GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיה עדולמי:
לא.
<מאיה עדולמי:
אני לא נציגה של משרד ראש הממשלה אבל אני יכולה לענות על השאלה.
<מאיה עדולמי:
אני עובדת בתקשוב הממשלתי.
אברהם מיכאלי:
את יודעת האם נדונה האפשרות להעביר את זה למשרד ראש הממשלה?
<מאיה עדולמי:
כן, בהחלט.
אברהם מיכאלי:
תתייחסי.
<מאיה עדולמי:
העברנו את זה גם טרם הישיבה.
אברהם מיכאלי:
מה זה העברנו?
אברהם מיכאלי:
מטעם מי את מדברת?
<מאיה עדולמי:
אני העברתי.
<מאיה עדולמי:
מטעם התקשוב הממשלתי.
אברהם מיכאלי:
במשרד האוצר.
<מאיה עדולמי:
כן.
אברהם מיכאלי:
אני שואל על משרד ראש הממשלה.
<מאיה עדולמי:
אני יכולה לומר שיש במשרד ראש הממשלה חשיבה בכיוון הזה והם מודעים לנושא.
<מאיה עדולמי:
יש סוגיה שעלתה לאחרונה והם כן מתכווננים לזה.
<מאיה עדולמי:
להגיד לך אם הם חושבים על זה בהקשר של התקשוב הממשלתי באופן ישיר, אני לא יודעת אבל הם כן מודעים לסוגיה.
שמעון אוחיון:
אני מצטער, אני הייתי כן ממליץ על פגישה נוספת.
אברהם מיכאלי:
דיברנו על זה.
אברהם מיכאלי:
אנחנו נקיים ישיבה נוספת בנושא הזה.
שמעון אוחיון:
צריך להיות סדר יום מתאים כדי שאדע בדיוק מה מחכה לי, את מי אנחנו רוצים לשמוע, מה הכיוון ולמי אנחנו רוצים לעזור ולהוביל בעניין הזה.
שמעון אוחיון:
הגענו לדיון במקטע מסוים.
אברהם מיכאלי:
התייחסתי בראשית הישיבה, אבל לא היית.
אברהם מיכאלי:
אמרתי שהישיבה היום היא ישיבה חגיגית, אבל אמרתי שלפני החגיגיות אני רוצה לדעת מה המצב ומה מעמד התקשוב הממשלתי.
אברהם מיכאלי:
בהמשך נעבור לקטע החגיגי.
<אבנר מאי:
אני המנמ"ר של המשרד לביטחון פנים.
<אבנר מאי:
אני דווקא רוצה לחזק את הנושא של הימצאות אגף התקשוב במשרד האוצר ולקשור את זה לכך שבמשרד שלנו במשך השנתיים האחרונות עברנו מהפכה שלמה בעקבות דוח שריפת היערות בכרמל ובעקבות כך שמערך הכבאות עבר למשרדנו.
<אבנר מאי:
באוגוסט 2012 עבר חוק בכנסת שמעביר את כל מערך הכבאות תחת המדינה ולמעשה מפרק את כל 24 איגודי כבאות שהיו אלה מחלקות עירוניות.
<אבנר מאי:
בחוק ניתנה לזה חצי שנה ובאמת ב-8 בפברואר 2013 למעשה החוק נכנס לתוקף.
<אבנר מאי:
אני פניתי בזמנו לכרמלה ונפגשנו עם מנכ"ל המשרד שלנו.
<אבנר מאי:
לדעתי העזרה שקיבלנו מהתקשוב הממשלתי והתשתיות שקיבלנו – כמו מרכבה – ומכרזי החשב הכללי שנתנו לנו להיכנס ולבנות את התשתית, דואר אלקטרוני וכול, הטכנולוגיות למעשה הובילו את הרפורמה הזאת.
<אבנר מאי:
התהליך היה מאוד מורכב והיה בו גם את כל הנושא של ההסתדרות כאשר אלפיים כבאים שהיו עובדי רשויות מקומיות עברו להיות עובדי מדינה.
<אבנר מאי:
אני יכול לומר בסיפוק שבעזרת זה שזה דווקא היה במשרד האוצר וקיבלנו גב גם מאגף התקציבים, גם מאגף השכר וגם מהתקשוב הממשלתי, בפירוש אני יכול לומר שהטכנולוגיות גם עזרו להוביל את המהלך הזה והיום יש לנו אלפיים עובדים בכבאות ויש לנו את נושא הפיננסים, רכש וכל התהליכים שצריכים להיעשות במרכבה.
<אבנר מאי:
הקמנו אתר כבאות באינטרנט ועשינו כבר את תהליך ההתנעה של ניהול המסמכים של פרויקט צר כמו במשרד החינוך.
<אבנר מאי:
אני חושב שללא התמיכה של התקשוב הממשלתי ובפירוש בהתערבות של כרמלה שהבינה את הצורך העסקי של המשרד שלנו – וזה מבצעי, ואני חושב שזה ברמה כמו שדיברתם עליה קודם, ברמה לאומית – לא היה פרויקט לאומי כזה שבחצי שנה הטמיעו ERP במשרד ממשלתי כלשהו, וכאן אנחנו מדברים על פריסה ארצית מקריית שמונה ועד אילת ביחידות מקצועיות וברמה גבוהה שאפילו אנשי מרכבה טוענים שכך זה לא בוצע עד עתה, כולל לתת מוטת שליטה לנציב כבאות ראשי באמצעים טכנולוגיים.
אברהם מיכאלי:
דעתך נשמעה והיא חשובה מאוד.
אברהם מיכאלי:
כשאנחנו בודקים דברים לצורך שיפור מעמד הגוף אותו אתה משבח, דעתך נשמעת.
אברהם מיכאלי:
אמרנו שההחלטה של ועדת שני בזמנו, אני חושב שזאת הייתה החלטה נבונה ונכונה כי מי שמכיר את מערכות המדינה או הממשלה, היכן הכוח, אנחנו יודעים שהאוצר הוא הכוח.
אברהם מיכאלי:
כרגע אנחנו מדברים לא במסקנות.
אברהם מיכאלי:
היום אנחנו לא מוציאים כאן מסקנות אלא היום העליתי את השאלות אותן צריך לשאול.
אברהם מיכאלי:
מאחר שכרמלה הודיעה לצערי שהיא עוזבת את התפקיד, רציתי לשמוע איך העסק הזה מתפקד באופן כזה שכולכם ביחד תרגישו שיש גורם עליון, כך אני קורא לו, שהוא מסייע לכולכם, לכל המנמ"רים בכל משרדי הממשלה או לכל הגופים שאמורים לעבוד מול הגוף המרכזי הזה.
אברהם מיכאלי:
אני חש שזה לא מבוצע.
אברהם מיכאלי:
הגוף הזה לא קיבל את החיזוק הנאות שלו ולא קיבל את הכלים - על כל המשמעויות – גם אלו שוועדת שני המליצה עליהם ושעליהם החליטה הממשלה.
אברהם מיכאלי:
הממשלה החליטה בהחלטת ממשלה לתת ליחידה הזאת את הכוח שלה ואת הסמכויות שלה, אבל הדברים האלה לא מתבצעים.
אברהם מיכאלי:
אני לא מסיים היום את הדיון בנושא הזה.
אברהם מיכאלי:
בהזדמנות הזאת פתחנו את הנושא במסגרת הוועדה אבל הדיון הזה יימשך ואליו נזמן גם את הנציגים הבכירים - את שר האוצר ואת מנכ"לית משרד האוצר – שיבואו לתת לנו תשובות בנושא הזה ומשרדים אחרים נוספים.
אברהם מיכאלי:
לדעתי יש צורך להזמין לכאן את מנכ"ל משרד ראש הממשלה לדיון בסוגיה הזאת כי החשיבה כאן צריכה להיות חשיבה לאומית.
אברהם מיכאלי:
זה לא רק משא ומתן מול משרד אלא זה משא ומתן מול הגורמים הממלכתיים הבכירים כדי שאנחנו נשקול איך לחזק את תפקוד התקשוב הממשלתי ברמה הזאת שכולם ביחד בסוף יבינו שיכולים להתקדם עם הגוף הזה ולא חלילה שהוא יהפוך להיות גוף בירוקרטי או גוף שמפריע לתפקוד.
<סופיה מינץ:
רציתי להוסיף את דעתי והיכן לדעתי הגוף הזה צריך להיות ממוקם.
<סופיה מינץ:
לדעתי אחרי שעברנו את פרק האוצר, שגם אני מסכימה שזאת הייתה החלטה נכונה לזמנה, היום צריך לשאוף להגיע כנראה למשרד ראש הממשלה אבל במקביל צריך להמשיך במאמצים להקים את זה כרשות עצמאית.
אברהם מיכאלי:
הכול ביחד.
אברהם מיכאלי:
בשיקול הזה ההחלטה צריכה להתקבל לגבי איך מחזקים את הגוף, אם הוא כרשות או כהגדרה אחרת.
אברהם מיכאלי:
מי שרוצה לחזק את הגוף, יכול למצוא את ההגדרה המתאימה ובמובן של התחשבות באוצר.
אברהם מיכאלי:
בוודאי שבסוף האוצר משולב בכל ההחלטות האלה.
<סיגל לייבוביץ:
אני המנמ"רית - מנהלת מערכות מידע.
<סיגל לייבוביץ:
מי שלא מכיר את ההגדרה, ההגדרה היא מנהלת מערכות מידע – של משרד הקליטה.
<סיגל לייבוביץ:
אני חייבת קודם כל להצטרף לכל החברים שלי במשרדים האחרים ובטח לדבריה של כרמלה.
<סיגל לייבוביץ:
אני חושבת שהגוף הזה הוא גוף נחוץ, הוא נדרש, אסור להתפשר בעניין הזה.
<סיגל לייבוביץ:
ברגע שהוא קם וזאת החלטת ממשלה על הקמתו והכרת החשיבות שבו והקריטיות בטח לשנים הבאות, לקביעת האסטרטגיה, המדיניות, החזון של מדינת ישראל, אסור לנו לסגת אחורה.
<סיגל לייבוביץ:
הגענו למעמד הזה בזכות.
<סיגל לייבוביץ:
אני חושבת שההקמה של הגוף הזה תתרום באופן כזה או אחר ברמת חשיבות עליונה למשרדי הממשלה בפרט והן ללקוחות שלה שהם אזרחי המדינה באופן האחר.
<סיגל לייבוביץ:
זאת אומרת, אנחנו לקראת הדיגיטציה, לקראת העולם הדיגיטלי ויש כאן חשיבות רבה ועצומה למעמד הטכנולוגי.
<סיגל לייבוביץ:
היום כל דבר, כמעט כל דבר - אני לא מכירה דברים שאי אפשר לעשותם בלי מערכות מידע – עושים עם מערכות מידע.
<סיגל לייבוביץ:
מה שהיה בעבר, הוא לא מה שקורה היום ובטח לא מה שיהיה בעתיד.
<סיגל לייבוביץ:
לכן כל הנושא של סייבר, ממשלה דיגיטלית, נושא אבטחת המידע, מדיניות כזו או אחרת בהקשר כזה או אחר שקשורה לתקשוב הממשלתי בכלל – יכול להיות שהתקשוב הוא לא המילה – כל מה שבעצם ממנף אותנו בצד הטכנולוגי וקובע את מדיניות הממשלה בנושא הזה, חייב להיות תחת קורת גג אחת.
<סיגל לייבוביץ:
לא יתכן שיש כאן גופים פזורים.
<סיגל לייבוביץ:
אני כמנמ"רית לפעמים קצת הולכת לאיבוד.
<סיגל לייבוביץ:
אני מוציאה כרגע את המשרד שלי כי במשרד שלי אני פועלת אל מול המנכ"ל, יש לי כפיפות ישירה אליו, קביעת מדיניות, אסטרטגיה, יעדים וכדומה.
<סיגל לייבוביץ:
אני מדברת כאן בקביעה של דברים שוטפים שהם רוחביים, שותפות בין המנמ"רים ובטח שאני אצטרך, ואני מרגישה את זה בשנה וחצי האחרונות, שיש כאן איזשהו מהפך.
<סיגל לייבוביץ:
יש לי כתובת.
<סיגל לייבוביץ:
אני יכולה להיוועץ, אני יכולה לקבל הנחיות, אני יכולה להסתמך.
<סיגל לייבוביץ:
בעצם כל מה שכרמלה מובילה זה לא איזושהי אמרה שאין תימוכין לגביה אלא אנחנו מדברים על צוות מאוד עשיר שנתמך בכל מה שקשור היום לתקשוב הממשלתי וחייבים להמשיך ולתת לזה את החוזק.
<סיגל לייבוביץ:
אני חושבת שאם אתה חושב כך – והבנתי שזה הכיוון מבחינתך – אסור לנו לסגת אחורה.
<סיגל לייבוביץ:
הגענו לדבר מרשים שחייבים למנף אותו.
<שרי צימרמן:
אני מהמשרד להגנת הסביבה ואני לא מנמ"רית.
<שרי צימרמן:
אני ראש אגף מידע ואינטרנט.
<שרי צימרמן:
רציתי להאיר זווית אחרת בעבודה שלנו, זווית שכלל לא נדונה כאן, וזה נושא המידע.
<שרי צימרמן:
הנושא שנדון כאן עד עכשיו הוא הטכנולוגיה אבל לנו יש ציבור אבל בנושא החשוב של המידע, הסטנדרטיזציה של המידע, איך מפרסמים, מה מפרסמים, אנחנו לגמרי לבד.
<שרי צימרמן:
אגב, אני חושב שאני המשרד היחיד בו מכהן ראש אגף.
<שרי צימרמן:
דיברתם על מצוינות, על איכות וכן הלאה.
<שרי צימרמן:
אני מאוד אודה לכבודך אם ההיבט של התוכן יידון באיזשהו פורום כי הוא לגמרי מוזנח.
<שרי צימרמן:
לא מזמן היה לנו תרגיל של רעידת אדמה ופתאום עלו השאלות כמו מי יבוא להזין את התוכן.
<שרי צימרמן:
יש לי צוות עובדים שכולם בחוזה והשאלה מה יקרה.
<שרי צימרמן:
שלא לדבר על מה בסוף אנחנו מוציאים לציבור.
<שרי צימרמן:
אני הייתי ממונה על חוק חופש המידע ובאמת החוק הגדיר ונתן סמכויות למשרד לגבי מה שאני מפרסמת, מה אני לא מפרסמת לציבור, איך אני נותנת וכולי.
<שרי צימרמן:
בלי לפגוע בכבודם של שרים ומנכ"לים, העצמאות וחובת הדיווח שלי לציבור הייתה כזאת שאפשרה לנו באמת לעבוד.
<שרי צימרמן:
אני לא מציינת האם זה נפלא ונהדר כי יש עוד הרבה מה לתקן בחוק חופש המידע, אבל בנושא התוכן מול הלקוח שלי, שזה הבן אדם בבית, אנחנו לגמרי מאחורה.
אברהם מיכאלי:
זה נושא מאוד חשוב.
אברהם מיכאלי:
אני מבטיח לך שנקיים דיון נוסף בעניין הזה ונעלה גם את נושא התוכן.
אברהם מיכאלי:
אני יודע שבנושא הפרדת רשויות בתוך הממשלה, גורם אחר מטפל בזה.
אברהם מיכאלי:
אני לא יודע אם זה הגיע אל כרמלה לדיון, נושא של קביעת תוכן.
<כרמלה אבנר:
כן.
אברהם מיכאלי:
אולי העלו את זה בפניך כבעיה, אבל השאלה היא לגבי הסמכויות.
<כרמלה אבנר:
לא.
<כרמלה אבנר:
נכון להיום נושא התוכן אינו מוסדר בעבודת הממשלה.
אברהם מיכאלי:
בהחלט נושא חשוב.
<כרמלה אבנר:
התחלנו לדבר על זה דרך הדוברות ודרך הפעילויות של התוכן, אבל ללא ספק הנושא הזה הוא נושא שהוא בתחילת דרכו.
אברהם מיכאלי:
רבותיי, אני מבין שרק נגענו במקצת מן הבעיות.
אברהם מיכאלי:
אני אבקש מיושב ראש הוועדה לקבוע דיון נוסף בסוגיה הזאת בה דנו היום.
אברהם מיכאלי:
אין ספק שהתחום הזה – ככל שחולף הזמן – הופך להיות עוד יותר קריטי ועוד יותר קריטי לתפקוד הכולל של המדינה.
אברהם מיכאלי:
אני מקווה שהמבחנים יהיו בינתיים בשוטף ולא יהיה חלילה מקרה או אירוע חריג כאשר אז ניבחן בתפקוד המערכות השונות עליהן דיברנו.
אברהם מיכאלי:
אם בסוף נוכל במקצת אפילו למנוע את האסון שעלול להיות בתחום הזה של כישלון כל המערכות, אני חושב שחובתנו ככנסת לעקוב אחרי כן וחובתנו תהיה לחזק את הגוף המרכזי הזה עליו דיברנו.
אברהם מיכאלי:
את המסגרת או את המטריה, לדעתי יש מקום לשבת ולבחון מול גורמי הממשלה שרוצים להישאר או אולי להחליף מטריה שגם זה מותר להם, אבל בסוף אנחנו ככנסת נחליט אם ההחלטה של הממשלה תהיה נכונה או לא.
אברהם מיכאלי:
אני לא רוצה כרגע לדבר על הבאת חקיקה פרטית ולהתחיל לגלגל את זה כחקיקה פרטית כי אני עדיין רוצה לתת לממשלה את הקרדיט כדי שהיא לבד תתעשת ותעשה את התיקונים הדרושים בסוגיה הזאת.
אברהם מיכאלי:
לא נכנסנו לפרטי פרטים למה לדעתי עדיין העסק לא מתפקד כדי שלא יישמע כאילו אנחנו עושים כאן תחקיר של כל אחד מהחברים הנוכחים.
אברהם מיכאלי:
כולכם פקידי מדינה ואתם לא יכולים לדבר.
אברהם מיכאלי:
את החלק הזה של הישיבה אני סוגר ופותח את הישיבה השנייה בנושא של הצגת דוח ממשל זמין לשנת 2013 כאשר כמובן החלק החשוב של הישיבה הוא הענקת תעודות למשרדים שעמדו בדרישות הדוח.
משה גפני:
צהריים טובים.
משה גפני:
אני מקדם בברכה את המשלחת של האספה הפרלמנטרית של ברית נאט"ו, בראשות הברונית רמזי, יושבת ראש הוועדה, והחברים שמגיעים מבריטניה, מצרפת, מרומניה, מספרד, מאסטוניה, מליטא, מהולנד.
משה גפני:
אנחנו מקדמים אתכם בברכה, ברוכים הבאים למדינת ישראל.
משה גפני:
אנחנו נמצאים כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
משה גפני:
ועדת המדע והטכנולוגיה הוקמה לפני שנים מספר, עקב החשיבות הרבה שאנחנו כאן במדינה רואים בהתפתחות המדעית והטכנולוגית בעולם בכלל ובמדינת ישראל בפרט.
משה גפני:
אנחנו מדינה לא גדולה, מדינה קטנה, שנמצאת במזרח התיכון, ואנחנו נמצאים בעימותים קבועים, לצערנו הרב, עם המדינות השונות.
משה גפני:
עם חלק מהן חתמנו הסכמי שלום, אנחנו מדינה שוחרת שלום, אנחנו מדינה שרוצים לחיות בשלום עם השכנים שלנו, עם המדינות מסביב.
משה גפני:
לא תמיד זה עולה בידינו ואנחנו צריכים להגן באמצעות הצבא, באמצעות כוחות הביטחון, ואנחנו מייחסים חשיבות רבה להתפתחות המדעית והטכנולוגית, שיש לה השלכות גם בתחום האזרחי, שבזה עיקר עוסקת כאן ועדת המדע והטכנולוגיה, אבל בוודאי בהתפתחות הצבאית, ביכולות להגן על תושבי מדינת ישראל ולעמוד באתגרים, כי פעמים רבות נאמר שאם יש לך כוח, נמנעת המלחמה הבאה.
משה גפני:
אנשים לא הולכים למלחמה כאשר למדינה יש כוח להגן על עצמה, דווקא חולשה יכולה לגרום לפעולות איבה ומאבקים ומלחמות.
משה גפני:
אנחנו, כפי שאמרתי, כמדינה שוחרת שלום, רוצים ששכנינו יחיו בשלום ושאנחנו נחיה בשלום ובלי איומים של פגיעות, לא בתושבי המדינות השכנות ובוודאי לא בתושבי המדינה שלנו.
משה גפני:
אנחנו בוועדת המדע עוסקים גם בנושא של ההתפתחויות, בנושא הסייבר, אנחנו עוסקים בנושאים רבים שקשורים למדענים הראשיים של משרדי הממשלה, אנחנו עוסקים בפיקוח ובמעקב אחרי התפתחות המדע במדינת ישראל.
משה גפני:
אנחנו מעודדים מאוד את שיתוף הפעולה עם מדינות אחרות, מדינות באזור, מכיוון שכאן נמצאת המשלחת של מדינות נאט"ו, בוודאי עם מדינות נאט"ו אנחנו מעוניינים בשיתוף הפעולה הזה.
משה גפני:
אנחנו מברכים על הביקור שלכם כאן, שהוא לא בפעם הראשונה.
משה גפני:
אנחנו סבורים שזה יכול לתרום, בוודאי לנו, אבל על אחת כמה וכמה גם לכם, בעצם הלמידה.
משה גפני:
יש כאן מדענים ואנשים שעוסקים במחקר ופיתוח, גם בתחום האזרחי וגם בתחום הצבאי.
משה גפני:
אנחנו מתגאים בהם, אנחנו מתפארים בהישגים שלהם, ביכולות שלהם.
משה גפני:
אנחנו, העם היהודי, גם מקבלים הרבה מאוד פרסי נובל, יותר מאשר האחוז שלנו באוכלוסיית העולם.
משה גפני:
אגב, לא כולם גרים כאן בארץ, אבל אנחנו רוצים לתרום מהיכולות שלנו, גם מהיכולות של ההון האנושי, של כוח האדם, של האנשים שעוסקים בעניין הזה, לתרום לא רק למדינת ישראל, אלא לתרום לכל העולם, ושיתוף הפעולה הזה הוא חשוב וחיוני מאוד מבחינתנו.
משה גפני:
בהזדמנות הזו, זה לא כל כך נוגע אליכם, אבל כדאי שתדעו, הוועדה הזאת, ועדת המדע והטכנולוגיה, עוסקת היום בהקמת הקרן לרווחי הגז והנפט.
משה גפני:
במדינת ישראל התגלה גז בממדים גדולים שיכולים להביא הכנסות למדינה שמתמודדת עם קשיים מאוד רבים.
משה גפני:
גם מבחינה ביטחונית, צריכים להשקיע הרבה מאוד כסף בביטחון, כפי שאמרתי, וגם נושאים רבים נוספים שהם ייחודיים למדינת ישראל ורווחי הגז והנפט הם חשובים וחיוניים מאוד לקופת המדינה ולתהליכים שאנחנו רוצים לעשות בשנים הבאות.
משה גפני:
הוועדה שנבחרה לטפל בחקיקה הזו, בהקמת הקרן, זו ועדת המדע והטכנולוגיה, גם עקב הראייה לטווח הארוך, מכיוון שמדובר בקרן שהיא ראייה לטווח הארוך.
משה גפני:
אני חייב לומר לכם שאנחנו משתמשים בחלק מהמדינות שנמצאות כאן, אבל גם במדינות אחרות, בניסיון שלהם וביכולת שלהם, או בעצם במה שהם עשו, כאשר הם היו צריכים להקים קרן מהסוג הזה.
משה גפני:
הולנד עולה פה, מי הנציג של הולנד פה?
משה גפני:
נציגה.
משה גפני:
אנחנו משתמשים בהולנד הרבה מאוד בדיונים האלה, מה שאתם עשיתם עם הנושא של הקמת הקרן.
משה גפני:
אבל משתמשים גם בכל מדינות העולם.
משה גפני:
אני שמח שיש לנו עכשיו, עם נציגי המדינות האלה, מגע ישיר, כשאתם באים לכאן לוועדת המדע.
משה גפני:
בכל מקרה, יחד עם החברים בוועדה, אני מקדם אתכם בברכה.
משה גפני:
מדינת ישראל שמחה על ההגעה שלכם לכאן, אנחנו נעמיד לרשותכם כל דבר וכל נושא שתרצו ללמוד ולראות ולהכיר.
משה גפני:
בשבילנו זה כבוד גדול ואנחנו מודים לכם על הסיור הזה.
משה גפני:
בבקשה, הברונית רמזי.
<מטה רמזי:
(אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה, אדוני היושב ראש, על קבלת פנים כל כך חמה.
<מטה רמזי:
אני יכולה להגיד לך שהמשלחת שלנו שמחה להיות פה, יש לנו הרבה במשותף בין הוועדה שלך לוועדה שלנו שהיא, כמו שאמרת, ועדת המדע והטכנולוגיה של האסיפה הפרלמנטרית של נאט"ו.
<מטה רמזי:
כולנו חברי פרלמנט בארצותינו, אנחנו מייצגים את פרלמנטים שלנו שחברים בנאט"ו.
<מטה רמזי:
אנחנו מאוד שמחים לראות היום כמה מחברי הכנסת שהיו במשלחת לאסיפה הפרלמנטרית, כי היה לנו איתם שיתוף פעולה מצוין בכנס ואנחנו יודעים עד כמה חברי פרלמנט עסוקים ואנחנו שמחים לראות חברי הכנסת רבים שהגיעו לכאן להיפגש איתנו, ואני במיוחד שמחה לפגוש את החברים שאנחנו יודעים שהם הקולגות שלנו באסיפת הפרלמנטרית.
<מטה רמזי:
אנחנו מתעניינים באותם דברים שאתם עוסקים בהם.
<מטה רמזי:
כמובן המצב הפוליטי יכול להיות שונה, אבל בשביל דמוקרטיות שהתמודדות עם מדע וטכנולוגיה התחום הצבאי הוא תחום מאוד חשוב ורגיש ואני חושבת שכולנו עושים עבודה לא רעה.
<מטה רמזי:
אנחנו הגענו לישראל במיוחד משום שאנחנו מעריכים את הסטנדרטים הגבוהים של הטכנולוגיה, המחקר והפיתוח שבניתם במשך השנים, ואנחנו מקווים להחליף רעיונות.
<מטה רמזי:
אנחנו כבר ביקרנו בתעשייה הישראלית, היה לנו ביקור מאוד מוצלח אתמול ואנחנו מסכימים עם מנהלי החברה שזה יהיה טוב שכל המומחיות, המיומנויות והידע שמפותחים שם, וראינו גם דוגמאות קונקרטיות לכך, יהיו לשימוש לטוב שבאנושות ולטוב שבארצותינו.
<מטה רמזי:
יש לנו עניין רב בכל הנושא של אנרגיה, נפט וגז, כך שהזכרת תחומים שאנחנו עומדים לדון עליהם עם הקולגות הישראליים שלנו, בדרך שלא עשינו הרבה בעבר, אבל הם כרגע תחומים מאוד אקטואליים.
<מטה רמזי:
אני הייתי מאוד רוצה להגיד לכולכם עד כמה אנחנו מעריכים את קבלת הפנים החמה, אנחנו חולקים ביחד בעיות של פיתוח ומחקר ואיך לפתח את התעשיות והמדע אצלנו ואנחנו מקווים ללמוד מכם ואם נוכל, כל אחד מארצו, להיות לעזר לישראל, אני בטוחה שכולנו מוכנים לעשות זאת.
<מטה רמזי:
אני יודעת שכולכם עסוקים, אני לא אאריך בדבריי, אני רק רוצה לחזור שוב על התודות ולתת לכם שי קטן, שיהיה שימושי, אני מקווה, אבל גם שישמש כתזכורת לביקור שלנו.
משה גפני:
מכיוון שאנחנו מאוד שמחים בבואכם, גם הכנו לכם שי.
משה גפני:
אני רוצה לתת לך שי, על ההגעה שלכם לכאן.
משה גפני:
לפני שאני נותן לחברי הכנסת ולנציגי המשרדים, לומר את דבריהם, אני נותן לך לנהל עכשיו את הישיבה ואת תתני לחברי המשלחת, מי מביניהם שרוצה לדבר, את מוסמכת לתת לו רשות דיבור.
משה גפני:
מישהו מבין חברי המשלחת שלכם שרוצה לדבר, תיתני לו.
<מטה רמזי:
אני בטוחה שאני לא צריכה לעשות את זה.
<מטה רמזי:
מי רוצה לדבר?
משה גפני:
יש מישהו?
משה גפני:
אוקיי, בסדר.
משה גפני:
חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.
משה גפני:
חבר הכנסת נחמן שי היה דובר צה"ל כשהייתה פה מלחמת המפרץ.
משה גפני:
הוא היה המרגיע של האזרחים במדינת ישראל, הוא ידע את מה שנעשָה, הוא הרגיע את האזרחים והוא צדק.
נחמן שי:
תודה רבה לך, אדוני היושב ראש.
נחמן שי:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אני רוצה קודם כל להודות ליושב ראש גפני, זה כל הזמן תענוג לבוא לוועדה הזו.
נחמן שי:
אני לא יודע אם הוא מעודו למד מדעים בלימודיו, אבל הוא יודע על מדע הרבה יותר מכמה מדענים ישראליים שאני מכיר.
נחמן שי:
אני מקדם אתכם בברכה, כל החברים מהאסיפה הפרלמנטרית של נאט"ו.
נחמן שי:
נפגשנו בלוקס
נחמן שי:
מבורג לפני כמה חודשים, אני לא יודע כמה זה תרם לביקור הנוכחי, אבל אנחנו כולנו שמחים לראות אתכם בישראל וזה גורם לנו תענוג וסיפוק לראות שדברים מתממשים.
נחמן שי:
העניין שלי בוועדה הזו הוא לא משום ששירתתי כדובר צה"ל בזמנו, משום שזה לא שייך לוועדה הזו, אבל אני עבדתי גם כמנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט.
נחמן שי:
התרבות והספורט פנו למקום אחר, אבל המדע עדיין שם וכמה מהקולגות שלי מאז נמצאים פה.
נחמן שי:
שם למדתי הרבה על מדע ואני יודע להעריך מה ישראל יכולה לעשות בתחום הזה וכמה אנחנו יכולים לשתף פעולה בינינו כשזה מגיע למדע, שזה תחום שרובו ככולו גלובלי.
נחמן שי:
כמו שהיושב ראש אמר, אנחנו יכולים ורוצים מאוד לתרום מהידע שלנו, אנחנו חברים בהרבה פרויקטים ותכניות באירופה, אנחנו נותנים משהו ומקבלים הרבה בתמורה.
נחמן שי:
כך אנחנו עושים עסקים, אבא שלי היה איש עסקים, אז הוא לימד אותי איך לעשות את זה.
נחמן שי:
למדענים הישראלים יש הרבה מה להציע וכל מפגש וביקור כזה הוא צעד נוסף בדרך הארוכה לחבר בין המדענים ולראות כמה אנחנו יכולים לתרום וכמה אנחנו יכולים לקבל מכם, במטרה לעשות את העולם מקום מעט יותר טוב.
משה גפני:
חבר הכנסת רונן הופמן.
רונן הופמן:
אני יכול לדבר בעברית?
משה גפני:
איך שאתה רוצה.
משה גפני:
בכל מקרה אני אבין אותך הפעם, יש תרגום לכל השפות.
רונן הופמן:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אני רוצה להצטרף לחברי, חבר הכנסת נחמן שי, ולהודות ליושב ראש ולכם לומר תודה רבה על בואכם והגעתכם לכנסת.
רונן הופמן:
כאדם שבא מהאקדמיה, הגעתי לפוליטיקה מהאקדמיה, אני מאוד מודע לחשיבות שיתוף הפעולה בכל הרמות של חינוך גבוה, טכנולוגיה ומדע בינינו וביניכם ובין מדינות בעולם, במיוחד ארצות אירופה.
רונן הופמן:
אני רוצה לומר שזה מאוד נחמד לשתף פעולה בנושאים שאינם כל כך מעוררי מחלוקת.
רונן הופמן:
לפעמים אנחנו עומדים מול אתגרים ואנחנו צריכים להתמודד עם קונפליקטים והפעם זה שיתוף פעולה מאוד נחמד, והייתי רוצה להודות לכם על מה שעשיתם עד כה ומה שתעשו עוד בעתיד.
רונן הופמן:
תודה רבה.
משה גפני:
חבר הכנסת יוני שטבון.
יוני שטבון:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה לשני יושבי הראש.
יוני שטבון:
עונג להיות פה.
יוני שטבון:
שלושה מאיתנו, חברי הכנסת נחמן שי ורונן הופמן ואני היינו לפני מספר שבועות בכנס בלוקסמבורג, כחברים של האסיפה הפרלמנטרית של נאט"ו, וכשפגשתי את הנציגים והחברים מכל רחבי העולם, כשדיברנו, הם חשבו שבישראל החיים הם חיים במלחמה, שכל יום יש פיגועים וטרוריסטים והם שאלו אותי איך זה לחיות בישראל, ועכשיו כשאתם פה ואתם רואים שאפשר לשבת פה רגועים במקום חמים, בכנסת, בירושלים ובתל אביב, אתם רואים שהמצב הוא לא כמו שהוא משתקף באמצעי התקשורת.
יוני שטבון:
והדבר הנוסף, יש גם ועדה שאפשר לדבר ולהעלות בה נושאים שאין עליהם חוסר הסכמה.
יוני שטבון:
זו הוועדה הזאת, ועדת מדע וטכנולוגיה, ואלה נושאים שכולנו מסכימים עליהם.
יוני שטבון:
אז תודה שבאתם ושיהיה לכם מסע טוב בישראל.
יוני שטבון:
ברוכים הבאים.
משה גפני:
תודה רבה, חבר הכנסת שטבון.
משה גפני:
חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בבקשה.
בועז טופורובסקי:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה לכולכם על הגעתכם ועל שאתם מכבדים אותנו בהקשבה לדברינו.
בועז טופורובסקי:
יש לי רק מסר אחד שאני רוצה להעביר לכם.
בועז טופורובסקי:
אני חושב שכל ועדת מדע וטכנולוגיה, אפילו של נאט"ו, צריכה לחשוב רק על דבר אחד, איך לפתח מדע וטכנולוגיה כדי לעשות את העולם למקום טוב יותר.
בועז טופורובסקי:
זה מסר מאוד חשוב, שאני חושב שכל ועדה שעוסקת במדע וטכנולוגיה צריכה להעמיד בפניה בכל תנאי ובכל נושא שמדברים עליו.
משה גפני:
תודה רבה, חבר הכנסת טופורובסקי.
משה גפני:
אני אבקש ממנכ"ל האקדמיה הלאומית למדעים להגיד כמה משפטים, ד"ר מאיר צדוק.
<מאיר צדוק:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אני לא חבר פרלמנט, אני עובד ציבור ואני מאוד שמח שאני לא מעורב בפוליטיקה.
בועז טופורובסקי:
לא ניסית את זה.
<מאיר צדוק:
בשם האקדמיה הלאומית למדעים, אנו שמחים ומברכים אתכם על שהגעתם הנה, לחלק הזה של העולם.
<מאיר צדוק:
אני מניח שגם תראו חלק מהישגיה של המדינה הזו, מדינה שבעצם קמה לפני 64-65 שנים עם אנשים שהגיעו מכל קצות העולם ומאז הקמתה המדע הפך לבלתי נפרד מחיי השגרה היומיומית, הוא חלק מהווייתנו.
<מאיר צדוק:
החלק המקושר יותר לאינטראקציה האירופאית, החל בשנים האחרונות מאז שישראל התקבלה כחברה באיחוד האירופי.
<מאיר צדוק:
האינטראקציה עם עמיתים מאירופה גדלה באופן משמעותי וכעת אנו מקווים כמובן להיות חלק מ- SEND ומקווים להיות חלק מצוות המחקר במתקן הקרינה הסינכרוטרוני בגרנובל, כשלמעשה אחת מזוכות פרס הנובל שלנו, פרופ' עדה יונת, עשתה עבודת מחקר בגרנובל.
<מאיר צדוק:
כך שאין ספק, שהאינטראקציה עם אירופה היא חיונית הן במדע והן בתעשייה.
<מאיר צדוק:
כרגע, אנו מקווים שגם המכשול האחרון שעומד בפנינו כעת כדי לחתום על "Twenty-Twenty" ו- "Horizon" עם האיחוד האירופי, למרות שאינו קשור אליכם ישירות אבל כמובן שיש איזשהו קשר, ניתן יהיה לגשר עליו ונוכל להמשיך הלאה בידיעה שנוכל לראות את התכנית הרביעית כחלק מזה.
<מאיר צדוק:
ככלל, עליכם לדעת שיש לנו קהילה מדעית מאוד תוססת לא גדולה, סדר גודל של כ- 5,000 חברים.
<מאיר צדוק:
המימון הממשלתי עבור מחקר ופיתוח הוא נמוך, רוב הכספים מגיעים למעשה מתרומות ולאחרונה לאיחוד האירופי היה חלק משמעותי במחקר ופיתוח.
<מאיר צדוק:
מונחים לפניכם כל הנתונים והנתון המיוחד הוא, שהמחקר ופיתוח בישראל הוא 4.7 שזה הגבוה ביותר מכל המדינות בעולם בתחום המחקר ופיתוח.
<מאיר צדוק:
המימון המתקבל ממקורות ממשלתיים עבור האוניברסיטאות, הוא בסדר גודל של 6.5 מהסך הכל.
<מאיר צדוק:
רוב המימון עבור מחקר ופיתוח מתקבל מהתעשייה, אולם, אנשים כמוני אינם מרוצים מכך והיינו רוצים לראות יותר מימון המתקבל ממקורות ממשלתיים.
<מאיר צדוק:
בשלב זה, יש לנו תכניות לטווח הרחוק ואנו מקווים שזה ימשיך כך.
<מאיר צדוק:
כמובן שאני שמח לארח אתכם כאן, רבים מעמיתיי עשו את הפוסט דוקטורט שלהם באירופה, אני באופן אישי קיבלתי את תואר ה- P.Hd באנגליה.
<מאיר צדוק:
אנו מקווים שתהינו משהות
<מאיר צדוק:
כם כאן, אנו מצפים להמשך שיתוף פעולה בינינו בתחום המדע.
<מאיר צדוק:
תודה.
משה גפני:
יש לנו במדינה, בממשלה, משרד מיוחד שהוא משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
משה גפני:
אני אבקש מנציג המשרד לברך, בשם המשרד, ד"ר ויקטור וייס.
<ויקטור וייס:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה אדוני היושב ראש, הגב' רמזי ראש המשלחת, חברי נאט"ו הנכבדים וחברי הכנסת.
<ויקטור וייס:
בדצמבר האחרון, היה לי הכבוד לקחת חלק בוועדה המשותפת של השוק האירופי שהתקיימה בבריסל ושם גם ניתנה לנו ההזדמנות לערוך ביקור במשרדי נאט"ו, וכך נחשפנו למחקרים של נאט"ו ואף התרשמנו מתכניות המחקר שאתם מנהלים והרושם שלי הוא, שבהחלט יש מקום לשיתוף פעולה בינינו בתחומים אלה.
<ויקטור וייס:
כפי שהבנתי ממה שנאמר, מטרת רוב המחקרים שלכם היא לצורכי מיגון במדינות השונות, גם כאן בישראל נעשים הרבה מחקרים בתחום המיגון ואנו יודעים ואף הצגנו זאת, שלרוב המחקרים האלה קיים הפוטנציאל לניצול בסקטור הפרטי והציבורי.
<ויקטור וייס:
אי לכך, אנו מאמינים שעקב שיתוף הפעולה עם תכניות המחקר של נאט"ו, נוכל בעתיד הרחוק יותר להרחיב ולנצל זאת לטובת הציבור.
<ויקטור וייס:
מטרת המשרד שלנו היא, עריכת מחקרים לטובת הציבור.
<ויקטור וייס:
כאשר אנו מסתכלים על תמונת המדרג של המחקר, רואים שיש מחקר בסיסי, לאחר מכן מחקר תעשייתי ומחקר יישומי, והציפייה שלנו היא לסייע לחוקרי האקדמיה והאוניברסיטאות, לפיתוח המחקרים שלהם בטווח הרחוק, במטרה להגיע למחקר התעשייתי לטובת הכלכלה.
<ויקטור וייס:
אנו רואים את המחקר, כשפה בינלאומית המגשרת בין הרבה מאוד תרבויות ולכן אנו מאוד נשמח לשתף איתכם פעולה.
<ויקטור וייס:
כפי שנאמר קודם, אנו לוקחים חלק בתכניות המחקר של השוק האירופי המשותף, יש לנו תכניות דו-לאומיות עם הרבה מדינות באירופה ולכן אנו חושבים שטכנולוגיה ומחקר יכולים להוות גשר טוב מאוד ברחבי העולם.
<ויקטור וייס:
תודה רבה.
משה גפני:
ד"ר אברהם גרוס, סגן המדען הראשי במשרד הכלכלה.
משה גפני:
מילות ברכה, בבקשה.
<אברהם גרוס:
(אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) ברצוני להודות לכם, על שהקדשתם מזמנכם על מנת להגיע לכאן כדי לשהות מעט במחיצתנו ואני תקווה שבעתיד נוכל להגביר את שיתוף הפעולה בינינו.
<אברהם גרוס:
כפי שכולנו יודעים, המדע והטכנולוגיה כמו גם מחקר ופיתוח, הנעשים ע"י גופים שמטרתם העיקרית היא הגברת ההגנה והביטחון של המדינות, יש השפעה רבה גם על הערך המסחרי.