GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני טלמור:
כל מה שכתוב בפרק הזה הוא בדיוק אחד לאחד מה שכתוב בפרק של מניות בחוק החברות.
<רוני טלמור:
זה לגבי תעודות התחייבות בחוק ניירות ערך.
<רוני טלמור:
לא המצאנו שום דבר.
<רוני טלמור:
גם המרשמים של הפרטים זה אותם פרטים בדיוק שיש כבר במרשמים הקיימים היום.
<רוני טלמור:
אם זאת חברת הרישומים, אז רושמים את חברת הרישומים.
<רוני טלמור:
לא רושמים את הבא אחריו.
משה גפני:
למה זה צריך להיות פתוח לעיונו של כל אדם?
<רוני טלמור:
זה אותו הסדר שקיים היום במרשמים האחרים מאז ומעולם.
משה גפני:
למה צריך את זה.
<שגית אפיק:
זה משנה כי היום אין הסדרה לכתבי אופציה.
<ציפי בנר:
במרשם רשום את מי שמחזיק על שם אותו לקוח.
<ציפי בנר:
רוב הניירות הם שכירים בבורסה ולא מצוין בספרי החברה.
משה גפני:
את זה הבנתי אבל למה זה צריך להיות פתוח לעיונו של כל אדם?
<ציפי בנר:
כדי שתהיה שקיפות מי מחזיק במניה.
<ציפי בנר:
אתה לא רוצה לדעת מי הבעלים של טבע?
<אמיר וסרמן:
הבקשה שלך באה מכיוון של הפרטיות ואני אסביר למה אין בעיה.
<אמיר וסרמן:
נניח חברה מנפיקה מיליון כתבי אופציה.
<אמיר וסרמן:
הם מונפקים לחברה לרישומים ואחר-כך אותה חברה לרישומים, ההחזקה היא דרך חברי הבורסה ומעליהם בעצם נמצאים המחזיקים.
<אמיר וסרמן:
מה שמופיע במרשם כשיש הנפקה כזאת, זה: מיליון כתבי אופציה על-שם החברה לרישומים של בנק דיסקונט.
<אמיר וסרמן:
לכן, אין כאן בעיה.
<אמיר וסרמן:
כמעט כל המחזיקים מחזיקים באופן הזה.
<אמיר וסרמן:
השם שלהם לא נחשף.
<אמיר וסרמן:
אתה כן רואה את החברה לרישומים שמחזיקה עבור חברי הבורסה.
משה גפני:
אם אני נמצא באופן פרטי, למה זה צריך להיות פתוח לעיונו של כל אדם?
<אמיר וסרמן:
היום, לפי הכללים של הבורסה, יש עדיין מחזיקים היסטוריים כאלו.
<אמיר וסרמן:
היום לפי הכללים של הבורסה אתה כבר לא יכול להחזיק.
משה גפני:
לגבי ההיסטורי, למה הם צריכים לדעת מה אני מחזיק?
משה גפני:
למה אני צריך לחשוף את הפרטים שלי?
משה גפני:
לאיזה צורך?
<אמיר וסרמן:
אין לזה סיבה, אני רק יכול להגיד שזה קיים לגבי יתר המרשמים וזה גם מדווח.
<אמיר וסרמן:
ממילא יש חובת דיווח של המרשמים האלה.
<שרה קנדלר:
"הוכחת בעלות בכתבי אופציה 35טז7.
<שרה קנדלר:
מחזיק בכתב אופציה המעוניין להצביע באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה, זכאי לקבל, בלא תנאי, מאת חבר בורסה שבאמצעותו מוחזק כתב האופציה, אישור המוכיח את בעלותו בכתב האופציה באופן שיקבע שר האוצר.
<שרה קנדלר:
שר האוצר לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עימה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע תנאים ונסיבות שבהם יידרש תשלום בעבור אישור הבעלות ואת גובה התשלום או את גובה התשלום המרבי".
<שגית אפיק:
תסבירי.
<שרה קנדלר:
זה הסדר שבעצם מחליף את ההסדר שקיים היום, שבו מחזיק נדרש לקבל ייפוי כוח מהחברה לרישומים כדי להצביע.
<שרה קנדלר:
זה סעיף חשוב גם לבנקים.
<שרה קנדלר:
הם יוכלו לקבל אישור בעלות ולהצביע בלי לקבל את ייפוי הכוח.
<שרה קנדלר:
זה סעיף מקביל בדיוק לסעיף שקיים בחוק החברות ולסעיף 35יב9 לחוק ניירות ערך לגבי תעודות התחייבות, באותו ניסוח.
<שגית אפיק:
מה זה "באופן שיקבע שר האוצר"?
<שגית אפיק:
איך הוא יקבע את אישור הבעלות?
<שגית אפיק:
מה התכנית?
<שרה קנדלר:
"באופן" זה יכול להיות אופן הפניה לחבר הבורסה ואיך הם נענים לבקשה.
<שרה קנדלר:
אחר-כך אם יקבע תשלום בעניין הזה.
<שגית אפיק:
"זכאי לקבל בלא תנאי".
<שגית אפיק:
תשלום לא יהיה תנאי?
<שרה קנדלר:
היום יש מצב שבפעם הראשונה לא משלמים.
<רוני טלמור:
גם בפעם השנייה לא משלמים.
<רוני טלמור:
לפי התעריפון של בנק ישראל לעסקים קטנים אין היום אפשרות לגבות על שירות כזה.
<שרה קנדלר:
אני מאמינה שגם פה לא יהיה תשלום כזה.
<שרה קנדלר:
זה בדיוק כתב הצבעה רק באופן אחר.
<שגית אפיק:
יש פה שני דברים.
<שגית אפיק:
הוא זכאי לקבל מחבר הבורסה אישור המוכיח את הבעלות באופן שיקבע שר האוצר.
<שגית אפיק:
מה שר האוצר יקבע פה?
<שגית אפיק:
זה עדיין לא התשלום.
<שגית אפיק:
אחר-כך יש לך "שר האוצר באישור ועדת הכספים רשאי לקבוע תשלום".
<שגית אפיק:
אם אין תשלום אפשר להוריד את זה, אבל תכף נדבר על זה.
<שגית אפיק:
מה הוא צריך לקבוע?
<אמיר וסרמן:
אנחנו כאן לא ניסינו להמציא את הגלגל.
<אמיר וסרמן:
אנחנו בעצם מנסים עכשיו להצדיק את ההוראות של חוק החברות.
<אמיר וסרמן:
יש שם את סעיף 71 וזאת פשוט העתקה.
<אמיר וסרמן:
זאת הוכחת בעלות במניות בחברה ציבורית.
<שגית אפיק:
איזה תקנות יש שם?
<אמיר וסרמן:
הסיפה אומרת שהשר רשאי לקבוע תנאים ונסיבות שבהם יידרש תשלום בעבור אישור הבעלות ואת גובה התשלום והתשלום המרבי.
<שגית אפיק:
הם אומרים שאין תשלום בפועל.
<אמיר וסרמן:
אנחנו פשוט העתקנו כדי שההסדר יהיה זהה.
<שגית אפיק:
אבל הרישה מדברת על הוכחה.
<שגית אפיק:
יש לכם פה שני סוגים.
משה גפני:
יש בעיה למחוק את זה?
משה גפני:
הם אומרים שלא גובים.
<רוני טלמור:
לא משנה אבל תמיד יש את האופציה מעסקים גדולים שפה הבנק יכול להחליט אם לגבות או לא.
<שרה קנדלר:
מכוח חוק החברות כן הוצאות תקנות בעניין הזה, תקנות הוכחת בעלות במניות.
<שרה קנדלר:
באמת לא נקבע שלם.
<שגית אפיק:
אין תשלום אז את הסיפה אפשר להוריד.
<שרה קנדלר:
הרישה מדברת על האפשרויות איך פונים ואיך מקבלים.
<שרה קנדלר:
"לבקשת בעל מניות חבר בורסה שאצלו רשומות מניות לזכותו של בעל מניות, ייתן אישור בעלות במועד מתאים כדי שבעל מניות יוכל להצביע".
<שרה קנדלר:
זאת אומרת שהוא צריך לעשות את זה בזמן כדי להגיע באסיפה או לשלוח כתב הצבעה במועד.
<שרה קנדלר:
אז יש את כל הפרטים שהוא צריך לתת באישור.
<שרה קנדלר:
אני מניחה שנרצה לעשות אותו סוג של תקנות.
<שגית אפיק:
גם שם זה היה בלי אישור ועדה?
<שרה קנדלר:
באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט.
<שגית אפיק:
אז גם פה זה יהיה באישור ועדת המדע?
<שרה קנדלר:
כן.
<אמיר וסרמן:
שגית, לא הייתי מוריד את הסיפה כי זה בעצם נותן לשר האוצר אפשרות עתידית להגדיל את גובה התשלום.
משה גפני:
אז שיבוא לחקיקה נוספת.
<שגית אפיק:
אז הסיפה יורדת "באופן שיקבע שר האוצר באישור ועדת המדע והטכנולוגיה".
<נתי שילה:
רציתי לשאול לגבי אישורי בעלות.
<נתי שילה:
היום כתוב שאישורי בעלות צריכים להיות חתומים.
<נתי שילה:
זה מפריע במערכות שלנו.
<נתי שילה:
במקום ישר לדוור את אישורי הבעלות ללקוחות, זה חוזר לחתימות וזה מסרבל את התהליך.
<נתי שילה:
זה גם גוזל מלוח הזמנים.
<שרה קנדלר:
את זה נצטרך לבחון בתקנות, זה הכול בתקנות ולא בחוק.
<נתי שילה:
אין בעיה.
<שרה קנדלר:
"הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה 35טז8 (א) מחזיק בכתב אופציה רשאי להצביע באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה, בעצמו או באמצעות שלוח וכן בכתב הצבעה שבו יציין את אופן הצבעתו, ולפי הוראות סעיף קטן (ב).
<שרה קנדלר:
כתב הצבעה יישלח על ידי התאגיד לכל מחזיקי כתבי האופציה; מחזיק בכתב אופציה רשאי לציין את אופן הצבעתו בכתב ההצבעה ולשולחו לתאגיד.
<שרה קנדלר:
כתב הצבעה שבו ציין מחזיק בכתב אופציה את אופן הצבעתו, אשר הגיע לתאגיד עד למועד האחרון שנקבע לכך, ייחשב כנוכחות באסיפה לעניין קיום המניין החוקי בה.
<שרה קנדלר:
בכפוף להוראות לפי סעיף 35טז9(4), מחזיק בכתב אופציה זכאי לקבל, בלא תנאי, כתב הצבעה מאת חבר הבורסה שבאמצעותו מוחזקים כתבי האופציה; לעניין זה, "מחזיק בכתב אופציה" - כמשמעותו בסעיף 35טז4(1)".
<שגית אפיק:
בסעיף קטן ג', "עד למועד האחרון שנקבע לכך", הכוונה למועד האחרון שנקבע בכתב האופציה?
<שגית אפיק:
על איזה מועד אנחנו מדברים.
<שרה קנדלר:
לאסיפה.
<שגית אפיק:
עד למועד האחרון שנקבע לאסיפה וזה ייחשב לנוכחות באסיפה.
<שרה קנדלר:
הנוכחות שלו היא הגוברת.
<שרה קנדלר:
ההצבעה האחרונה שלו, זה מה שאנחנו רוצים לקבוע בתקנות, שהאחרון הוא הקובע.
<שרה קנדלר:
היות והמערכת האלקטרונית תיסגר קודם, אז ההצבעה הפיזית היא האחרונה והיא תקבע.
משה גפני:
לכן אני מבקש להוסיף את זה בחוק ולא בתקנות.
<שגית אפיק:
בכתב התחייבות, שזה הסדר שהעתקתם, יש התייחסות למי שנמנע.
<שגית אפיק:
כאן אין לכם התייחסות להימנעות?
משה גפני:
יש לכם בעיה לנסח את זה כמו שם לגבי הנמנע?
<אמיר וסרמן:
אין בעיה, רק נאמר באופן כללי שיש 4 סוגים של ניירות ערך: מניות, אגרות חוב, יחידות השתתפות וכתבי אופציה.
<אמיר וסרמן:
מניות הוסדרו כבר בחוק החברות.
<אמיר וסרמן:
יחידות השתתפות הוסדרו בחוק ניירות ערך לפני שנה.
<אמיר וסרמן:
יחידות השתתפות יוסדרו בקרוב בפקודת השותפויות.
<אמיר וסרמן:
לגבי כל ניירות הערך האלה יש יחסית הרבה אסיפות עם שאלות מהותיות וגם בעיות שנתקלנו בהן במהלך השנים בכינוס האסיפות.
<אמיר וסרמן:
כתבי אופציה זה מכשיר שיש לגביו מעט מאוד אסיפות.
<אמיר וסרמן:
בדרך-כלל ההחלטות לא דרמטיות.
<אמיר וסרמן:
זה יכול להיות שינויים מסוימים בתנאים, בדרך-כלל שינויים מיטיבים.
<אמיר וסרמן:
לכן אנחנו לא העתקנו פה את כל הפרק.
משה גפני:
רק לגבי הנמנע.
<אמיר וסרמן:
כל הערה של השוואה לא תהיה לנו בעיה לקבל אותה.
<אמיר וסרמן:
אני רק מנסה להסביר את הרציונאל.
<אמיר וסרמן:
לא ראינו בזה צורך כי לא היו בעיות.
<שגית אפיק:
אז אנחנו מוסיפים את סעיף קטן ד'.
<נתי שילה:
פה אנחנו רואים את הבעייתיות במה שנקרא "מחזיק בכתבי אופציה".
<נתי שילה:
קודם, כשדיברנו על מחזיק לגבי המרשם, אז אמרנו שזה המחזיק הראשוני, שזה בדרך-כלל החברה לרישומים.
<נתי שילה:
פה הכוונה כבר למחזיקים האמיתיים.
<נתי שילה:
אין כוונה שהחברה לרישומים תבוא להצביע.
<נתי שילה:
צריך אולי לעשות אבחנה בעניין הזה.
<אמיר וסרמן:
יש הגדרה למונח מחזיק בכתב אופציה ב-35טז4.
<אמיר וסרמן:
שם בעצם מתייחסים לשתי החלופות.
<אמיר וסרמן:
החלופה הנפוצה של החזקה באמצעות חברה לרישומים והחלופה של מחזיק רשום בעצמו.
<אמיר וסרמן:
זה תופס את שני המקרים.
<נתי שילה:
אבל פה, כשאתה אומר "מחזיק בכתב אופציה רשאי להצביע באסיפה", אתה לא מתכוון לחברה לרישומים.
<אמיר וסרמן:
לא, אני מתכוון למחזיק עצמו.
<נתי שילה:
אז אולי כדאי להגיד את זה.
<נתי שילה:
אנחנו לא רוצים שהחברה לרישומים תבוא להצביע.
<אמיר וסרמן:
היא לא צריכה.
<אמיר וסרמן:
כיוון שבהגדרה של מחזיק בכתב אופציה, החלופה הראשונה היא לא המחזיק הישיר אלא "מי שלזכותו רשום אצל חבר בורסה כתב אופציה ואותו כתב אופציה נכלל בין כתבי האופציה הרשומים במרשם".
<אמיר וסרמן:
כלומר, זאת החזקה באמצעות חבר בורסה, באמצעות חברה לרישומים.
<שגית אפיק:
תסתכל ב-1168 למעלה.
<שגית אפיק:
אני חושבת שזה באמת פותר את הבעיה.
<נתי שילה:
זה כל אחד מאלה.
<אמיר וסרמן:
אגב, גם לשון ההגדרות והשימוש במונחים זהה למה שיש לנו בתעודות התחייבות.
<נתי שילה:
כשדיברנו קודם על המרשם אמרת שזה למעלה.
<אמיר וסרמן:
הכוונה כאן היא למחזיק הסופי וההגדרה עונה על זה.
<נתי שילה:
כדאי לבדוק את הניסוח.
<שרה קנדלר:
"תקנות 35טז9.
<שרה קנדלר:
שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות בדבר כתב הצבעה לפי סעיף 35טז8, בין השאר בעניינים אלה:
משה גפני:
אם אפשר להוסיף, באישור ועדת המדע.
משה גפני:
אגב, שלא תהיה טעות, אני לא ביקשתי להביא את החוק הזה לוועדת המדע.
משה גפני:
אמרו לי שסגן שר האוצר הציע את זה.
משה גפני:
אם אנחנו מחוקקים את זה, התקנות צריכות לבוא לכאן.
משה גפני:
\
<שרה קנדלר:
בסדר גמור.
<שרה קנדלר:
"(1) אופן המצאת כתבי הצבעה למחזיקים בכתבי אופציה, או פרסומם כחלופה להמצאתם, ואופן המשלוח של כתבי ההצבעה לתאגיד, לרבות באמצעות חברי בורסה או באמצעות תאגיד בשליטתם או באמצעות תאגיד אחר, חובת צירוף אישור המעיד על הבעלות בכתבי האופציה במועד הקובע, וכן מועדים ולוחות זמנים לביצוע הפעולות הדרושות ליישום האמור בפרק זה;"
<כוכבה הולינגר:
לא ברור לי פה ההסבר שמשלוח כתבי האופציה לתאגיד באמצעות חברי בורסה.
<כוכבה הולינגר:
אנחנו שולחים את זה לא לתאגיד אלא למערכת ההצבעה.
<שרה קנדלר:
זאת עדיין לא מערכת ההצבעה.
<שרה קנדלר:
אלה ההוראות המהותיות.
<שרה קנדלר:
שוב, אלה אותן הוראות בדיוק שקיימות היום בתעודות התחייבות במניות.
<שרה קנדלר:
זה אותו נוסח.
<אמיר וסרמן:
אלו הוראות שהן לא תואמות כי הן עדיין נוגעות לכתבי ההצבעה.
<אמיר וסרמן:
צריך לזכור שאנחנו כאן בפרק שהוספנו כדי שיהיה את הבסיס של כתבי האופציה.
<אמיר וסרמן:
אנחנו עוד לא הגענו למערכת ההצבעה.
<שרה קנדלר:
אחר-כך התקנות יפרטו את אופן ההצבעה באמצעות המערכת.
<כוכבה הולינגר:
ללקוח אנחנו שולחים.
<כוכבה הולינגר:
בשום מקרה לא פונים לתאגיד.
<שרה קנדלר:
כרגע זאת הסמכה לשר האוצר לקבוע תקנות.
<שרה קנדלר:
כנראה שהוא לא עשה שימוש בסמכותו ולא קבע תקנות כאלה לכן אתם שולחים ללקוח ולא לתאגיד.
<ציפי בנר:
אנחנו יודעים שזה אותו נוסח אבל שם כנראה זה לא צץ ועלה.
<ציפי בנר:
אפשר לתקן גם פה וגם פה כי אין מצב שהחבר שולח ישירות לתאגיד.
<ציפי בנר:
עובדתית, הניסוח פשוט לא נכון.
<שרה קנדלר:
אין כוונה לעשות תקנות כאלה כרגע, אבל רצינו להשאיר את אותה הסמכה שקיימת.
<אמיר וסרמן:
כשההסדרים שונים, שואלים למה הם דומים.
<ציפי בנר:
אנחנו רוצים שיהיה נכון ושיהיה תואם.
<אמיר וסרמן:
אין לנו כוונה לתקנות כאלה אבל העתקנו את סעיף ההסמכה 89 לחוק החברות.
<כוכבה הולינגר:
מחר תבואו ותבקשו שנשלח לתאגיד כי זה כתוב פה.
משה גפני:
הם טוענים שזה כתוב בין כה וכה.
<כוכבה הולינגר:
מישהו לא ראה את זה אז.
<ציפי בנר:
זה משהו מאוד נקודתי ואין בעיה לשנות.
<שגית אפיק:
שרה, אין בעיה לשנות את הניסוח.
<שרה קנדלר:
אחר-כך תישאל השאלה למה זה אחרת.
<שרה קנדלר:
אין לנו בעיה מהותית להוריד את זה.
<שרה קנדלר:
אין כוונה לעשות תקנות.
<שרה קנדלר:
למחוק את המילה "לתאגיד".
ממשיכה להקריא:
"(2) התמורה המרבית שתשולם בשל משלוח כתב הצבעה ואופן הטלת התשלומים וההוצאות בשל משלוח כאמור בין הגורמים השונים שייטלו בו חלק; (3) אופן הפיקוח על ביצוע ההוראות לפי פרק זה, לרבות לעניין חובת ניהול רישומים על ביצוע הוראות שקבע; (4) מתכונת לנוסח של כתב הצבעה לנושאים שפרק זה חל לגביהם "
<נתי שילה:
שרה, האם בדקתם את הנושא של הצבעה במניין קולות?
<נתי שילה:
רוב?
<נתי שילה:
הכרזה כראיה?
<נתי שילה:
פרוטוקולים?
<שגית אפיק:
אמרתם שתעשו בדיקה לגבי כל הסעיפים.
<שרה קנדלר:
בדקנו את ההוראות.
<אמיר וסרמן:
זה חוזר להסבר שלי קודם, שלא רצינו להשית באופן דומה.
<אמיר וסרמן:
התנאים האלו לגבי כתבי אופציה קבועים בתשקיף של החברה.
<נתי שילה:
גם פרוטוקולים?
<אמיר וסרמן:
כן.
<אמיר וסרמן:
בדרך-כלל זה מפנה לתקנון החברה בכל מה שנוגע למניות, מחילים בשינויים המחויבים גם על כתבי אופציה.
<אמיר וסרמן:
סעיפים כאלה, כשהם קוגנטיים, זה אומר שאני אקבע איזה כלל שונה ממה שהחברה קבעה בזמנו.
<אמיר וסרמן:
מכיוון שלא ראינו כאן את אותן בעיות שהיו בתעודות התחייבות, אנחנו לא רואים צורך בזה.
<אמיר וסרמן:
בתעודות התחייבות היו בעיות שלעיתים המניין החוקי הוא איקס או וואי.
<אמיר וסרמן:
פה זה לא עולה כיוון שסוגי ההצבעות שיש בכתבי האופציה הוא שונה.
<אמיר וסרמן:
זה סוגים שונים של הצבעות.
<שגית אפיק:
גם אתם מצאתם לנכון לעשות הבחנה.
<שגית אפיק:
למה אופן הפיקוח צריך להיות בתקנות בפסקה 3?
<שגית אפיק:
איזה פיקוח חסר לכם?
<אמיר וסרמן:
גם כאן העתקנו מחוק החברות.
<שגית אפיק:
אני מבינה אבל היו מקומות שלא העתקתם, כפי שהסברת קודם.
<שרה קנדלר:
כרגע אין תקנות מכוח חוק החברות על נושא אופן הפיקוח.
<רוני טלמור:
המטרה היא שכאשר יש כשלים לאפשר פיקוח.
<רוני טלמור:
כנראה התכוונו לדיווחים וכדומה.
<רוני טלמור:
הסעיף הזה נמצא גם בחוק החברות, גם בחוק ניירות ערך.
<שגית אפיק:
לא היית רוצה להוריד אותו?
<רוני טלמור:
השאלה למה?
<רוני טלמור:
האם זה כל-כך מפריע ומהווה פגיעה כל-כך משמעותית.
<שגית אפיק:
אנחנו לא כל-כך הרבה רגולציה בתקנות.
<רוני טלמור:
הכול יגיע לפה.
<שגית אפיק:
זה יגיע לוועדת החוקה בחוק החברות וזה יגיע לוועדת כספים בתעודות התחייבות.
משה גפני:
בסדר, נשאיר את זה.
<שרה קנדלר:
סיימנו את ההסדרה של כתבי אופציה.
<שרה קנדלר:
"תיקון כותרת פרק ז'2 2.
<שרה קנדלר:
בפרק ז'2 לחוק העיקרי, בכותרת הפרק, בסופה יבוא "ומערכת הצבעה אלקטרונית".
<שרה קנדלר:
הוספת כותרת סימן א'
"סימן א':
זה שינוי של הסדר בפרקים.
"סימן א':
ביטול סעיף 44ז סעיף 44ז לחוק העיקרי – בטל.
"סימן א':
תיקון סעיף 44ח 5.
"סימן א':
בסעיף 44ח לחוק העיקרי, בסופו יבוא "בסימן זה, "נמען" - מי שחלה עליו חובת דיווח לפי 44ד(א).
"סימן א':
" בעצם זה שינוי טכני.
"סימן א':
החוק קובע את רשימת הנמענים, שזה בעצם התאגידים שאנחנו יכולים לשלוח להם דואר מאובטח.
"סימן א':
אותה רשימה קיימת גם בתקנות מכוח חוק ניירות ערך, לגבי גורמים שמדווחים לרשות.
"סימן א':
אנחנו לא רוצים שייווצר פער בין שתי הרשימות.
"סימן א':
חשבנו שמן הראוי להעביר את זה לרשימה אחת שתיעשה בתקנות.
"סימן א':
למה בתקנות?
"סימן א':
כי זה משתנה כל הזמן.
"סימן א':
למשל, זירות מסחר שאנחנו עומדים להסדיר בוועדה אחרת, אז הם גם יהיו גורם מדווח ונצטרך להוסיף אותם.
"סימן א':
תעודות סל, יש תיקון בדרך.
"סימן א':
כדי שתהיה אפשרות לעדכן את הרשימה, אנחנו מעבירים את זה לתקנות במקום אחד.
<שגית אפיק:
זאת תהיה אותה רשימה?
<שרה קנדלר:
לא יהיו רשימות כפולות, זאת המטרה של התיקון.
<אייל לב ארי:
זאת אותה הגדרה שבתקנות?
<אמיר וסרמן:
זאת בעצם רשימת הגורמים המפוקחים על-ידי הרשות, היא פשוט משתנה עם הזמן.
<שרה קנדלר:
"בסעיף 44ט לחוק העיקרי (1) בסעיף קטן )א(, במקום "לנמען כאמור בסעיף 44ח" יבוא "בהתאם להוראות סעיף 44ח לנמען";
)ב( יבוא:
(ג).
)ב( יבוא:
על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו–(ב), מסר אלקטרוני מאושר, שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית כמשמעותו בסעיף 44יא5, שנשלח לנמען כאמור בסעיף 44ח והתקבל לגביו אישור הגעה אלקטרוני, יראו אותו כאילו הומצא לנמען במועד פתיחת האסיפה שבעניינה נערכה ההצבעה כאמור " בדואר האלקטרוני המאובטח, בהוראות בחוק בסעיף 44, בעצם קבענו חזקה שאדם לא צריך להיכנס כל יום ולראות מה הרשות שלחה לו.
)ב( יבוא:
יש חזקה שפעם ביומיים אתה מסתכל ויודע מה יש לך במערכת.
)ב( יבוא:
לגבי האסיפות, חשבנו שיותר נכון שחזקה זאת לא תחול.
)ב( יבוא:
אתה זימנת את האסיפה, יש לך אינטרס בתוצאות ההצבעה, אז תיכנס לפני האסיפה לראות את הרשימה של המצביעים שהמערכת הכינה.
)ב( יבוא:
פה החזקה לא תחול.
"סימן ב':
הגדרות 44יא בסימן זה - "אסיפה" - אסיפה של מחזיקים בניירות ערך שבה ניתן להצביע באמצעות כתב הצבעה;" "חבר בורסה" - מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46; "כתב הצבעה" - כמשמעותו בסעיפים 35יב3 ו-35טז8 ובסעיף 87 לחוק החברות.
"סימן ב':
"
<רן ונגרקו:
אני מאיגוד הבנקים.
<רן ונגרקו:
אני מבקש להוסיף כאן את ההגדרה של מחזיק.
<רן ונגרקו:
שזה יהיה המחזיק שמאשר לי כחבר בורסה להעביר את הפרטים שלו לרשות לניירות ערך.
<רן ונגרקו:
השאלה היא: איזה פרטים של לקוחות שלי אני יכול להעביר לרשות לניירות ערך?
<רן ונגרקו:
האם זה לקוח שכן נתן לי את ההסכמה לעשות את זה או לא.
<שגית אפיק:
האם זה לא מתאים ל-44יא(5)?
<רן ונגרקו:
לא.
<רן ונגרקו:
בנוסח הראשון של החוק, שם זה הופיע.
<רן ונגרקו:
הסוגיה הזאת צצה שם ועכשיו זה נעלם.
<שרה קנדלר:
כל הנושא הזה הועבר לתקנות.
<שרה קנדלר:
ב-2012 ראיתם את טיוטת התקנות.
<שרה קנדלר:
אני מבינה שלא אהבתם את מה שראיתם וקיבלנו את ההערות שלכם.
<רן ונגרקו:
לא, הלקוחות שלנו לא אוהבים.
<רן ונגרקו:
השאלה האם כשאנחנו לא בחקיקה ראשית נתייחס לסוגיה באופן שהיא תקדימית?
<רן ונגרקו:
האם לקוח שבכלל לא מודע לסיפור הזה - - -
<שרה קנדלר:
אבל למה לא להסדיר את זה בתקנות?
<רן ונגרקו:
אני חושב שזה מתאים להסדרה בחוק בצורה מסודרת.
משה גפני:
אני חבר בבורסה ואני לא רוצה להצביע.
משה גפני:
מה קורה אז?
<רן ונגרקו:
המצב היום הוא שאם הלקוח פוזיטיבית לא ביקש לקבל ממני את כתבי ההצבעה, הוא לא מקבל.
<רן ונגרקו:
המצב כאן הוא שונה.
<רן ונגרקו:
מה שמתכננים לעשות הוא שונה.
<רן ונגרקו:
מתכננים מצב ששלחתי פניה ללקוח והוא לא ענה ולא הגיב.
<רן ונגרקו:
הלקוח הזה, ברגע שהוא מחזיק את נייר הערך הרלוונטי במועד הקובע, פרטיו, כולל שמו מדווחים לרשות לניירות ערך.
<רוני טלמור:
זאת הוראה מזכה, זה לטובת הלקוח.
<רוני טלמור:
חשבנו לנכון שללקוח תהיה זכות להצביע במערכת.
משה גפני:
אבל אני לא רוצה.
<רוני טלמור:
אם אתה לא רוצה, אז תגיד שאתה לא רוצה.
משה גפני:
אני לא רוצה להגיד, זרקתי לפח.
<שגית אפיק:
ואם הוא יגיד שהוא לא רוצה?
<שגית אפיק:
זה לא מופיע בחוק.
<רוני טלמור:
זה יוסדר בתקנות וזה מוסדר בחוק החברות.
<רוני טלמור:
בנושא, האם בעל מניות רוצה להצביע.
<רוני טלמור:
צריך לזכור שהזכות להצביע היא לא עניין אחר מעצם הבעלות.
<רוני טלמור:
אולי הזכות הכי חשובה שצמודה לבעלות בנייר ערך, זאת האפשרות להצביע באסיפות.
<רוני טלמור:
זה כמו להגיד שאם אתה קונה קרקע שיש עליה יכולת לבנות עוד משהו, אם אתה לא אומר שאתה רוצה, זה סימן שלא קנית את זה.
<רוני טלמור:
כבר היום, בתקנה 13 לתקנות החברות נאמר ש"בעת פתיחת חשבון ניירות ערך ירשום חבר הבורסה האם בעל המניות מעוניין לקבל קישורית לנוסח כתבי הצבעה והודעות עמדה".
<רוני טלמור:
זה בנוסח הפחות מתקדם של כתבי הצבעה בכתב "או שאינו מעוניין".
<רוני טלמור:
הנושא הזה כבר מוסדר היום.
<רוני טלמור:
למיטב ידיעתי, הפרקטיקה שהתפתחה במהלך השנים היא שחברי הבורסה, כאשר הם פותחים חשבון של ניירות ערך, הם בעצם מחתימים את בעלי החשבון על זה שהם לא מעוניינים לקבל את המידע.
<ליאת עדי:
אנחנו שואלים את הלקוח מה הוא רוצה - - -
<רוני טלמור:
אחת הדוברות הציגה פה את הנושא של האדישים ולאן הם הולכים.
<רוני טלמור:
בפועל היום, הקבוצה הזאת זאת קבוצה שחייבים להנגיש לה את האפשרות להצביע בגלל שהשימוש בזכות ההצבעה זה לא עניין של nice to have.
<רוני טלמור:
פה, בניגוד לנושא הצרכני ששם אנחנו לא רוצים שישלחו סתם דיווחים לאנשים, כאן מדובר במימוש של זכות מהותית, אולי הזכות החשובה שיש, חוץ מהאינטרס הכלכלי, למי שמחזיק בנייר הערך.
<רן ונגרקו:
אבל למה לחשוף את פרטיו?
<רוני טלמור:
זה לא חושף את פרטיו.
<ליאת עדי:
למה לא? שם, תעודת זהות, כמה הוא מחזיק.
<שרה קנדלר:
זאת מערכת שאין שום שימוש אחר בה.
משה גפני:
למה כופים עלי, אני לא רוצה להעביר את הפרטים שלי.
<שרה קנדלר:
אתה לא חייב להשתמש במערכת.
<רוני טלמור:
אחת הדוברות הציגה את החלוקה - - -
משה גפני:
פנו אלי מהבורסה ואמרו שיש לי אופציה להצביע.
<רוני טלמור:
אתה ניגש לפתוח חשבון ניירות ערך בבנק.
<רוני טלמור:
אם אתה חרד לפרטיותך, אתה יכול לבוא ולומר מראש שאתה לא מעוניין לקבל את הפרטים האלה.
<רוני טלמור:
השאלה היא מה קורה עם אותם אלה שלא אמרו כלום.
<רוני טלמור:
יש את אלה שמראש התנגדו, יש את אלה שמראש יאמרו כן ויש קבוצה גדולה של אדישים.
<רוני טלמור:
הקבוצה הזאת של האדישים, עד כמה שאני יודעת, בפועל הקבוצה הזאת כבר היום הפכה להיות קבוצה של כאלה שלא רוצים לקבל.
<רוני טלמור:
בפועל החתימו אותם על מסמכי חשבון שאומרים שהם לא רוצים לקבל מידע.
<רוני טלמור:
בגלל שהם אדישים הם לא שמו לב לזה, לא היו מודעים לזה שבעצם בחתימה הזאת הם מוותרים על זכות מהותית שצמודה למניה שלהם.
<רוני טלמור:
כאן לא מדובר על זה שאדם לא יוכל להתנגד לקבל המידע אלא שברירת המחדל תהיה שבמידה ואתה לא אומר דבר אחר, שאתה תקבל את המידע.
<רוני טלמור:
גם אז אתה לא חייב להצביע.
משה גפני:
אבל הפרטים שלי עוברים בכל מקרה.
<שרה קנדלר:
הם עוברים למערכת הזאת שהיא סגורה הרמטית ואף אחד לא מקבל ממנה.
<ליאת עדי:
יש דבר כזה סגורה הרמטית?
<ליאת עדי:
לא קיים כזה דבר.
<רוני טלמור:
יש פה חתירה תחת התכלית המרכזית של התיקון הזה, של ההנגשה של ההצבעה לציבור.
<רוני טלמור:
בעצם אתה אומר שאת הרוב השקט והדומם של הציבור בעצם המערכת הזאת לא תוכל לשרת כי מלכתחילה הם ייחשבו לכאלה שאינם מעוניינים להצביע.
<רוני טלמור:
זה בדיוק חותר תחת הכוונה של התיקון הזה.
משה גפני:
זה לא אומר.
משה גפני:
אם אנשים לא רוצים, אז לא.
משה גפני:
עשו חוק כדי לתת אופציה.
<ליאת עדי:
הם רוצים להטריח את הלקוחות להגיע לבנק ולהגיד שהם לא רוצים.
<ליאת עדי:
זאת טרחה ללקוח.
<שרה קנדלר:
לגבי פתיחת חשבון חדש זה לא טרחה.
<שרה קנדלר:
תעשו את זה בזמן מועד פתיחת החשבון.
משה גפני:
אני לא רוצה שיועברו הפרטים שלי.
משה גפני:
למה מכריחים אותי?
<רוני טלמור:
תתנגד, תגיד שאתה לא רוצה.
משה גפני:
מה זה תתנגד?
<רוני טלמור:
הלכת לפתוח חשבון ניירות ערך בבנק.
משה גפני:
לא חתמתי על שום דבר ולא אמרתי אם אני רוצה או לא רוצה.
משה גפני:
אחרי שבועיים שלחו לי אפשרות להצביע הצבעה אלקטרונית.
<רוני טלמור:
אתה יכול בכל רגע להגיד שאתה לא מעוניין לקבל.
משה גפני:
אני לא פתחתי את זה בכלל.
משה גפני:
זה לא עניין אותי, זרקתי את זה לפח.
משה גפני:
למה הפרטים שלי צריכים להיות מועברים בשלב הזה שבו לא שלחתי תשובה.
<רוני טלמור:
מה הבעיה שהמידע נמצא במערכת?
<רוני טלמור:
המערכת היא סגורה.
<רוני טלמור:
אני מבינה אם היית שואל מדוע פרטיך יועברו לחברה אם לא הצבעת, זה נראה לי הגיוני.
<שרה קנדלר:
רק מי שהצביע, זה יעבור לחברה.
<נתן הרשקוביץ:
זה בעצם כמו המצב היום שבו חברה יודעת את הפרטים של המחזיקים - - -
<ליאת עדי:
החברה לא יודעת את זה.
משה גפני:
כל אחד ידבר בתורו.
משה גפני:
אני גם רוצה לשמוע מכם למה אתם כל-כך מתנגדים לזה.
<נתן הרשקוביץ:
אמרתי שכמו המצב היום, שחברה יודעת את המחזיקים אך ורק אם הם מצביעים.
<נתן הרשקוביץ:
אם אני מצביע באסיפה, מטבע הדברים אני צריך להזדהות.
משה גפני:
עד כאן אין ויכוח.
<נתן הרשקוביץ:
אנחנו מצלמים את המצב היום.
<נתן הרשקוביץ:
החברה תדע על המחזיקים הללו אך ורק אם הם הצביעו במערכת ההצבעה האלקטרונית.
משה גפני:
לא באתי להצביע.
משה גפני:
למה הפרטים שלי עוברים למערכת?
<רוני טלמור:
בוא נעשה סדר.
<רוני טלמור:
מי שניסח את חוק החברות בשלביו השונים קיווה שנושא ההצבעה באינטרנט יקום יום אחד ואז המערכת יכולה להיות בתוך החברה או בין החברה לחברי הבורסה הרלוונטיים.
<רוני טלמור:
מן הסתם, המידע שאתה מחזיק במניות של חברה מסוימת נמצא שם.
<רוני טלמור:
כנראה שבגלל עלויות או מכל מיני שיקולים אחרים הנושא של הצבעה באינטרנט לא קם.
<רוני טלמור:
החשיבות של ההצבעה באינטרנט היא דווקא לגבי ההצבעה של הציבור, של אותם אנשים שהאינטרס הכלכלי שלכם ללכת ולהצביע הוא יחסית נמוך ולכן הם לא יעשו מאמץ גדול ואולי הם יעשו מאמץ קטן.
<רוני טלמור:
יכול להיות שיש גם כאלה שלא רוצים לעשות מאמץ בכלל או שמתנגדים להצביע והם כמובן יוכלו להימנע מזה.
<רוני טלמור:
המטרה היא להנגיש.
<רוני טלמור:
ההנגשה הזאת כרוכה בהקמת מערכת משותפת.
<רוני טלמור:
ההקמה של המערכת המשותפת מחייבת לאחד את כל המידע הזה.
<רוני טלמור:
לכן היה חשוב לייצר "קופסא שחורה" שהמידע נמצא בתוכה ולא יוצא לשום מטרה, לא למחקרים ולא לשום דבר אחר.
<רוני טלמור:
זה נועד לשרת את נושא ההצבעה.
משה גפני:
למה אתם מתנגדים לזה?
<רן ונגרקו:
אני אסביר.
<רן ונגרקו:
השמירה על סודיות בנקאית היא לא סיסמה.
<רן ונגרקו:
ישנו חוק איסור הלבנת הון.
<רן ונגרקו:
יש באמת תהליך של כרסום מאוד מטריד בנושא הזה.
<רן ונגרקו:
כאן מדובר על מאסה של מיליוני לקוחות שמחזיקים ניירות ערך, אפילו בסדר-גודל קטן של 10,000 שקלים ו-20,000 שקלים.
<רן ונגרקו:
אני לא מדבר על לקוחות מוסדיים.
<רן ונגרקו:
הפרטים של הלקוחות האלה יעברו לקופסא שחורה אצל הרשות לניירות ערך.
<רן ונגרקו:
הלקוח לא הסכים פוזיטיבית להעביר את פרטיו אלא בגלל שהוא לא ענה לבנק, לא פתח מיילים ולא הודיע לי שהוא לא רוצה.
<רן ונגרקו:
אם הוא לא הודיע לי שהוא לא רוצה יש פה סוג של פטרנליזם שאומר: למרות שלא הבעת את דעתך החיובית, פרטיך, שמך המלא וההחזקות שלך יועברו לרשות לניירות ערך.
<רן ונגרקו:
אני לא רוצה להישמע סקפטי, אני לא יודע איזו קופסא שחורה - - -
<רן ונגרקו:
במסגרת התקנות והטיוטות יש אפשרות שאנחנו נודיע לכל הלקוחות על הרפורמה הזאת.
<רן ונגרקו:
אנחנו נודיע לכל הלקוחות.
<רן ונגרקו:
אנחנו מבקשים שאם הלקוח לא אמר לנו שכן, אז ברירת המחדל היא לא.
משה גפני:
אני עושה הפסקה של 2 דקות.
משה גפני:
אנחנו נחזור לזה, אני מחדש את הישיבה.
משה גפני:
אנחנו ב-44יא2.
<שרה קנדלר:
"מערכת הצבעה אלקטרונית 44יא2 (א) הרשות תקים מערכת מחשב אשר תאפשר למחזיקים בניירות ערך, שחבר בורסה המציא לגביהם את המידע הנדרש בהתאם לתקנות לפי סעיפים 35יב21 ו-35טז9 ובהתאם לתקנות לפי סעיף 89 לחוק החברות, להצביע באסיפה באמצעות כתב הצבעה דרך רשת האינטרנט וכן להוכיח את בעלותם בניירות הערך (בסימן זה - מערכת הצבעה אלקטרונית).
<שרה קנדלר:
(ב) לשם אבטחת הנתונים שהועברו אל מערכת ההצבעה האלקטרונית או ממנה לפי סימן זה, תעשה הרשות שימוש במערכות תוכנה וחומרה מהימנות המעניקות, להנחת דעתה, הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב, והמקנות רמה סבירה של זמינות ואמינות.