GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: פרויקטים שונים.
אברהם מיכאלי: אין לנו תכנית ייחודית לשינויי אקלים.
אברהם מיכאלי: אבל אני אומר לך: אם תכפילו לנו את התקציב פי חמישה, עדיין יש נושאים שהם דורשים מחקר, ויש מקום להשקיע בהם.
אברהם מיכאלי: ועוד נקודה אחת, אדוני, ברשותך.
אברהם מיכאלי: היא גם השתקפה היום בדיון: רבים מאיתנו לא מפנימים שאנחנו מדינת חוף.
אברהם מיכאלי: למרות שאנחנו מדינת חוף, כולם יודעים, אבל לא תופסים את עצמנו.
אברהם מיכאלי: אז כשדיברו על ההתפלה, מיד החבר שם העלה את נושא האנרגיה, אבל מה עם השינויים בים?
אברהם מיכאלי: הזכירו את זה פה שיש - - -
<חסאם מסאלחה: לא, צריך להדגיש את זה.
<חסאם מסאלחה: זה נושא עיקרי.
אברהם מיכאלי: זה לרעה.
<חסאם מסאלחה: הקשר בין שינויי אקלים לים, לאוקיינוסים, הוא משמעותי ביותר.
<חסאם מסאלחה: וכל מה שנעשה במדעי הים, ויש עוד הרבה לעשות במדעי הים: ברמה המדעית, המחקרית - - - גדול, ויש - - -
אברהם מיכאלי: טוב, דוקטור חסאם מסאלחה, תודה.
אברהם מיכאלי: חברים, אני ממש מתנצל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לתת לדוקטור דוד ברנד, מהקרן הקיימת לישראל, להגיד בכמה מילים.
אברהם מיכאלי: אני יודע שאתם, איך אומרים?
אברהם מיכאלי: קשורים בבעיות, לפי הפעילות שלכם בשטח.
אברהם מיכאלי: אז בכמה מילים, בבקשה.
אברהם מיכאלי: ואני אומר לכם, לכולם: רבותיי, רשימה ארוכה של חברים שנמצאים פה, שרצו לדבר, ואני מתנצל בפני כולם.
אברהם מיכאלי: אנחנו התחלנו דיון ראשוני היום, ואנחנו, את הדיון הזה, בעזרת ד', נמשיך בקרוב מאוד.
אברהם מיכאלי: וכל אחד שישמור את הדברים האלה, להביא אותם אלינו, לכאן, בהמשך הדיון, בוועדה, כדי שנוכל גם להפיק את הלקחים מהחסרים שיש, ויש פה, לצערנו, הרבה חסרים שהועלו, בתחומים שונים.
אברהם מיכאלי: אז התנצלות על כך שלא נתתי לכל אחד שרצה לדבר.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה כרגע להקריא את כל השמות שעוד נרשמו פה, אבל, בעזרת ד', נשמור את הפתקים האלה לפעם הבאה.
אברהם מיכאלי: כן, דוקטור דוד ברנד, בבקשה.
<דוד ברנד: שלום, תודה רבה.
<דוד ברנד: אני רוצה להתייחס ולתת התייחסות ממוקדת לנושא של ייעור, חורש ושטחים פתוחים.
<דוד ברנד: איך נערכים לשינויי האקלים בתחום הממוקד הזה.
<דוד ברנד: שלושת הסיכונים הגדולים ביותר ליער, חורש ושטחים פתוחים הם: שריפות, מזיקים והתייבשות של צמחים.
<דוד ברנד: בנושא של שריפות, הדרך לעשות איזושהי אדפטציה או היערכות היא על ידי מניעה בלבד.
<דוד ברנד: אפשר גם לפתח מודלים כדי לחזות איך תתפתח אש במידה והיא תתקדם.
<דוד ברנד: אבל הקטע המשמעותי ביותר הוא, קודם כל, מניעה.
<דוד ברנד: בנושא הזה – אני לא יודע אם זה בדיוק המקום להגיד את זה – קרן קיימת לישראל ביצעה קווי חיץ מסביב ל-100 ישובים שנמצאים בסכנה.
<דוד ברנד: בהתאם להנחיות שהגענו - - - להסכמה עם המשרד להגנת הסביבה, עם רשות הטבע והגנים, עם משרד החקלאות.
<דוד ברנד: אני חייב לציין שיש עוד הרבה מאוד ישובים שהם לא בתחום היער של קרן קיימת לישראל, שלא התבצעה בהם הפעילות הזאת.
<דוד ברנד: ההקמה של קווי חיץ זה עשרות מיליוני שקלים, ואני שם פה את זה, ומיידע את הוועדה.
<דוד ברנד: הנושא השני: מזיקים, מחלות ופלישה של מינים חדשים.
<דוד ברנד: שני דברים: אל"ף, אנחנו צופים לכך שתהיה פלישה של מזיקים חדשים.
<דוד ברנד: אנחנו כבר רואים את זה גם בשנים האחרונות.
<דוד ברנד: האיסור הצודק של שימוש בחומרי הדברה כימיים ילך ויגבר.
<דוד ברנד: אנחנו צריכים לגשת כאן לגישה מערכתית של שימוש באמצעים ידידותיים לסביבה או הדברה ביולוגית.
<דוד ברנד: לבד, כל ארגון לבד לא יוכל לבצע את זה.
<דוד ברנד: הנושא האחרון הוא נושא של התייבשות.
<דוד ברנד: אנחנו רואים בשנים האחרונות, בעקבות הבצורות התכופות, התייבשות של עצי יער וחורש.
<דוד ברנד: מה שאנחנו עושים בתחום הזה זה השבחה של עצי היער.
<דוד ברנד: מנסים לנצל את הקטסטרופה הזאת או את אותו אסון; לבחור את אותם עצים בודדים ששרדו ביובש; ולנסות את אותם עצי עלית, לרבות ולהכין את הדור הבא של הייעור.
<דוד ברנד: גם - - -
אברהם מיכאלי: במילה אחת: אל"ף, מה מצב שיקום הכרמל?
אברהם מיכאלי: בי"ת, האם הכסף שכנראה הולך לנשיא קלינטון, יכול עוד כמה יערות לשתול בכמה מקומות?
<דוד ברנד: לשאלה השנייה שלך, אני, כמובן, לא אתייחס.
<דוד ברנד: אני איש מקצוע לחלוטין, נטו.
אברהם מיכאלי: לא ציפיתי.
<דוד ברנד: השיקום בכרמל: הכסף הגיע, ומבצעים שם את הפעולות בצורה מאוד מבוקרת.
<דוד ברנד: מרבית הפעולות, דרך אגב, נעשות שם, הן על ידי רשות הטבע והגנים והן על ידי הקרן הקיימת לישראל.
<דוד ברנד: ומתבצע שיקום בצורה טובה מאוד בשטחים הללו, שמתחשב בתנאי השטח, באקולוגיה שלו, ומשנים את האופן שבו בעבר היו מתייחסים כללית.
<דוד ברנד: אבל מתבצעת שם עבודה טובה.
<דוד ברנד: אני חייב לציין בהקשר הזה, כאן, את הנושא של חוקרי יער במדינה.
<דוד ברנד: יש לנו בארץ כשני מיליון דונם יער, שטחים פתוחים וחורש טבעי.
<דוד ברנד: חוקר יער בהגדרתו כחוקר יער במכון וולקאני, יש לנו אחד בלבד על שני מיליון דונם.
אברהם מיכאלי: חוזרים לאותה בעיה, אני רואה, בכל התחומים.
<דוד ברנד: אמת ויציב.
אברהם מיכאלי: דוקטור דוד ברנד, תודה לך.
<חסאם מסאלחה: אבל יש בבן-גוריון.
<דוד ברנד: אני אמרתי - - - הרבה חוקרים - - - אבל הם חלקיים.
<דוד ברנד: זה לא שיש הגדרה של חוקר יער בלבד.
אברהם מיכאלי: דוקטור דוד ברנד, אני מבין.
אברהם מיכאלי: גבירותיי ורבותיי, לפני שאני סוגר את הישיבה, דוקטור סיניה נתניהו, בבקשה.
<סיניה נתניהו: אז תם ולא נשלם.
<סיניה נתניהו: אני מאוד אשמח - - -
אברהם מיכאלי: בוודאי, בוודאי, ודאי.
אברהם מיכאלי: אני אגיד את זה בכמה מילים.
<סיניה נתניהו: משהו שמאחד את מה שנאמר פה, בעיקר בנושא של השקעות ארוכות טווח לצורך המדע.
<סיניה נתניהו: אני רוצה שוב לציין: מדינת ישראל השקיעה הרבה מאוד מיליונים, להקים את מרכז הידע שלנו, שמובל על ידי אוניברסיטת חיפה ועם קונסורציום של אוניברסיטאות אחרות – הוא חוזה לשנה.
<סיניה נתניהו: אנחנו הארכנו אותו בעוד שנה.
<סיניה נתניהו: ואם לא יהיה תקציב השנה, לא יהיה.
<סיניה נתניהו: וזה עצוב מאוד, כי מקימים תשתית לתקופה כזו קצרה, ואין אחר כך המשכיות, וזה חמור.
<סיניה נתניהו: וזה אפילו לא מחקרים, זה רק להקים תשתית למרכז ידע, שיאסוף את כל הידע.
<סיניה נתניהו: ויש פה חוקרים רבים שזקוקים להעצמת המכשור שלהם - - - המחקרים.
<סיניה נתניהו: זה משהו - - - ניסינו להגיד.
אברהם מיכאלי: דוקטור סיניה נתניהו, אני חושב שזה הזמן, בתקופה הזאת, להעלות את הדבר הזה.
אברהם מיכאלי: כל משרד בפני השר המונה עליו.
אברהם מיכאלי: כי מה שהיום לא ייקבע, לצערי אני לא רואה תחזית שעד סוף 2014 מישהו יתקצב אתכם, בצורה כזאת או אחרת.
אברהם מיכאלי: לכן, אני חושב שאפשר לומר על הדיון הזה, של היום: זה דיון מיוחד, אבל דיון ראשוני, שבקדנציה הזאת, בוועדה הזאת, אנחנו מקיימים אותה, לגבי הנושא החשוב הזה.
אברהם מיכאלי: קודם כל, המשתתפים, שהגעתם לפה, אני מודה לכם על כך, וזה מראה גם על החשיבות של העניין, שכמה שכביכול, כנראה, פחות מתעסקים בזה באקדמיה או פחות סטודנטים רוצים להגיע למקצועות האלה, אני רואה שזה תחום שמטריד – התחומים השונים – מטרידים את כולם.
אברהם מיכאלי: ואנחנו רוצים בעצם להקל ולפתור את אותן בעיות שהפערים האלה יוצרים.
אברהם מיכאלי: אני חושב שהמשך הדיון חייב להיות כאן, בדבר הזה, כדי שנוכל גם אולי לעבור לפסים יותר מעשיים, איך נוכל לעזור, לסייע.
אברהם מיכאלי: אנחנו הבנו, בדיון הזה, שחסר פה איזשהו גורם שהוא המרכז של כל הדברים האלה ביחד, כדי שיובילו את התחומים השונים.
אברהם מיכאלי: כי בסוף, תחומים נפרדים – כל אחד עוסק בזה לבד, בסוף.
אברהם מיכאלי: לא מגיעים גם בסוף.
אברהם מיכאלי: אז לכן, אם יש פרויקט לאומי, שאני מברך עליו, שהממשלה החליטה כבר לפני ארבע שנים, והפרויקט הזה הוא, איפשהו צריך לקבל תמיכה כספית, תקציבית.
אברהם מיכאלי: כי אחרת נישאר בדיונים תיאורטיים.
אברהם מיכאלי: ואני מאמין שכל אותם גופים, שרצו היום להביע את העמדות שלהם – ראיתי פה מוזמנים ממשרד החוץ, ממשרד הביטחון, אפילו לשכת עורכי הדין?
<שרון ברקת: גם משרד הפנים.
אברהם מיכאלי: משרד הפנים, כן.
אברהם מיכאלי: קיבלתי את הפתק שלך.
אברהם מיכאלי: אבל חלילה לא מתוך זה שאני לא רוצה להתייחס אליכם, אני מתייחס לכל אלה.
אברהם מיכאלי: באמת, רשימה ארוכה יש לי פה.
אברהם מיכאלי: הרשימה הזאת תישמר להמשך דיון, בעזרת ד', ואנחנו נבוא הנה ונמשיך לעקוב אחרי העניין הזה, וגם נוציא אפילו מסקנות, הן כלפי הממשלה והן כלפי הגופים השונים שיכולים לסייע לכם.
אברהם מיכאלי: אני מודה לכולכם.
<חסאם מסאלחה: אולי תזמינו את משרד החינוך, על פי בקשת - - -
אברהם מיכאלי: משרד החינוך, שהגברת קמה, את תהיי בתור, בדיון הבא, בעזרת ד'.
<קריאה: אני רוצה רק להעיר שגם לתעשייה ולקהילה העסקית יש מה להגיד בעניין הזה.
<קריאה: לא רק לממשלה.
אברהם מיכאלי: אתם רשומים גם.
אברהם מיכאלי: אני באמת מתנצל בפני כל אלה שחשבתי לתת להם.
אברהם מיכאלי: נו, אבל מה לעשות?
אברהם מיכאלי: הנה, חרגתי בחצי שעה מהזמן אבל לא הספקתי.
<סיניה נתניהו: גם משרד הכלכלה שותף שלנו בעשייה.
ניצן הורוביץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה של הכנסת בישיבה מיוחדת לרגל יום השלטון המקומי בכנסת.
ניצן הורוביץ: כל ועדות הכנסת היום, ללא יוצא מן הכלל, מקיימות דיונים במסגרת יום השלטון המקומי.
ניצן הורוביץ: גם ועדת מדע מקיימת דיון בנושא ממשל זמין ומערכות מידע בשלטון המקומי בשיתוף פעולה בנושאים האלה עם השלטון המרכזי.
ניצן הורוביץ: כמו שכולנו יודעים, טכנולוגיות המידע וקודם כול האינטרנט אמורות לאפשר שירותים יעילים, מהירים, זמינים.
ניצן הורוביץ: ניתן לרתום את הטכנולוגיות האלה לייעול השירות לאזרח ולשיפור עבודת השלטון, לשתף מידע, לעשות שיתוף ציבור, ליצור שקיפות וכל הדברים הטובים שאנחנו רוצים שיהיו בשלטון המקומי.
ניצן הורוביץ: אלא שיש כמה בעיות, כמובן, ועל זה אנחנו נקיים את הדיון.
ניצן הורוביץ: קודם כול אין בדיונים שכבר נערכו בוועדה הזאת עולה שיש היעדר אחידות בעיצוב ובסטנדרטים של אתרי הממשלה, ונראה שהמצב הזה נכון עוד יותר ביחס לאתרים של השלטון המקומי.
ניצן הורוביץ: מפני שבניגוד לשלטון המרכזי שבו פועל מטה התקשוב הממשלתי ומערך ממשל זמין בשלטון המקומי אין גוף מתכלל שהוא בעל סמכות ואחריות על כלל הרשויות.
ניצן הורוביץ: יש פה כמה נקודות שאני אבקש את ההתייחסות של הדוברים השונים – אני רק אגיד את זה בתמצית:
ניצן הורוביץ: היעדר הגדרה של תפקידים בתחומי המחשוב בספר התפקידים של השלטון המקומי, היעדר מדיניות ממשל זמין משותפת לשלטון המקומי והמרכזי; היעדר מסגרות שיתוף פעולה מובנות לנושא, ובהתאמה – היעדר שיתוף פעולה בפועל ביחס לפרויקטים שונים.
ניצן הורוביץ: פה נאמר שמערך ממשל זמין נעדר את הסמכות, האחריות והתקציב לביצוע משימות לתועלת השלטון המקומי.
ניצן הורוביץ: כך שבפועל השורה התחתונה היא שהאזרח שאמור לקבל את השירותים לא מקבל נקודת גישה ומענה אחת מרכזית, אלא נאלץ לעבוד מול רשות ממשלתית ורשות מקומית.
ניצן הורוביץ: יפתח את הדיון ד"ר עדי קפליוק, יושב-ראש פורום מערכות מידע בשלטון המקומי.
ניצן הורוביץ: יש לך גם מצגת?
<עדי קפליוק: יש לנו הכול.
<עדי קפליוק: אני אדבר בשם ראש עיריית גבעתיים שהוא יושב-ראש ועדת מדע וטכנולוגיה בשלטון המקומי.
<עדי קפליוק: הוא בדרך לפה, הוא נחת מחו"ל.
<עדי קפליוק: הוא ייכנס עוד מעט וניתן לו להגיד כמה מילים.
<עדי קפליוק: אנחנו הכנו מצגת קטנה ממש על קצה המזלג על מערכות מידע בשלטון המקומי, כולל הדגמה – כחצי שעה.
ניצן הורוביץ: זה הרבה כי כל הדיון מוגבל.
ניצן הורוביץ: אולי תנסה לקצר את זה לעשר דקות?
ניצן הורוביץ: יש פה רשימת דוברים, ואנחנו רוצים לקיים דיון.
<עדי קפליוק: אני אדלג על ההקדמה אף על פי שהיא מאוד יפה.
<עדי קפליוק: לאחר מכן אנחנו נציג את אותו מסמך שהתבקשנו להגיש לוועדה בפברואר 2012.
<עדי קפליוק: לאחר מכן נוכל לקיים דיון.
<עדי קפליוק: מערכות מידע הן תשתית אסטרטגית ברשות המקומי.
<עדי קפליוק: אי אפשר לנהל היום רשות, ואי אפשר לקבל החלטות טובות ולא לתת שירות משמעותי לאזרח ללא מערכות מידע.
<עדי קפליוק: צריך לציין שיש שלושה סוגים של מערכות מידע: בבסיס יש לנו מערכות המידע הטיפוליות שתומכות באופן שוטף ושגרתי בביצוע מטלות כמו גבייה, משכורות, הנהלת חשבונות.
<עדי קפליוק: אלה המערכות שמשרתות את נותני השירות ומפיקות כמות גדולה מאוד של נתונים.
<עדי קפליוק: זה בעצם הבסיס של כל המערכות שלנו.
<עדי קפליוק: רוב המערכות שלנו הן מערכות כאלה.
<עדי קפליוק: מעליהן יושבות מערכות המידע הניהוליות לדרג הניהולי על בסיס המערכות התפעוליות.
<עדי קפליוק: הן נותנות מידע.
<עדי קפליוק: המערכות שמעניינות אותנו הן מערכות לתמיכה בקבלת החלטות.
<עדי קפליוק: אין לנו כמעט מערכות כאלה, וכשאני אסקור עוד מעט את המערכות בשלטון המקומי לפי מספר תחומים אני אדבר על המערכות שיש לנו ולאלו מערכות אנחנו רוצים לשאוף.
<עדי קפליוק: נתחיל בחינוך – בתחום החינוך אנחנו רואים את השילוב של מחשב בהוראה.
<עדי קפליוק: מי שביקר לאחרונה בבתי ספר – אנחנו קוראים להם היום בתי ספר חכמים, כיתות חכמות.
<עדי קפליוק: אנחנו רואים לוח חכם, יש גישה לאינטרנט בכל כיתה.
<עדי קפליוק: כל הנושא של השיעור מקבל צורה אחרת לחלוטין.
<עדי קפליוק: אני מניח שגם הוועדה הזאת תעשה דיון בנושא החשוב הזה.
<עדי קפליוק: אני בכלל מאמין בכל התחום הסלולרי, ולדעתי, זה העתיד – גם בתחום החינוך.
<עדי קפליוק: ניהול בתי ספר – היום הרבה מאוד בתי ספר הם בניהול עצמי, ולכן אנחנו נותנים להם לא מעט מערכות לניהול בתי ספר, הן מערכות כספיות והן מערכת שנקראת מנב"ס שאותה פיתחו עם משרד החינוך.
<עדי קפליוק: זאת מערכת שמנהלת את כל נושא המורים והתלמידים, לוח השעות – כל הנושא הזה מנוהל על-ידי מחשבים, והנתונים המורשים עוברים למנהל תלמידים עירוני ששם יש לנו מערכת מאוד גדולה באגף החינוך שאפשר גם לבצע שם גם תכנון של הסעות וועדות השמה וכמות גדולה מאוד של מערכות.
ניצן הורוביץ: אני חושב שאנשים מכירים את זה.
ניצן הורוביץ: תמשיך הלאה.
<עדי קפליוק: אוקיי.
<עדי קפליוק: תקשוב עירוני – כל הקשר בין תלמידים לבין מורים בבית-הספר נעשה דרך האתר העירוני.
<עדי קפליוק: חינוך לא פורמלי – כל מה שקשור על קייטנות וחוגים ושירותים באינטרנט, כולל רישום לגני ילדים – כל הנושאים האלה נעשים היום במערכת החינוך.
<עדי קפליוק: רוב המערכות הן מערכות תפעוליות.
<עדי קפליוק: יש פה גם מערכות ניהוליות, אבל היינו רוצים לראות במערכת החינוך גם מערכות לתמיכה בקבלת החלטות, כמו למשל מערכת למניעת נשירה ממערכת החינוך, מערכות של עזרה לחלשים, ואיך מעלים את ציוני הבגרות וכו'.
<עדי קפליוק: מערכות הכספים – אנחנו קוראים להם מערכות הליבה.
<עדי קפליוק: תקציבים של מאות מיליונים ואפילו מיליארדים יש לרשויות המקומיות; הנהלת חשבונות מאוד גדולה בגבייה, וזה לא רק ארנונה.
<עדי קפליוק: זאת גבייה מאוד מורכבת – גם חנייה, גם רישוי עסקים וגם שילוט, רכש ואפסנאות, אינוונטר של שכר.
<עדי קפליוק: כמות ההסכמים הקיבוציים בשלטון המקומי היא מאוד גדולה, והשכר הוא מאוד שונה ודיפרנציאלי.
<עדי קפליוק: משאבי אנוש – אנחנו גם מנהלים את כל נושא הפנסיונרים.
<עדי קפליוק: אלה מערכות מאוד כבדות ומאוד גדולות.
<עדי קפליוק: רוב המערכות האלה הן מערכות ניהוליות ומערכות בסיסיות.
<עדי קפליוק: היינו רוצים גם פה לראות מערכת לקבלת החלטות שתייעץ לנו איך לנהל יותר טוב את התקציב שלנו, ואיך לתת לנו החלטות כאשר המצב של הרשות ילך וישתפר.
<עדי קפליוק: המערכות המעניינות הן המערכות ההנדסיות – כל הניהול של הוועדה המקומית – נכסים ומבני ציבור, ייעודי הקרקע שזאת מערכת מאוד חשובה שאומרת לנו מה ניתן לבנות בכל פיסת אדמה; ומערכת שהיא כן מערכת לקבלת החלטות שהיא מערכת מידע גיאוגרפית.
<עדי קפליוק: פה אנחנו רואים דוגמה של עיריית ראשון לציון שיש פה חלוקה של ילדים בכיתות א' לאזורים ברחבי העיר.
<עדי קפליוק: זה יכול לתת לנו למשל אינדיקציה איפה חסרות כיתות, איפה צריך להוסיף כיתות; אם אנחנו יכולים למפות בשכבות את הפניות של מוקד עירוני בנושא של ביוב אני יכול לראות איפה יש בעיות.
<עדי קפליוק: אני יכול לראות אזורי גבייה ואזורי גמלאים; אני יכול לתת צפי של כיתות לימוד וגני ילדים כתוצאה מהתחלות בנייה בעיר וכו'.
<עדי קפליוק: אלה מערכות מאוד חשובות.
ניצן הורוביץ: רוב האנשים שיושבים סביב השולחן הם מתוך העניין אז אני מניח שהם מכירים את זה.
ניצן הורוביץ: אז אולי אפשר לגשת לנקודות שבלב הדיון כי הדברים ברורים פה לאנשים.
<עדי קפליוק: אני אעבור על זה מהר.
<עדי קפליוק: כדאי להבין שרשות מקומית זה כמו מדינה קטנה, ולכן יש לנו כמות גדולה מאוד של נושאים שאנחנו מטפלים בהם.
<עדי קפליוק: יש פה רשימה שלמה, החל במוקד עירוני, רווחה וכו'.
<עדי קפליוק: האם אתה רוצה שניכנס לאתר ונראה דוגמה?
ניצן הורוביץ: כן, תן דוגמה, כי הדברים האלה ברורים.
<עדי קפליוק: ניכנס עכשיו לאתר אינטרנט וניתן סקירה של 10 דקות.
ניצן הורוביץ: יותר קצר.
<אלכס רבין: שלום.
<אלכס רבין: שמי אלכס, ואני מנהל אתר האינטרנט בעיריית גבעתיים.
<אלכס רבין: אני אציג לכם את האתר של גבעתיים כאתר די טיפוסי לרשות מקומית.
<אלכס רבין: רשות מקומית מנסה לייצא גם הרבה אינפורמציה על עצמה לתושבים פוטנציאליים שלה וגם לתת שירות.
<אלכס רבין: האתר שלנו מנסה גם לשמור על מראה חדשותי – חדשות, אירועים, תמונות, משדרי וידיאו וכדומה; ולצד זה גם לתת שירות – פניות ציבור, מייל לראש העיר, פייסבוק של ראש העיר ושל העירייה, הרשמה לניוזלטר שהתושבים מקבלים מדי שבוע עם החדשות.
<אלכס רבין: הם לא חייבים להיכנס לאתר, אלא יכולים לקבל ישירות למייל.
<אלכס רבין: לצד זה – שירותים.
<אלכס רבין: העירייה יכולה לשקף די הרבה שירותים ואינפורמציה לתושבים.
<אלכס רבין: היא עושה את זה בתיק תושב שזאת מערכת שברוב הרשויות שאתם גרים זה קיים, ואתם יכולים לראות את צריכת המים שלכם, את החובות שלכם בחינוך ובארנונה – לשלם מידית ולראות את המצב שלכם בדיוק כמו בחשבון בנק.
<אלכס רבין: תשלומים – כל תשלום בעירייה אפשר לשלם באינטרנט.
<אלכס רבין: מוקד עירוני – אפשר לפתוח קריאה במוקד העירוני מיד ולעקוב אחר הפנייה.
<אלכס רבין: מיד נשלח מייל או אס.
<אלכס רבין: אמ.
<אלכס רבין: אס או מה שתבחרו.
<אלכס רבין: בעידן הסמארטפונים יש גם אפליקציות שמאפשרות לעשות את זה, ממש מהרחוב לדווח על תקלה.
<אלכס רבין: טפסים – אחרי נציג הממשל הזמין ידבר.
<אלכס רבין: טפסים זה משהו שיש שיתוף פעולה עם הממשלה.
<אלכס רבין: הממשלה מקימה לנו טפסים, ואנחנו שולחים מפרט, אבל העירייה מחזיקה גם טפסים משלה.
<אלכס רבין: הטפסים מוכרים לרובכם ממערכות של הביטוח הלאומי, זאת אותה תשתית.
<אלכס רבין: העירייה משתמשת בזה, והשימוש יפה מאוד.
<אלכס רבין: העיריות מחויבות על פי חוק חופש המידע לשקף המון מידע על אודות ההתנהלות שלהן.
<אלכס רבין: גם לנו באתר יש רובריקה שלמה שמוקדשת לנושא הזה – אם זה תקציב העירייה, אם זה פרוטוקולים של ישיבת מועצת העיר, אם זה תמיכות, כולל הקריטריונים לקבלת תמיכות
<עידו עברי: אתה יכול להראות את התקציב?
<אלכס רבין: כן, אפשר.
<אלכס רבין: אם אתה שואל אם התקציב מוצג כ-pdf?
<אלכס רבין: לא.
<אלכס רבין: ב-xcel ולפי הדרישות של עמותת השקיפות, כמובן.
<אלכס רבין: יש כמובן גם ב-pdf – אתה מוזמן לגלוש ולראות את זה.
<אלכס רבין: זה האתר העירוני ומערכת שמשקפת ממש את המערכת התפעולית לדוגמה היא מערכת ההנדסה.
<אלכס רבין: כל נושא שתושב מעוניין בו, כמו לסגור מרפסת, לשנות תב"ע, להגיש בקשה לעירייה – הוא יכול לראות את הרוב משוקף כאן.
<אלכס רבין: זאת אומרת ועדת התכנון המקומית, כל העבודה שלהם גלויה באינטרנט לתושב.
<אלכס רבין: G.I.S היא מערכת תומכת בקבלת החלטות כשאי אפשר להבין את הנתונים רק בצורה של דף שכתובים עליו סעיפים.
<אלכס רבין: כלומר אפשר לראות במפה איפה יש תלמידים בגיל גן חובה, איפה יש קשישים, ובהתאם לזה להקים בתי ספר או גני ילדים.
<אלכס רבין: אני לא ארחיב על זה.
ניצן הורוביץ: כמה כניסות יש לשירותים של האתר?
<אלכס רבין: בשירותים של האתר יש שימוש רב ביותר.
<אלכס רבין: לאתר של גבעתיים שהיא עיר בינונית בישראל יש כ-6,000 כניסות ייחודיות בחודש.
<אלכס רבין: אנשים נכנסים ומשתמשים באתר.
<אלכס רבין: זה בכלל לא סופר את ההרשמות לאתר.
<אלכס רבין: אפשר לקבל את ההזנות ב-RSS, ישר לסלולרי.
<עדי קפליוק: דרך אגב, זה אתר חי שהתושבים יכולים להתמקד ולראות.
<עדי קפליוק: בוא נתמקד במקום מסוים, נראה את השכבות ונמשיך הלאה.
<עדי קפליוק: תראה שכבת חירום.
<אלכס רבין: עיריית גבעתיים עשתה בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף כהכנה למלחמות למיניהן ולמצבי חירום שכבת מיגון של כל העיר.
<אלכס רבין: אפשר לראות פה מיגון של הבניין.
<אלכס רבין: יש פה מקרא מפורט, וזה אומר שלמשל כאן יש מקלט תת-קרקעי ומיד אפשר לראות את תצלום האוויר של הבניין – מה זה הבניין הזה – ובזמן חירום לגשת אליו – איך לגשת אליו, ואיך לטפל בפינוי תושבים מהמקום.
<אלכס רבין: אפשר לראות באיזה בניינים מדובר כי ככה לא רואים הרבה.
<עדי קפליוק: אנחנו מסוגלים לעשות עכשיו איגום ולראות את כמות התושבים, הפילוג שלהם לילדים וכו'.
<אלכס רבין: בזמן חירום בעת פעילות של ועדת פס"ח-מל"ח צריך לפנות תושבים.
<אלכס רבין: אם פיקוד העורף אומר שבניין זה נפגע, וברדיוס 60-50 מטר ממנו צריך לפנות תושבים אז תראו באיזו מהירות המערכת נותנת מענה לזה כשברקע אתם רואים שהיא מציינת אלו בניינים נכנסים לזה; ואגף רווחה שאחראי בפס"ח על פינוי סעד וחללים יכול לקבל בדיוק חתך אוכלוסין מתוך אותו מקום.
<אלכס רבין: זאת אומרת עכשיו הוא יודע שמתוך 152 תושבים שגרים באזור הזה יש 28 בני 60 וכ-30 ילדים.
ניצן הורוביץ: יפה, תודה.
<עדי קפליוק: זה ממש על קצה המזלג היכולות.
ניצן הורוביץ: הצטרף אלינו ראש העיר גבעתיים.
ניצן הורוביץ: אלה החבר'ה שלך, נכון?
ניצן הורוביץ: אתה רוצה להגיד מילה?
<ראובן בן-שחר: אני החבר'ה שלהם.
<ראובן בן-שחר: אני אגיד רק שני משפטים.
<ראובן בן-שחר: אנחנו מדברים, כמובן, על שיתוף פעולה עתידי לממשל זמין של השלטון המקומי.
<ראובן בן-שחר: מבחינת התושבים המדינה והעיר – חד הם.
<ראובן בן-שחר: לכן חשוב להגיע לשיתוף פעולה כזה.
<ראובן בן-שחר: אתם, הוועדה, ביקשתם מאתנו לפני שנה – אני לא הייתי שם, אבל אנחנו ממשיכים – אתם ביקשתם מאתנו להכין תכנית, והרי היא מוצגת.
ניצן הורוביץ: גברת כרמלה אבנר, ראש רשות התקשוב הממשלתית, בבקשה.
<כרמלה אבנר: צהריים טובים.
<כרמלה אבנר: תודה רבה על המצגת.
<כרמלה אבנר: עיריית גבעתיים עושה עבודה מאוד יפה בתחומים האלה ומנצלת הרבה מאוד מידע גם לטובת התושבים.
<כרמלה אבנר: אותו דבר גם עיריית תל-אביב, ויש עוד כמה עיריות שנותנות הרבה מידע.
<כרמלה אבנר: אבל הדיון הוא לא פר עירייה כזאת או אחרת או על משרד ממשלתי כזה או אחר, אלא כדי להסתכל על תמונת התקשוב הכוללת ועל מערכת הגומלין שבין השלטון המקומי לבין השלטון המרכזי.
<כרמלה אבנר: רק כדי לחבר את זה לעשייה נוספת שקורית בימים אלה ממש – כל נושא המיזם של הסיבים האופטיים.
<כרמלה אבנר: דיברנו כאן על אינטרנט שהוא מהיר או איטי.
<כרמלה אבנר: המצגת הראשונה שלך דיברה על נושא החינוך, וזה מאוד נכון – זאת אחת הדוגמאות המובהקות לשיתופי פעולה ולאחריות משותפת בין משרד החינוך לבין השלטון המקומי.
<כרמלה אבנר: מיזם הסיבים האופטיים אמור לתת באמת את אותה תשתית לאומית כדי שנהפוך לישראל דיגיטלית, כלומר להנגיש ממש הרבה מאוד שירותים גם ברמה הממשלתית, גם ברמה הציבורית, גם ברמה של חברות ואפשרות לפתח את הכלכלה סביב הנושאים הטכנולוגיים, חברות סטארט-אפ, חברות אחרות וכו'.
<כרמלה אבנר: זאת אמירה שחייבת לחבר את כולנו, וזאת פלטפורמה שתאפשר הרבה מאוד עשייה שכרגע היא לא קיימת.
<כרמלה אבנר: אדוני, היושב-ראש וראש העיר, אתם דיברתם פה על שיתוף פעולה עתידי.
<כרמלה אבנר: כבר היום יש שיתופים פעולה.
<כרמלה אבנר: שיתופי הפעולה האלה הגיעו לרמת בשלות מסוימת וליכולת, אבל אדוני היושב-ראש, אתה תיארת את הקשיים, ואני רוצה לומר על כך דברים.
<כרמלה אבנר: קודם כול נתאר כמה שיתופי פעולה שקיימים כבר היום.
<כרמלה אבנר: המושג ממשל זמין הוא טרמינולוגיה שהוטבעה בעבור משרדי הממשלה, אבל כולנו אזרחים ותושבים גם של המקומות שבהם אנחנו גרים, וברור לנו שהממשקים צריכים להיות שקופים לנו האזרחים.
<כרמלה אבנר: ממש לא מעניין אותנו אם אנחנו מקבלים את השירותים מהשלטון המקומי, מהקהילה או מהממשלה או אפילו ממשרד ממשלתי.
<כרמלה אבנר: אז נדבר על כמה שיתופי פעולה שכבר קיימים היום: ראשית – מרכזי להב"ה.
<כרמלה אבנר: בכל מפגש אני מנסה לתאר אותם.
<כרמלה אבנר: אלה מרכזים שנעשו בשיתוף של משרד האוצר יחד עם השלטון המקומי עם אותם יישובים ברמה סוציו-אקונומית נמוכה שלוקחת גם תושבים יהודים, גם ערבים וגם חרדים שבהם אנחנו משתדלים להכניס את אותם אלמנטים של היכרות עם העולם הדיגיטלי, היכרות עם עולם המחשב.
<כרמלה אבנר: השלטון המקומי נותן לנו את המיקום הפיזי ונותן את הצרכים הייעודיים של אותו מקום.
<כרמלה אבנר: התקשוב במשרד האוצר מעסיקים את המדריכים, את התכנים, את הנושאים כשחלקים גדולים משם זה גם נושאים של ממשל זמין, כלומר התנהלות נכונה.
<כרמלה אבנר: הפעילות הזאת והיוזמה הזאת מתחילה בגיל הגן והמשך בקבוצה של האוכלוסייה המבוגרת.
<כרמלה אבנר: ראינו דוגמאות מאוד יפות של נשים ערביות שזה הכניס אותן למעגל העבודה, ואפשר לבעלים שלהן לעשות עבודה נכונה; ראינו את המגזר החרדי שמתוך מקום שהיה מאוד חושש ומתנגד נכנסו ולמדו.
<כרמלה אבנר: זה חלק מהדוגמאות והיוזמות היפות מאוד שנותנות את הצביון לכל יישוב או לכל קהילה כזאת יחד עם השלטון המקומי.
<כרמלה אבנר: אולי מכאן זה יעביר אותנו לדיון הבא.
<כרמלה אבנר: כשאנחנו מדברים על הממשלה אנחנו יודעים שכל ממשלה בנויה מתוך משרדים נפרדים, ועדיין הממשלה השכילה להקים בשני טאקטים מערכות רוחביות.
<כרמלה אבנר: טאקט אחד היה כשהקימו את ממשל זמין ואת פרויקט מרכב"ה, וטאקט שני כשהחליטה להקים את התקשוב הממשלתי שהוא הגוף שבראשו אני עומדת.
<כרמלה אבנר: בשלטון המקומי קיים הגוף של השלטון המקומי, אבל זה גוף שתיארו אותו יותר כגוף התנדבותי, כגוף מתכלל, אבל הוא לא גוף אופרטיבי.
<כרמלה אבנר: נכון להיום יש 256 רשויות, וביניהן יש ואריאנטים מאוד גדולים: החל מרשויות מאוד מתקדמות שיש להן גם תודעת שירות מאוד גדולה, גם משאבים, גם יכולת, גם תקציבים – כמו עיריית תל-אביב, עיריית גבעתיים, עיריית ירושלים, עיריית חיפה וכו'; לבין עיריות שהקושי שלהן הוא הרבה יותר גדול.
<כרמלה אבנר: גם אותם אלמנטים שד"ר קפליוק הציג מאוד יפה של השירותים המובהקים הקיימים הם בעצם פר-רשות.
<כרמלה אבנר: נכון להיום הרשויות מחויבות לצאת למכרז אוטונומי משל עצמה.
<כרמלה אבנר: כלומר הם אפילו לא מסוגלים מתוקף ההנחיות ומתוקף המבניות שלהם לצאת למשהו מתכלל למשל לנושא הגבייה או לנושאים של תיקי תושב – אותן רמות של מה שאנחנו קוראים לו back office מכל מיני סיבות, ולא לי הוא להיכנס לזה.
<כרמלה אבנר: אבל יש כאן באמת קשיים אובייקטיביים כדי לראות איך אנחנו מסוגלים להבנות את שיתופי הפעולה האלה.
<כרמלה אבנר: אז איפה אנחנו נמצאים?
<כרמלה אבנר: ממשל זמין בנה שירותים מרכזיים שהעמיד אותם לרשות הרשויות המקומיות, כגון שירותים מרכזיים של טפסים, כגון שירותים מרכזיים של תשלומים.
<כרמלה אבנר: אנחנו יכולים להעמיד את השירותים האלה, אבל עדיין על אותם 256 רשויות לראות איך מבנים את זה לטובת הפעילות שלהן.
<כרמלה אבנר: בעקבות הבקשה של ועדת המדע בפברואר 2012 אנחנו נכנסנו לתהליך שבו הקמתי צוות מתוך הממשלה ששותפים לו גם מנמ"רים כמו ערן כרמון, כמו ממשל זמין.
<כרמלה אבנר: גופים נוספים בממשלה יחד עם הנציגים של השלטון המקומי.
<כרמלה אבנר: גיבשנו תפיסה שנדב תכף יציג אותה – של סטנדרטים.
<כרמלה אבנר: כלומר אנחנו אמרנו שמתוך הניסיון והידע הנצברים בתוך גופי הממשלה להנגיש את סטנדרטי העבודה.
<כרמלה אבנר: ברם כדי שהדברים האלה יקרמו עור וגידים השלטון המקומי צריך שיהיה לו גם סוג של גוף ביצוע.
<כרמלה אבנר: כלומר לראות איך מכניסים את הסטנדרטים האלה, לקבוע את המדיניות שלהם; האם הסטנדרטים האלה יהיו סטנדרטים שהיו מנדטוריים כלפי הרשויות השונות, איזה סוג של אחריות.
<כרמלה אבנר: כלומר הם צריכים להבנות אותם כי אם לא זה יהיה נחמד ובסדר, זאת תהיה המלצה.
<כרמלה אבנר: אבל זה לא יביא לאותם צרכים שבעצם מדברים עליהם.
<כרמלה אבנר: הוזכר כאן נושא החירום ונמצא כאן גם רמי אפרתי ממטה הסייבר – עוד אחת הסוגיות שמקשות מאוד ובטח בעידן שכל הנושא ככל שאנחנו מתקדמים בהיבטים הטכנולוגיים והתלות שלנו בטכנולוגיה מתקדמת – זה הופך גם את הטכנולוגיה לבטן הרכה שלה.
<כרמלה אבנר: אי זמינות הופכת ממש פגיעה ל-well being שלנו או לתפקודים השוטפים.