בנושא של הסגל האקדמי, שלא מתקבלים חדשים – אני נמצא פה הרבה שנים ויש הפחתה כל הזמן – כסף הוא פונקציה של פעילות.
משה גפני:
אז אני אומר לך שצריך לדבר על העניין הזה וצריך לעשות בעניין הזה את כל מה שנדרש.
משה גפני:
בכל מקרה אני מודה לך על ההרצאה הזאת, אם תרצי עוד עצות בתחום האקדמי אני מוכן לתת לך, אני בכל מקרה רוצה עצות בתחום הפוליטי.
משה גפני:
אני אבקש מהדוברים שמוזמנים עכשיו באמת להשתדל לקצר בגלל שאנחנו נצטרך לסיים את הישיבה ב-11:00.
משה גפני:
לפני כן אני מבקש מחברי הכנסת, מחברי הוועדה, אם מישהו רוצה לומר, ובאמת אם אפשר בקצרה כדי שנוכל להמשיך את הכול.
משה גפני:
חבר הכנסת שמעון אוחיון, אתה ביקשת, אם אפשר בקצרה.
משה גפני:
אם מישהו מן החברים נמצאים אתנו, חבר הכנסת בועז טופורובסקי וחבר הכנסת אברהם מיכאלי, בבקשה.
שמעון אוחיון:
תודה רבה.