GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דניאל אדם: לדוגמה היכולת להשתתף באותם מכרזים במקום שכל רשות תכתוב לבד.
<דניאל אדם: לדוגמה אם אני כותב עכשיו מכרז לתחום אפליקציות בסמארטפונים, ואני מחפש שיתוף פעולה – אפילו לכתוב יחד מכרז כזה עם יכולת התקדמות עם כל השלביות, עם כל התקינה ועם כל הטכנולוגיה.
ניצן הורוביץ: - - - ענייניים במגמה הזאת.
<כרמלה אבנר: - - -
<דניאל אדם: אבל גם ההחלטה הזאת שמותר אחר כך לכל הרשויות להשתמש במכרזים עדיין לא הצליחו להעביר.
<כרמלה אבנר: צריך לעשות כאן הבחנה בין הרצון שלנו בכך שאנחנו יכולים להנגיש רמה לבין שתי רמות נוספות.
<כרמלה אבנר: א', אנחנו לא יכולים לשים ממש משאבי כוח אדם כדי לעשות מערכת ניתוח לעירייה כי מה לעשות, אנשים שלנו גם מוקצים לטובת פרויקטים.
<כרמלה אבנר: לתת סטנדרטים כאלה לעבודה – ממש ברצון, ובוודאי שירותים מרכזיים.
<כרמלה אבנר: כל נושא של חוק חובת המכרזים והדרך שבה השלטון המקומי עובד ברמת המכרזים, כמו שאמרתי, שכל עירייה צריכה לעבוד זאת סוגיה שצריכה להיפתר בשלטון המקומי ועם משרד הפנים.
<כרמלה אבנר: עם כל הרצון הטוב שלנו זאת לא סוגיה שיכולה לעמוד לפתחנו.
<דניאל אדם: צריך להציף את זה.
ניצן הורוביץ: הנקודה ברורה.
ניצן הורוביץ: עידו עברי מהסדנה לידע ציבורי ביקש רשות דיבור.
<עידו עברי: בחברה האזרחית שאני חלק מאוד קטן ממנה יש המון רצון לעזור לעיריות שהן לא עתירות תקציב.
<עידו עברי: אנחנו ארגון קטן של טכנולוגים ולא נוכל לתת פתרונות מערכתיים כמו שנדב הציג, אבל במקומות נקודתיים כמו למשל בתב"ע אנחנו יכולים לאפשר לעיריות לעשות מערכות יפות.
<עידו עברי: אני רוצה להראות דוגמה קטנה שהיא ממש לא בסקלה של מערכת ה-GIS, אבל זה עדיין משהו שמאפשר לעירייה קטנה - -
אברהם מיכאלי: אתה יכול לסייע גם בייצור גוש חלקה בתכנה שלכם?
<עידו עברי: המערכת שלנו אפילו מתרגמת כתובת לגוש חלקה.
אברהם מיכאלי: אני אגיד לך באיזה קושי נתקלים היום רשמי מקרקעין.
אברהם מיכאלי: כשבאים היום לבקש נסח טאבו – גם אם אפשר להוציא דרך המחשב – עורכי הדין שולחים את הלקוחות שלהם לעשות כמה פעולות, והתושב חייב להגיע עם גוש חלקה נכון.
אברהם מיכאלי: האזרח מגיע לטאבו, ולרשם המקרקעין אין אפשרות לעקוב אם זה נכון או לא נכון.
אברהם מיכאלי: באים אלינו רשמים ואומרים לי, תעזרו לי איכשהו לאתר גוש חלקה שהעיריות יספקו לי מפה מדויקת.
אברהם מיכאלי: העיריות לא מסוגלות, כנראה, והאזרח הולך וחוזר עד שהוא מברר מהו גוש החלקה של הבית שלו או של הנכס שהוא מחפש.
<עדי קפליוק: אין שום בעיה, אפשר להראות לך את זה.
אברהם מיכאלי: זה לרשויות, לא לי.
<אלכס רבין: אני יכול להגיד בינתיים שאת התשובות האלה נותן מנהל מקרקעי ישראל.
אברהם מיכאלי: חבר'ה, מנהל מקרקעי ישראל זה גוף – אני לא רוצה להגיד.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שהאזרח יוכל לאתר את זה בקלות בלי טובה של פקיד.
<עידו עברי: נכתוב כאן "מוזיאון ישראל".
אברהם מיכאלי: מוזיאון ישראל זה לא חכמה.
אברהם מיכאלי: תאתר לי נכס ברחוב מסוים בגבעתיים.
<עידו עברי: זה מכיל מידע רק של ירושלים בינתיים כי זה דמה.
<עידו עברי: כל מה שאני רוצה להראות לכם זה מידע שלקחנו ממנהל מקרקעי ישראל מצד אחד וממשרד האוצר מצד שני, ואפשר לראות מאוד בקלות את כל התסריטים ואת כל הפרסומים.
<עידו עברי: זה אמנם לא מציג את כל התהליך, אבל זה כן נותן מושג כללי למי שרוצה מידע.
<עידו עברי: זאת רק דוגמה למה שאפשר לעשות עם טיפ-טיפה יוזמה, ואנחנו נברך כל רשות.
אברהם מיכאלי: איך אני יכול לדעת שהמידע שאתה נותן לנו הוא אמין?
<עידו עברי: זה אותו מידע שמופיע במנהל מקרקעי ישראל.
<עידו עברי: הוא לא מעובד, אנחנו פשוט מעתיקים אותו פעם בבוקר.
<עידו עברי: חשוב לי להגיד שכל הדבר הזה נעשה בהתייעצות עם כרמלה אבנר ומטה התקשוב.
<עידו עברי: אנחנו מקבלים שיתוף פעולה נהדר.
אברהם מיכאלי: אצל כרמלה אין חומרים שהם לא מספקים.
אברהם מיכאלי: היא הרי מרכזת חומר שמספקים לה.
אברהם מיכאלי: היא לא יכולה לגשת לעירייה ולבקש תכניות בניינים.
<עידו עברי: צודק.
<נועה אלפנט לפלר: הסדנה היא של אנשים מתנדבים.
אברהם מיכאלי: לכן בכנסת אנחנו רוצים דווקא לתת לכם האזרחים את הכלים כדי שתוכלו לגשת לזה בקלות.
<עדי קפליוק: יש לנו הכלים האלה.
<עדי קפליוק: אנחנו יכולים להראות לך.
ניצן הורוביץ: עיריית גבעתיים - -
<עדי קפליוק: לא רק גבעתיים.
<עדי קפליוק: הדיון הזה הוא לא על עיריית גבעתיים.
<עמוס רובין: שמי עמוס רובין, אני סמנכ"ל החברה לאוטומציה.
<עמוס רובין: בתשובה לשאלה שלך כמה רשויות מחוברות לשירות שעדי הציג – כ-70 רשויות.
<עמוס רובין: לא כל 256 הרשויות מקבלות שירותים מהחברה לאוטומציה, אבל מתוך כ-200 רשויות שמקבלות שירותים מהחברה לאוטומציה 70 מחוברות לשירות האינטרנטי.
<עמוס רובין: בנוסף רציתי לדבר על שתי שכבות שעליהן אנחנו מדברים.
<עמוס רובין: קודם כול כמו שתואר כאן במשך כל הדיון – כל המידע שמוצג לאזרח בסופו של דבר מבוסס על מאגרי המידע התפעוליים במערכות המידע התפעוליות.
<עמוס רובין: יש נקודה נוספת שלא דיברנו עליה שהיא רמת שיתוף הפעולה בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי בהעברת המידע גם לדרג התפעולי.
<עמוס רובין: בהקשר הזה אמר גם נציג משרד הרווחה שיש משרדים שיש ביניהם שיתוף פעולה פורה, ויש משרדים ששיתוף הפעולה ביניהם פחות פורה בהקשר של העברת המידע ואפילו של עלויות המידע.
<עמוס רובין: למשל, מידע אודות מרשם האוכלוסין.
<עמוס רובין: מרשם האוכלוסין של כל יישוב – כל רשות שרוצה אותו לתפעול שוטף צריכה לשלם כסף למשרד הפנים.
<עמוס רובין: יש רשויות שרוצות לחסוך את הכסף הזה, ולכן המידע הזה לא זמין להן.
<עמוס רובין: מידע על אודות מצבת תלמידים לפי מה שקיים במשרד החינוך – גם בהקשר הזה כדי לעשות כל מיני הצלבות בין המידע הקיים במערכת של הרשות לבין המידע הקיים במערכת של משרד החינוך ולראות שאכן הרשות המקומית מקבלת את כל התקציב המגיע לה בהתאם למצבת התלמידים הקיימת.
<עמוס רובין: גם בהקשר הזה הדברים האלה קצת מקשים.
<עמוס רובין: זה בהיבט התשתית של מאגרי המידע.
<עמוס רובין: לדעתי, יש מקום לשפר את תדירות והנגשת המידע הזה לרשויות המקומיות.
<עמוס רובין: דבר נוסף – עם כל הכבוד אנחנו מידיינים כבר הרבה זמן בעניין האינטרנט וההצגה לתושבים.
<עמוס רובין: דניאל העלה את הסוגיה של אפליקציות.
<עמוס רובין: רצוי שקבלת ההחלטות תהיה כמה שיותר מהירה כי בעתיד הקרוב הטכנולוגיה של האינטרנט כבר תהיה לא רלוונטית, ואנחנו צריכים לדון גם בהקשר של אפליקציות, ואני לא יודע מה יהיה בעוד שנה.
<דניאל אדם: אני רוצה לחדד: לדוגמה משרד התחבורה – כל שאילתה עולה המון כסף; ההיתר, הקשיים בהתחברות, כל פעם מחדש הרישוי למי להתחבר.
<דניאל אדם: אפילו שימוש במרשם האוכלוסין המקומי מקשים בתוך הרשות ונותנים רק למחלקת החינוך והרווחה ולא נותנים לדוגמה, לחירום שנועד ממש להצלת חיים.
<דניאל אדם: זה פשוט לפעמים מגיע לאבסורד.
ניצן הורוביץ: ברור ממה שאתם אומרים שהתחום הזה פשוט זועק לסטנדרטיזציה והאחדה ושיתוף.
ניצן הורוביץ: הסיפור הזה של נקודה אחת גם בין משרדי הממשלה, גם בין הרשויות וגם בין הממשל המרכזי לבין הממשל המקומי – הכול צריך להיות תחת קורת גג אחת.
ניצן הורוביץ: הפיצול יוצר פה תמונה בלתי אפשרית.
<אברהם שרון: זה עולה המון כסף.
<אברהם שרון: ה-ROI של מערכות כאלה הוא מדהים.
<אברהם שרון: כל השקעה כזאת מחזירה את עצמה.
<אברהם שרון: במשרד הרווחה אתה רואה תוך שנה וחצי החזר, לא דברים של עשר שנים.
<אברהם שרון: צריך לחשוב על זה.
<אברהם שרון: עכשיו אנחנו מדברים על כלכלה ועל מצוקה.
<אברהם שרון: נדב דיבר על נושא של סטנדרטים אז אנחנו הולכים הפוך: אנחנו אומרים שנכריח רשויות לעבוד עם סטנדרטים שלנו, והם מתלכדים.
<אברהם שרון: לדעתי, קל מאוד לגייס את הרשויות המקומיות בתנאי שאתה מצליח להשיג כמה גרושים, ואז כל רשות מקומית תשמח לעשות את זה, והממשלה תשתכנע שבתוך שנה וחצי הכסף חוזר אליך, ואתה משיג כל השקעה אלטרנטיבית אחרת.
ניצן הורוביץ: בעיניי זאת השקעה מצוינת, אין ספק.
<אופיר בן אבי: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.
<אופיר בן אבי: בנושא של מקרקעין ודוגמאות אחרות שהעלו כאן
<אופיר בן אבי: ברוב המכריע של המקרים הטכנולוגיה היא לא בעיה.
<אופיר בן אבי: רוב האנשים שנמצאים פה הם אנשי טכנולוגיה, אבל הבעיות העיקריות שאנחנו מתמודדים איתם זה הנושא של המידע ומה שאתה התייחסת אליו בעניין שיתוף הפעולה.
<אופיר בן אבי: בהקשר של מקרקעין מה שאמר חבר הכנסת מיכאלי זה נכון:
<אופיר בן אבי: היום יש לפחות שלושה מאגרים מרכזיים: מנהל מקרקעי ישראל, רשות המיסים ומשרד השיכון שאינם מטויבים ולא מסונכרנים.
<אופיר בן אבי: זאת הסיבה שלא ניתן לקבל את המידע המיטיב והנכון כשבאים לרשום נכס בטאבו.
<דניאל אדם: גוש חלקה משתנה כמה פעמים.
<אופיר בן אבי: יש מאמץ מאוד גדול היום שמי שמוביל אותו זה משרד האוצר מכל מיני סיבות כאלה ואחרות כדי ליצור פרויקט אחיד שיחבר בין כל המאגרים האלה, ואז גם גופים חיצוניים כמו הסדנה לידע ציבורי תוכל לעשות בזה שימוש, במקרה זה באמצעות פלטפורמה שאנחנו העלינו שנקראת data gov שהיא חלק מתפיסת הממשל הפתוח להנגיש לציבור מאגרי מידע, והוא יחליט מה הוא רוצה לעשות איתם ועל בסיסם הוא יפתח.
אברהם מיכאלי: מפות גוש כבר נכנסו למאגר?
אברהם מיכאלי: זה מוגדר לפי רחובות ולפי מספרי בתים.
אברהם מיכאלי: משרד השיכון שמעבד את המפות האלה מעלה את זה לאתר.
אברהם מיכאלי: למה אי אפשר להעביר את זה לאינטרנט בצורה כזאת או אחרת כדי שאזרח יוכל להיכנס ולהוציא את זה?
<אופיר בן אבי: ברשויות יש וגם משרד הפנים מעמיד את המידע הזה כפוף לעלויות ההפקה שלו באופן חופשי לציבור.
<אופיר בן אבי: כל מי שיפנה לאגף התכנון במשרד הפנים יקבל את המידע הזה.
אברהם מיכאלי: זה לא משרד הפנים, זה משרד השיכון.
<אופיר בן אבי: יש פה כמה שלבים בתהליך: משלב התכנון - -
אברהם מיכאלי: מי שמכין את מפות הגוש זה משרד השיכון.
אברהם מיכאלי: משרד השיכון מוכר את המפות האלה לאזרחים.
אברהם מיכאלי: צריך לחשוב חשיבה יצירתית – מצד אחד המדינה אולי רוצה לכסות את ההוצאות שלה להכנת מפות גוש כי זאת עבודה גדולה כי זה מודדים וכדומה.
אברהם מיכאלי: אבל בסופו של דבר זה יקל על האזרח כי הוא לא יצטרך להתרוצץ מתחנה לתחנה.
אברהם מיכאלי: כששולחים מישהו למנהל זה כמו לשלוח מישהו לטייל לסין.
אברהם מיכאלי: לבוא לבניין הגבוה בתל-אביב – סוגיה שלא קשורה לדיון היום – לעבור את כל הבודקים שם, לעלות קומות ולחפש ולעמוד בתורים.
ניצן הורוביץ: וביטוח לאומי יותר טוב?
ניצן הורוביץ: יש הרבה.
אברהם מיכאלי: אם אפשר להעיר משהו בעקבות הדיון המבורך הזה.
אברהם מיכאלי: אני חוזר מדיון בוועדת חוקה בנושא של מידע לאזרחים לפני שקונסים אותם.
אברהם מיכאלי: היה שם דיון גדול ושלם על גביית חובות דרך פקודת המיסים.
אברהם מיכאלי: זה נורא ואיום, והגיעה המלצה שאנחנו חייבים לשנות את השיטה של פקודת המיסים.
אברהם מיכאלי: אבל עלתה שם סוגיה חשובה בעניין מִחזור.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים להקל על ראשי ערים כדי שתוכלו לפתח את הסוגיה של המחזור.
אברהם מיכאלי: אנחנו מקבלים כבר היום לאשר חוקי עזר איך לקנוס את האזרחים על מחזור כאשר הרשויות לא בונות את התשתיות הנאותות למחזור.
אברהם מיכאלי: ביקשתי שם מנציגי הרשויות להראות לי מפה איך הם הולכים לגבייה.
אברהם מיכאלי: כי יש כבר קנסות של 500-400 שקל לאזרחים.
אברהם מיכאלי: המידע שאפשר לספק הוא לא דרך ממשל זמין, אבל שכל רשות מקומית תעלה קודם כול את המפה לאתר.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לראות איך אזרח יודע.
אברהם מיכאלי: חברתי מרב מיכאלי אמרה שם בעדות אישית שבשביל לזרוק בקבוקים בעיריית תל-אביב היא צריכה ללכת לפחות 6 דקות.
ניצן הורוביץ: היות שאנחנו גרים באותו רחוב היא צודקת.
אברהם מיכאלי: אתה הולך 8 דקות.
ניצן הורוביץ: אנחנו באותו רחוב, שני בתים לידה.
אברהם מיכאלי: אז זה לא הגיוני שאני אקנוס אזרחית מבוגרת בת 70 שצריכה ללכת הרבה.
ניצן הורוביץ: אבל הבקבוקים זה וולונטרי, זה לא בפיקוח.
אברהם מיכאלי: אבל לפי הצו, הם ביקשו גם לקנוס את הוולונטרי.
אברהם מיכאלי: לכן מידע שיהיה בתוך אתר שכל רשות תנהל זה הגיוני מאוד.
אברהם מיכאלי: אזרחים לא רק ידעו איפה יש, אלא גם מה הפריסה שלהם, אם זה סביר או לא סביר.
ניצן הורוביץ: יש לכם מיפוי של תחנות מחזור?
<עדי קפליוק: אין לנו שכבה כזאת, אבל אפשר להוסיף למערכת שהראיתי גם שכבת מחזור.
<עדי קפליוק: זאת לא בעיה.
<אלכס רבין: הרבה יותר יעיל להוסיף את המידע הזה לאתר הממשלתי.
אברהם מיכאלי: מאיפה זה יהיה אם הרשות לא תעביר לאתר הממשלתי?
<אלכס רבין: הרשות תעביר.
<אלכס רבין: לי לא אכפת לשים - -
ניצן הורוביץ: ראובן, תעשו, זה גם טוב לבחירות.
<ראובן בן-שחר: כל מה שלא עשינו לקראת הבחירות זה מאוחר מדי.
אברהם מיכאלי: דבר נוסף שאני רוצה להעיר עליו זה עניין של חוקי עזר.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע עד כמה רשויות מקפידות לעדכן אותם באתר.
אברהם מיכאלי: לא, באתר, חברים.
אברהם מיכאלי: לא בפרסום ממשלתי.
אברהם מיכאלי: חוקי העזר מאוד חשובים לאזרחים.
ניצן הורוביץ: יש לכם חוקי עזר באתר?
<אלכס רבין: אני יכול להראות, אבל המדיניות של עיריית גבעתיים דווקא היא להפנות לאתר משרד הפנים.
<אלכס רבין: כי ברגע שאנחנו מאשרים חוק הוא מיד עובר.
ניצן הורוביץ: אבל איך מוצאים את זה?
<עדי קפליוק: אין בעיה למצוא את זה.
<עדי קפליוק: בשביל האזרח זה שקוף, הוא לא יודע שאתה פונה לאתר משרד הפנים.
<עדי קפליוק: אנחנו לא רוצים ליצור כפילות שאנחנו נשים חוק, ומשרד הפנים ישים חוק.
אברהם מיכאלי: זה ישמש כל רשות מקומית שאזרחים שלה יידעו איזה חוקי עזר מפעילים את העיר.
<אלכס רבין: אני כרגע באתר, ולשונית חוקי העזר לוקחת אותי למשרד הפנים.
<אלכס רבין: ככה זה - - - של הרשויות.
<אלכס רבין: יש רשויות שמפרסמות לבד.
<דניאל אדם: בעיריית נתניה זה מפורסם באתר.
<כרמלה אבנר: זה חלק מהסטנדרטים שהשלטון המקומי צריך לקבוע מה צריך להיות מונגש ומה לא.
אברהם מיכאלי: דבר שלישי – אני רוצה שרשויות ייקחו בחשבון את השפות השונות שיש בעיר.
אברהם מיכאלי: יש לנו רשויות עם עולים חדשים.
אברהם מיכאלי: תבינו שהעולים החדשים – עם כל הטכנולוגיה הכי יפה – אם הם לא מבינים את השפה שלהם – מה לעשות.
ניצן הורוביץ: זאת הרשימה לפי העדכון האחרון, נכון?
<אלכס רבין: לחוק העזר.
ניצן הורוביץ: אתה יכול למצוא שם לפי מילת מפתח?
ניצן הורוביץ: לא רק לפי האחרון מתאריך כלשהו, אלא למשל אני רוצה לדעת מה חוקי העזר לגבי עגלות אלטעזאכן עם סוסים בעירי.
ניצן הורוביץ: איך אני אמצא?
<אלכס רבין: דווקא אתר משרד הפנים מפותח בעניין הזה.
<אלכס רבין: יש חוקי עזר לפי נושא, ואתה יכול לבחור נושא.
ניצן הורוביץ: ואז יש גם חיתוך לנושא וליישוב או שהוא נותן לי מידע על אותו נושא בכל הארץ, ואני צריך לחפש אחד-אחד?
<אלכס רבין: בכל הארץ.
ניצן הורוביץ: זה לא טוב.
ניצן הורוביץ: זה לא מוצלח.
<אלכס רבין: זה כבר לא אתר שלנו.
ניצן הורוביץ: אני לא באתי אליך בטענות.
ניצן הורוביץ: אני רק אומר שזה לא נוח כמו שחבר כנסת מיכאלי ציין כי ברגע שאתם מפנים זה למשרד הפנים, ושם הוא נותן את כל הרשימה של כל היישובים ולא מאפשר לפי נושאים מקשה מאוד על החיפוש.
ניצן הורוביץ: לכן אולי אתם צריכים לעשות את זה אצלכם.
<אלכס רבין: זה כל כך פשוט.
<עדי קפליוק: בשביל משרד הפנים לעשות את זה זה פשוט שטויות.
<עדי קפליוק: גם כרמלה יכולה לפנות למשרד הפנים.
אברהם מיכאלי: כל דבר קטן שאין הוא חסר.
אברהם מיכאלי: בעניין השפות – כולנו צריכים לקחת בחשבון את מגבלת השפה.
אברהם מיכאלי: יש אוכלוסיות שהן 30 שנה בארץ, אבל הם עדיין עולים חדשים כי הם לא מדברים עברית.
אברהם מיכאלי: השאלה היא עד איפה אנחנו יכולים להיות סבירים והגיוניים איזה שפות לחייב.
אברהם מיכאלי: יש שפות שכל ראש רשות, לפי האוכלוסייה שיש לכם, יכול להגיד מה הוא צריך.
אברהם מיכאלי: אתה יכול להגיד שיש לך עלייה מרוסיה אז שווה לך להוסיף את השפה.
אברהם מיכאלי: יש עליות מאתיופיה אז צריך להשקיע גם בהן, חברים.
אברהם מיכאלי: בסוף האזרחים האלה לא מתקשרים איתכם בשום דרך.
ניצן הורוביץ: יש לי שאלה לגבי רשויות ערביות – איך שם עובד העניין?
<דניאל אדם: אתה שואל האם יש בעברית?
ניצן הורוביץ: זאת גם שאלה.
ניצן הורוביץ: אבל האם הדברים האלה ברשויות הערביות קיימים בסטנדרט הזה, בפירוט הזה?
ניצן הורוביץ: את יכולה להתייחס?
<כרמלה אבנר: אני לא יודעת להתייחס לשלטון המקומי ולמה שקיים שם.
<כרמלה אבנר: אני יכולה להתייחס למשרדי הממשלה.
<ראובן בן-שחר: אולי עדי יודע.
ניצן הורוביץ: עדי קפליוק, אתה יודע?
<עדי קפליוק: שם הפער הוא בהחלט ניכר.
<עדי קפליוק: פה צריך לעשות מעשה.
<עדי קפליוק: יש גם עניין של השפה.
ניצן הורוביץ: לכן שאלתי כי פתאום חשבתי.
אברהם מיכאלי: עכשיו אתה מבין למה טיבי רוצה עוד קדנציה שתהיה ועדת חקירה פרלמנטרית?
<קריאה: יש פה נציג של אוטומציה.
<עמוס רובין: ברשויות הערביות כל המידע הקבוע הוא בערבית.
<עמוס רובין: המידע הטקסטואלי מתוך מערכות המידע הוא בעברית.
<עמוס רובין: כלומר הנתונים המשתנים הם בעברית.
<עדי קפליוק: השאלה כאן הייתה האם יש להם המערכות שראינו.
ניצן הורוביץ: זה עוד דבר.
ניצן הורוביץ: עוד מישהו רוצה להתייחס?
<אברהם שרון: הם מאמצים את הטכנולוגיה הרבה יותר טוב מאשר הרשויות היהודיות.
<אברהם שרון: ההצלחה של הטמעה של מערכת מחשוב הכי מתוחכמות שלנו הוא הרבה יותר טוב ברשויות הערביות מרוב היישובים היהודיים הבינוניים.
<אברהם שרון: זה מדהים.
ניצן הורוביץ: חברים, אני אסכם את הדיון.
ניצן הורוביץ: קודם כול אני מודה לכל מי שבא ודיבר ולגופים הרלוונטיים גם בממשלה וגם בשלטון המקומי שעוסקים בזה.
ניצן הורוביץ: כמו ששמענו כאן, הנושא הזה חשוב בצורה בלתי רגילה.
ניצן הורוביץ: היום ברמת החדירה של האינטרנט אצל האזרח הישראלי, באפשרויות של האינטרנט והאתרים והמערכות האחרות לספק מידע זה דבר חשוב בצורה בלתי רגילה.
ניצן הורוביץ: יש פה שלושה דברים מרכזיים שעלו בצורה מאוד חזקה: הצורך בתכלול משותף של פתרונות, סטנדרטיזציה, עיצוב, מאגרי מידע.
ניצן הורוביץ: זה עלה כאן כמעט על-ידי כל דובר ודובר.
ניצן הורוביץ: אני מבין שזאת לא הפעם הראשונה שזה עולה, זאת אולי הבעיה המרכזית.
ניצן הורוביץ: אבל לא מצליחים לגבש את זה.
ניצן הורוביץ: יש מאות גופים שמפעילים מערכות, והן לא מסונכרנות ביניהן.
ניצן הורוביץ: שנית, גם כן עניין מרכזי – הדגש על ההגנה, על הבטיחות ועל הפרטיות.
ניצן הורוביץ: ככל שהמערכות האלה מסונכרנות, מרוכזות, גדולות ונוגעות בכל תחומי החיים כך גם הסכנה עולה גם מבחינת פריצה מצדם של גורמים עוינים וגם מבחינת שימוש לרעה בפרטיות של כל אזרח ותושב.
ניצן הורוביץ: אלה דברים שיש להם לא רק משמעות אישית, אלא גם משמעות עסקית גדולה.
ניצן הורוביץ: פה הדבר הזה הוא פרצה קוראת לגנב.
ניצן הורוביץ: במצב שאין סטנדרטיזציה, ויש כזאת שונות בין רשות לרשות ובין מקום למקום הדברים האלה חשופים לפגיעה.
ניצן הורוביץ: הדבר האחרון, שאני מבין שבסוף הדברים תלויים בו, ולכנסת זה תמיד מגיע – הכסף.
ניצן הורוביץ: כאן לנוכח הסכנות ולאור היתרונות שיצמחו לכולנו ממערכת כזאת שתהיה מערכת טובה ותשרת את האזרחים ואת התושבים, לדעתי, פה ההשקעה נדרשת, ולדעתי זה לא בסטנדרט בלתי אפשרי.
ניצן הורוביץ: בסטנדרט סביר ניתן להשקיע פה, לעשות השוואה, ולתת לאזרח שירות הרבה יותר טוב שגם הרשות והמדינה שלנו תרוויח.
ניצן הורוביץ: אני מקווה שבשנה הבאה כשנציין פה בכנסת את יום השלטון המקומי אנחנו כבר נתקדם בעניין הזה.
ניצן הורוביץ: כל הדברים שעלו כאן הם דברים שנמצאים בקונצנזוס ציבורי.
ניצן הורוביץ: לכן אם מסבירים אותם נכון לציבור הציבור מעוניין בזה.
ניצן הורוביץ: הציבור מעוניין באינטרנט פשוט, מעוניין בהנגשה.
ניצן הורוביץ: אנשים נכנסים לאינטרנט בחיים האישיים שלהם – לא כולם, לא לכולם יש היכולת, אבל להרבה מאוד אנשים וזה יותר ויותר – וברגע שיש הפתרונות האלה אדם מעדיף לעשות את זה דרך האינטרנט, לקבל שירות טוב, מהיר, נוח, יעיל, וזה דבר שגם אתם עם הסברה נכונה לציבור תוכלו להיעזר בציבור.
ניצן הורוביץ: אני יודע שגם בתוך הממשלה יש ויכוחים מי ישלם ואיך יעשו.
ניצן הורוביץ: תיעזרו בדעת הקהל, תיעזרו בכנסת לצורך הדברים האלה, אנחנו מאוד פתוחים לעניין הזה.
ניצן הורוביץ: יושב-ראש הוועדה הקבוע משה גפני ער לנושאים האלה.
ניצן הורוביץ: זה חשוב, וכולנו מבינים את החשיבות.
ניצן הורוביץ: אני מקווה שתהיה עכשיו התקדמות מהירה בנושא.
ניצן הורוביץ: תודה לכולם והמשך יום נעים.
משה גפני: על סדר היום הצעות דחופות לסדר בנושא של גוגל ישראל, של חבר הכנסת נחמן שי וחבר הכנסת רונן הופמן.
משה גפני: אני מקדם בברכה את מר צ'רלי הייל, מנהל מדיניות וקשרי ממשל בתחום הגיאוגרפי של גוגל העולמית והאנשים שנמצאים איתו.
משה גפני: אנחנו מקיימים את הדיון הזה, ככל הנראה בהמשך גם יגיע סגן שר החוץ, חבר הכנסת זאב אלקין, שישתתף איתנו.
משה גפני: על כל פנים הנושא הזה הוא נושא מרתק מאוד, הוא נושא שתיכף אני ארצה להגיד בו גם מילה או שתיים, אבל קודם אני כמובן אאפשר למציעי ההצעות הדחופות להגיד את דברם.
משה גפני: אז חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.
נחמן שי: הדיון מתקיים בעברית ויש תרגום לאורח?
משה גפני: זו ועדה מסודרת כאן.
נחמן שי: אני בטוח, לא חשבתי אחרת.
נחמן שי: תודה, אני מודה לך, היושב ראש, על קיום הישיבה.
נחמן שי: אני ביקשתי לקיים דיון, התחלנו אותו במליאת הכנסת ואחר כך עברנו - - - סגן השר הגיע.
משה גפני: שלום, אדוני סגן השר, תודה שהגעת, כל הכבוד.
נחמן שי: אז אני שמח שגם סגן השר הצטרף אלינו.
משה גפני: אני מבקש, חבר הכנסת נחמן שי, רק לומר לאורחים שחברי הכנסת נחמן שי ורונן הופמן, שהעלו את ההצעות לסדר, השיב עליהן סגן שר החוץ, שהוא שר החוץ בפועל היום, הוא השיב במליאת הכנסת והוא הציע להעביר את זה לוועדת המדע.
משה גפני: אני מודה לו על כך והדיון מתקיים אכן על פי בקשתו.
נחמן שי: רונן ואני ביקשנו לקיים דיון בעניין אחרי שהתברר לנו שחברת גוגל יצרה דומיין חדש לרשות הפלסטינאית, דבר שלא היה לפני כן.
נחמן שי: היה נראה לי, רונן ידבר על עצמו, שהיא נקטה צעד מדיני, היא החליטה החלטה מדינית.
נחמן שי: אני מכיר את חברת גוגל, היא חברה טובה, היא גם כנראה שותפה לחומרים שאנחנו מעבירים ברשת מדי פעם, עם מידת התעניינות שעונה על הנדרש, כפי שקראנו לאחרונה, אבל זו פרשה אחרת, מעניינת, אבל פרשה אחרת, ואני מכיר אותה כחברת תקשורת חשובה מאוד ולא ציפיתי שהיא תחליט שיש מדינה בשם הרשות הפלסטינאית.
נחמן שי: יש לנו ויכוח בתוך הכנסת אם צריכה לקום מדינה פלסטינאית או לא, זה משהו אחר, אבל זה נראה לי זר לחלוטין, זר למנדט שלה וזר למקום שלה.
נחמן שי: אני העליתי את זה ויש לזה שני היבטים בעיניי.
נחמן שי: יש ההיבט המדיני, שעליו דיברתי, כלומר בדרך כלל מקובל להתייחס למדינות, אני סקרן לדעת אם יש עוד ישויות לא מדינתיות שיש להן דומיין ברשת הזאת, והדבר השני שאמרתי זה ההיבט ההסברתי, איך ישראל מתמודדת עם העניין, כי זה צעד שאולי הוא פותח פתח לגופים אחרים מסחריים להחליט פתאום להכיר ברשות הפלסטינאית כמדינה.
נחמן שי: זה לא אומר, אני חוזר ואומר שאני חושב שצריכה לקום מדינה פלסטינית, אבל זה לא הנושא היום, הנושא זה איך אנחנו מתמודדים ומדוע חברת תקשורת חשובה כל כך החליטה לעשות את המעשה הזה.
נחמן שי: זה עלה במליאת הכנסת ועל דעת כולנו עבר לוועדה הזאת.
רונן הופמן: תודה רבה על קיום הדיון, אני לא אכביר מילים.
רונן הופמן: אני מצטרף לידידי חבר הכנסת נחמן שי.
רונן הופמן: באמת גם אני מלא הערכה לחברת גוגל ואני חושב שזו לא הפעם הראשונה שאנחנו נתקלים במצב שבו חברה מסחרית גדולה נוקטת באיזה שהוא צעד שעלול לפחות להשתמע או להיראות מדיני פוליטי.
רונן הופמן: גם אני מצטרף לחשיבה הזאת, או לצורך, לבדוק מצד אחד מה היא בעצם מדיניות החברה בהקשר הזה, אבל גם מה היא מדיניות ההסברה שלנו, האם בכלל אנחנו רואים בזה בעיה, ואם כן, אז באיזה אופן אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזו.
משה גפני: סגן השר זאב אלקין בבקשה.
זאב אלקין: חבריי, חברי הכנסת.
זאב אלקין: אני קודם כל מודה לחבריי חברי הכנסת רונן הופמן ונחמן שי על יוזמת הדיון, אני חושב שזה דיון חשוב ואכן גם במליאה בחרתי לענות בעצמי על הנושא הזה וגם ניסיתי ככה בהתראה קצרה לפנות לוח זמנים ובכל זאת להגיע לכאן ולו לחלק מן הדיון.
זאב אלקין: ציין חבר הכנסת נחמן שי שבאמת הנושא שהוצג כהצעה לסדר מתחלק לשתי חטיבות.
זאב אלקין: אחת זה האירוע עצמו, ההחלטה של חברת גוגל, ההשלכות של ההחלטה הזאת, הידברות עם החברה לגבי יכולת של החזרת הסטטוס קוו על כנו, והסוגיה השנייה זה מצבה הכללי של מערכת ההסברה הישראלית.
זאב אלקין: בדברים שלי במליאת הכנסת אני יותר התייחסתי לסוגיה השנייה וניסיתי לפרוש בקצרה את עמדתי בעניין הזה.
זאב אלקין: אני חושב שגם סיפקתי לחבר הכנסת נחמן שי כמה פרטים מעניינים - - -
נחמן שי: אני חושב שאם הייתה לך תמיכה כספית כמו שיש לחברת גוגל בתחום של יחסי ציבור היית יכול לכבוש את העולם.
זאב אלקין: אני בטוח שחברת גוגל לא הייתה מחליטה את מה שהיא החליטה.
נחמן שי: אני גם בטוח.
זאב אלקין: לכן, דווקא בגלל שהדיון כאן בוועדת המדע ולא בוועדת המשנה שחבר הכנסת הופמן עומד בראשה בתוך ועדת חוץ וביטחון, אני חושב שנכון שהדיון כאן יתמקד בדיוק בצלע הראשונה, מה גם שנמצא נציג של חברת גוגל.
זאב אלקין: אני אסביר בקצרה את עמדתנו, אדוני היושב ראש.
זאב אלקין: אני גם פניתי במכתב לחברת גוגל מיד אחרי ההחלטה שהתקבלה, ב-5 במאי, אני שמח שהיום קיבלתי את מכתב התשובה, הנה בזה הרגע, עוד לא קראתי אותו אפילו, הוא סגור פה לפניי.
זאב אלקין: לפחות היה שווה לקיים אצלך את הדיון, התשובה הגיעה, זה כבר דוגמה לכך שהתערבות הכנסת מביאה לתוצאות, לא רק בממשל הישראלי, אלא אפילו בחברות מסחריות אמריקאיות מעבר לים.
זאב אלקין: אז אני מברך את אדוני על הזריזות בקביעת הדיון.
זאב אלקין: אני אסביר את עמדתנו.
זאב אלקין: עמדתנו בסוגיה הזאת הייתה מאוד מאוד פשוטה.
זאב אלקין: קודם כל, וציין כבר חבר הכנסת נחמן שי, אנחנו לא חושבים שחברה מאוד מאוד חשובה שעוסקת בתחום כזה כמו טכנולוגיה צריכה להיות הבמה ששם מתקבלות החלטות מדיניות.
זאב אלקין: הנושא של הקמת מדינה פלסטינית הוא נושא שנמצא בדיון ציבורי, כולל גם בקהילייה הבינלאומית.
זאב אלקין: העמדה הישראלית היא מאוד מאוד פשוטה, המדינה הזאת, אם וכאשר תקום, יכולה להיות מוקמת רק כתוצאה ממשא ומתן ישיר, כתוצאה מהסכם בין מדינת ישראל לבין הרשות הפלסטינית.
זאב אלקין: זה גם עוגן בהסכמים רשמיים שמדינת ישראל חתומה עליהם, כגון הסכם אוסלו, מול הרשות הפלסטינית.
זאב אלקין: למעשה המסמך המייסד של הרשות הפלסטינית, הסכם אוסלו, כולל בתוכו התחייבות פלסטינית להימנע מצעדים חד צדדיים בדרך למדינה פלסטינית, אלא התחייבות שהכול ייעשה במשא ומתן ולכן - - -
עפו אגבאריה: משני הצדדים חד צדדיים אסור, לא רק לפלסטינים.
זאב אלקין: מדינת ישראל לא תקים באופן חד צדדי מדינה פלסטינית.
עפו אגבאריה: אבל באופן חד צדדי היא מקימה התנחלויות על השטחים הפלסטיניים.
זאב אלקין: לכן חלקנו בהסכם הזה - - -
עפו אגבאריה: אז תסביר את החד צדדיות מהצד הישראלי.
זאב אלקין: חבר הכנסת עפו אגבאריה, לי לא ידוע שהסכם אוסלו כלל התחייבות ישראלית להקפאת בנייה ביהודה ושומרון.
עפו אגבאריה: אה, לא כלל התחייבות ישראלית?
עפו אגבאריה: אם אתם מתכחשים אז זה לא כלל.
זאב אלקין: מהיכרותי עם הסכם אוסלו לא היו שם סעיפים כאלה.
זאב אלקין: ההסכם קיים, אפשר לבוא לקרוא - - -
עפו אגבאריה: אתה מכיר רק את הצד שאתה רוצה לראות.
זאב אלקין: יש הסכם, יש מה שכתוב בו ויש מה - - -
עפו אגבאריה: אני גם יודע מה כתוב.
משה גפני: חבר הכנסת עפו אגבאריה, אתה מקבל את רשות הדיבור כשהוא יסיים.
משה גפני: אני לא רוצה להפוך את זה לוויכוח מדיני, על אף שהוא מרתק, אבל זה לא נושא הדיון.
זאב אלקין: מתי תגיע לוועדה הזאת הזדמנות - - -?
משה גפני: יגיע, כבר יש הצעות להביא לפה עוד כל מיני דברים, אז יכול להיות שהסכם אוסלו גם יגיע לכאן לדיון.
זאב אלקין: אבל, שוב, אני חוזר ואומר, ישנו הסכם, שהקהילייה הבינלאומית אגב גם הייתה שותפה לו ונתנה לו תמיכה ונתנה לו ערבות, ולפי ההסכם הזה התהליך הזה צריך להיות חלק מתהליך הידברות ישירה בין מדינת ישראל לבין הנציגות הפלסטינית, תהליך שלא רק שלא מוצה, אלא כולנו מצפים בקוצר רוח לתחילתו, לפחות בגלגול הזה.
זאב אלקין: לכן אנחנו, כמדינת ישראל, רואים בעין ביקורתית מאוד כל סטייה מהסכם אוסלו בהקשר הזה.
זאב אלקין: לדעתנו יש כאן מסר מאוד מאוד בעייתי לגבי הסכמים עתידיים.
זאב אלקין: אם לא מקוימים הסכמים קיימים אז מה יקרה עם הסכמים עתידיים?
זאב אלקין: גם מבחינת הקהילייה הבינלאומית, שאנחנו בעתיד צריכים לסמוך על ערבויות שלה להסכמים עתידיים, אם היא תומכת בהפרה בוטה של הסכם קיים.
זאב אלקין: ולכן בוודאי ובוודאי הדברים נכונים פי כמה כשמדובר על זירה לא מדינית, אדוני היושב ראש, אלא זירה מדעית עסקית, טכנולוגית, וזה הנושא שהוא בדיון כאן בוועדה.
זאב אלקין: מעבר להתנגדות העקרונית, יש פה גם עניין מעשי.