GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שגית אפיק: זאת ועדת האיתור שתמנה את נציגי הציבור גם במועצה, גם בוועדת ההשקעות וגם בוועדת הביקורת, נכון?
שמעון אוחיון: זה שר המשפטים?
<שגית אפיק: בדרך כלל זה הרכב של ועדת איתור כפי שנמצאה בחקיקה לגבי מקומות אחרים.
<שגית אפיק: השאלה אם המומחיות של נציג הציבור צריכה להיות אך ורק כלכלה ומנהל עסקים.
<מוריס דורפמן: אנחנו צריכים לבחור אנשים בעלי מומחיות כזו.
<מוריס דורפמן: נראה לנו נכון שנציג הציבור יהיה כזה שמבין, מדבר באותה שפה.
משה גפני: למה שר המשפטים?
שמעון אוחיון: כל אלה אנשים שבאים מהתחום הפיננסי.
שמעון אוחיון: תסתכל על כל ההרכב – מנכ"ל ראש הממשלה לא, אבל המנהל הכללי של משרד האוצר, המשנה לנגיד.
שמעון אוחיון: כל אלה באים כמובן מהתחום הפיננסי.
<שגית אפיק: אמרתם שגם חברי המועצה מבחינת
<שגית אפיק: כם צריכים להיות אנשים רק עם אוריינטציה כלכלית.
<אלעזר במברגר: בוועדות איתור נותנים בדרך כלל משקל לשר המשפטים.
<אלעזר במברגר: זה מקובל בוועדת איתור שראינו.
<אלעזר במברגר: התלבטנו איפה, ולכן הכי נכון היה נראה לנו שר המשפטים, בגלל שזו ועדת איתור.
<שגית אפיק: "תפקידי ועדת האיתור – 25.
<שגית אפיק: ועדת האיתור תמליץ לראש הממשלה, לשר ולנגיד על המועמדים המתאימים ביותר לכהונה כחברי המועצה שהם נציגי ציבור, כאמור בסעיף 4(א)(5), ולמועצה – על המועמדים המתאימים ביותר לכהונה כחברי ועדת ההשקעות שהם נציגי ציבור, כאמור בסעיף 14(א)(4), וזאת לאחר שבחנה, בין השאר, את עמידת המועמדים בתנאי הכשירות הנדרשים לפי חוק זה".
<שגית אפיק: הכוונה היא שהיא תציע כמה מועמדים והם יבחרו מבינם.
משה גפני: השאלה הנשאלת, אותה שאלה – פה יש פתרון?
<שגית אפיק: לא, הם מציעים כמה חברים לשר.
<שגית אפיק: מה קורה אם יש חילוקי דעות בין ראש הממשלה, השר והנגיד?
<יוגב גרדוס: זה מה שסקרתם קודם, בעיה שאנחנו נצטרך למצוא לה פתרון.
משה גפני: כן, זו אותה שאלה.
<שגית אפיק: פה היא ממליצה להם.
<שגית אפיק: פה זה מנקודת המבט של ועדת האיתור.
<יוגב גרדוס: זו ההמלצה.
<יוגב גרדוס: אחרי זה נדבר על - - -
<אלעזר במברגר: ויש כאן גם כיוון של פתרון, מכיוון שהוועדה יכולה להציע סל של מועמדים, אז יש לקוות - - -
<שגית אפיק: שהם כן יצליחו להגיע להסכמה.
משה גפני: אבל אנחנו שואלים על המקרה הקיצון, הם המליצו, חשבו – יש ישיבה של ועדת הפנים ב-11:00, שהייתה החלטה של ראש הממשלה, והיא השתנתה פתאום.
משה גפני: היא התחלפה, ועכשיו יש החלטה של שר הכלכלה, וגם היא השתנתה.
משה גפני: מה יקרה אם ישתנה פה?
משה גפני: אנחנו רגילים במשטר שלנו שמחליפים החלטות בתוך רבע שעה.
<אלעזר במברגר: מה זאת אומרת ישתנה?
<אלעזר במברגר: ועדת האיתור תבוא עם רשימה של מועמדים - - -
<שגית אפיק: חוק בנק ישראל שחוקקנו, המועצה המוניטרית.
<שגית אפיק: הייתה המלצה – לקח המון זמן עד שמינו כי לא הגיעו להסכמה.
<שגית אפיק: זה קורה.
<מוריס דורפמן: אבל בסך הכול ההסכמה היא - - -
<שגית אפיק: לקח המון זמן עד שהגיעו להסכמה.
משה גפני: אלעזר, אנחנו מדברים על המקרה הקיצון - -
<מוריס דורפמן: זה חשוב שיגיעו להסכמה.
משה גפני: - - שבסוף אין הסכמה.
<אלעזר במברגר: קודם כל, יש לקוות שהקדר של המועמדים קיים.
משה גפני: 90% שלא תהיה בעיה, וההצעה היא טובה.
משה גפני: מה ב-10% האלה שפתאום קורה?
<אלעזר במברגר: נאמר שיביאו שם נוסף.
<אלעזר במברגר: אתה מתאר מצב דמיוני שלא ימצא אף מועמד שיהיה מוסכם על שלושת - - -
משה גפני: או שהייתה הסכמה והם הציעו אותו.
משה גפני: הם בדקו את הדברים ואחרי זה פתאום מישהו חזר בו.
<יוגב גרדוס: אנחנו ננסה למצוא לזה פתרון משפטי.
משה גפני: זאת השאלה הקודמת כבר.
משה גפני: צריך למצוא לזה – ולא להשאיר את זה ככה.
משה גפני: היא צודקת, היועצת המשפטית של הוועדה – המקרה של בנק ישראל.
משה גפני: לקח לוועדה המוניטרית הרבה זמן להגיע להסכמה.
<אלעזר במברגר: יש גם מחיר להחלטה בלי הסכמה.
<אלעזר במברגר: זה גם לא טוב.
<שגית אפיק: אבל שם למשל זה מנע את תחילת החוק.
<שגית אפיק: תחילת החוק הייתה מותנית בזה.
<שגית אפיק: אגב, גם כאן זה יהיה מותנה במינויים והחוק לא יוכל להיכנס לתוקף קודם לכן.
<אלעזר במברגר: תיאורטית, אם נציג ציבור אחד – פג תוקף המינוי שלו - -
משה גפני: לא חשוב, נגיע לזה.
<אלעזר במברגר: - - לא מעכבים את העבודה - - -
<שגית אפיק: לא פג תוקף, תחילת החוק.
משה גפני: על תחילת החוק יהיה דיון נפרד.
משה גפני: אני מבקש פתרון כמו הפתרון ההוא.
משה גפני: יכול להיות שנגיע למסקנה שאין פתרון.
משה גפני: אני חושב שיש פתרונות, אבל נגיע למסקנה שאין פתרון, אז נצטרך לחשוב מה עושים.
משה גפני: כן, שמעון.
שמעון אוחיון: אני מבקש הבהרה, לא ברור לי כאן.
שמעון אוחיון: ועדת האיתור ממליצה למועצה על המועמדים המתאימים כחברי ועדת ההשקעות?
שמעון אוחיון: הניסוח לא ברור לי.
<מוריס דורפמן: המועצה בוחרת את חברי ועדת ההשקעות.
שמעון אוחיון: אז הניסוח לא ברור לי.
שמעון אוחיון: ועדת האיתור תמליץ לראש הממשלה כך וכך, ולמועצה.
שמעון אוחיון: אז הייתם צריכים להפסיק פה ולהתחיל משפט חדש.
<אלעזר במברגר: הוועדה ממליצה לשלישייה הזו שממנה על שלושה נציגי ציבור למועצה.
<אלעזר במברגר: אחד מבין השלושה הוא הרי יו"ר ועדת ההשקעות.
<אלעזר במברגר: בוועדת ההשקעות יש שני חברים נוספים שהם נציגי ציבור, וגם לגבי השניים הללו, ועדת האיתור היא זו שמביאה - - -
שמעון אוחיון: היא תמליץ על נציגי ועדת ההשקעות?
<אלעזר במברגר: על נציגי הציבור וועדת ההשקעות.
<אלעזר במברגר: על השניים - - -
<שגית אפיק: המועצה תבחר אותם.
שמעון אוחיון: אבל המועצה תבחר.
שמעון אוחיון: מה אתה מעסיק את ועדת האיתור בדבר הזה?
<אלעזר במברגר: זה מקובל מאוד, מה זאת אומרת?
משה גפני: מה זה מעסיק?
משה גפני: זה פעם אחת.
<יוגב גרדוס: צריך להעלות מועמדים.
<שגית אפיק: היא נותנת רשימה.
שמעון אוחיון: היא נותנת רשימה כללית בהתחלה.
<שגית אפיק: אז היא נותנת רשימה שמתאימה למועצה פעם אחת, ופעם אחת רשימה שמתאימה לפי הכשירויות של ועדת ההשקעות.
שמעון אוחיון: חשבתי שהמועצה תשבור את הראש לחפש את הנציגים.
משה גפני: לא, אבל ועדת איתור זה דבר מקובל.
<שגית אפיק: "26.
<שגית אפיק: תקופת כהונתם של יושב-ראש ועדת האיתור ושל חברי ועדת האיתור שהם נציגי ציבור תהיה שנה אחת, וניתן להאריך את כהונתם לתקופות כהונה נוספות, ובלבד שלא יכהנו ברציפות למעלה מארבע שנים".
משה גפני: סתם?
<יוגב גרדוס: זו ועדה שלא מתכנסת באופן שוטף.
<יוגב גרדוס: היא בוחרת נציגים, ואם לא משתבש משהו, היא צריכה להחליט כל שלוש או ארבע שנים.
<שגית אפיק: "27.
<שגית אפיק: ועדת האיתור תפעל על-פי הכללים הנהוגים בשירות המדינה לגבי עבודתן של ועדות לאיתור מועמדים, בשינויים המחויבים.
<שגית אפיק: 28.
<שגית אפיק: הוראות סעיפים 4(ב), 7, 8, 12 ו-13" – אלו ההוראות של ניגוד עניינים והפסקת כהונה בשל כך – יחולו, בשינויים המחויבים, גם לעניין ועדת האיתור".
<אלעזר במברגר: בגלל שהחלנו את הסדרי ניגוד העניינים אתה גם מגביל את האנשים הללו, לכן לא נכון להגביל אותם לתקופות ארוכות מאוד, של שלוש וארבע שנים.
בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, אני צריך ללכת כי מתחילה המליאה.
משה גפני: אנחנו נסיים לפני זה.
בועז טופורובסקי: אני לא רוצה לשכוח לדבר על זה, אנחנו עוד מעט נדבר על הגדלת הרוב של חברי כנסת למקרים מיוחדים.
בועז טופורובסקי: חשוב גם לדבר על רוב לשינוי החוק.
בועז טופורובסקי: כי יכול להיות מצב אבסורדי שאנחנו נגדיר רוב של למשל 75 חברי כנסת לקחת את כספי הקרן למקרה חירום, ואם לא יהיה את הרוב ישנו את החוק ברוב רגיל, שצריך 40 חברי כנסת, סתם דוגמה.
בועז טופורובסקי: זה גם משהו שחשוב שלא נשכח לדבר עליו.
<שגית אפיק: יכול להיות שצריך לעשות שריון רק להוראה הזאת.
<שגית אפיק: צריך לבדוק את זה.
בועז טופורובסקי: יכול להיות.
משה גפני: מחלקת הניהול.
<שגית אפיק: "מחלקת הניהול – 29.
<שגית אפיק: נכסי הקרן ינוהלו באמצעות מחלקת ניהול שתוקם לעניין זה בבנק ישראל.
<שגית אפיק: מנהל מחלקת הניהול – 30.
<שגית אפיק: (א) מנהל מחלקת הניהול ימונה בידי המועצה, לפי הצעת הנגיד, בהסכמת השר, לתקופת כהונה של ארבע שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת; לא הושגה הסכמה כאמור, ישמש מנהל חטיבת השווקים בבנק ישראל כמנהל מחלקת הניהול עד להשגת הסכמה אך לא יותר מארבעה חודשים; לא הושגה ההסכמה בתום ארבעת החודשים האמורים – יכריע בעניין ראש הממשלה.
משה גפני: מי היום מנהל מחלקת השווקים בבנק ישראל?
<עדי ברנדר: אנדרו אביר.
משה גפני: למה מנהל מחלקת השווקים?
<עדי ברנדר: כי זאת המחלקה שעוסקת בניהול כספים היום, בניהול השקעות בחו"ל.
שמעון אוחיון: ניהול השקעות בחו"ל.
<שגית אפיק: ואם לא הוא, את מי ימנו?
<שגית אפיק: מה הייתה הציפייה כשישבה ועדה בין-משרדית?
<יוגב גרדוס: הרעיון הוא לא למנות אותו.
<שגית אפיק: למנות מישהו חדש?
<עדי ברנדר: היום, ניהול הכספים בבנק ישראל הוא שונה.
<עדי ברנדר: ההשקעות בחו"ל של הרזרבות הן השקעות לטווח קצר, ופה אנחנו מדברים על קרן שתשקיע לטווח ארוך.
<עדי ברנדר: ולכן הכישורים הם שונים וההתמחות היא שונה.
<שגית אפיק: אז יביאו מישהו חדש לבנק ישראל, שיהיה עובד בנק ישראל?
<עדי ברנדר: כן, תהיה בבנק ישראל יחידה נפרדת שתתעסק בהשקעות של הקרן.
משה גפני: הוא יהיה עובד בנק ישראל?
<עדי ברנדר: הוא יהיה עובד בנק ישראל.
משה גפני: יבוא בנק ישראל ויגיד אני צריך להגדיל את התקציב שלי בגלל שיש לי מחלקה חדשה.
<עדי ברנדר: התקציב של בנק ישראל כפוף לתהליכי האישור של תקציב בנק ישראל.
<עדי ברנדר: באותו זמן יראו כמה אנשים צריכים.
שמעון אוחיון: כל אלה מבוקרים על-ידי ועדת הביקורת של הקרן.
<עדי ברנדר: בנק ישראל לא מבוקר על-ידי - - -
שמעון אוחיון: זאת השאלה כרגע, על-ידי מי הם יהיו מבוקרים.
<יוגב גרדוס: יחידת הניהול מבוקרת על-ידי - - -
משה גפני: רגע, בוא נסיים את הפרק הזה ונחזור לשאלה.
משה גפני: (ב).
<שגית אפיק: "(ב) המועצה, בהתייעצות עם הנגיד, רשאית להפסיק את כהונתו של מנהל מחלקת הניהול, אם מצאה כי אינו ממלא כראוי את תפקידו, ובלבד שנתנה למנהל מחלקת הניהול הזדמנות להשמיע את טענותיו.
<שגית אפיק: עובדי מחלקת הניהול – 31.
<שגית אפיק: מנהל מחלקת הניהול ועובדיה יהיו עובדי בנק ישראל".
שמעון אוחיון: אם הם לא מבוקרים על-ידי ועדת הביקורת, זה נראה לי - - -
<יוגב גרדוס: לא, הם מבוקרים.
שמעון אוחיון: הם יהיו מבוקרים עד אז.
שמעון אוחיון: שלא יגיד לי מישהו סליחה, אני לא חייב לך כלום, אני עובד בנק ישראל.
<יוגב גרדוס: לא, אנחנו קבענו פה כמה מנגנונים של ביקורת.
<יוגב גרדוס: גם ועדת הביקורת ויש פה גם חובות של מחלקת הניהול כלפי הקרן.
<יוגב גרדוס: הגשת דיווחים וכולי.
משה גפני: היו ויכוחים אצלכם לגבי הפרק הזה, בין בנק ישראל לבין משרד האוצר?
<יוגב גרדוס: עוד פעם, כמו שמוריס הגדיר, לא היו ויכוחים, היו דיונים מקצועיים.
משה גפני: בעיני זה דבר משונה לחלוטין.
משה גפני: עד היום למשרד האוצר לא הייתה דריסת רגל בבנק ישראל.
משה גפני: בנק ישראל היה גוף מופרד.
משה גפני: משרד האוצר מחוץ לעניין, כל אחד התנהל – כך גם ראוי שיהיה.
משה גפני: בפרק הזה אנחנו עושים עירוב תחומים.
משה גפני: אני לא יודע מה בנק ישראל אמר על זה.
משה גפני: עוד לא בדקתי, אני אבדוק מה הוא אמר, אבל המשמעות של העניין היא שמשרד האוצר נכנס לתוך בנק ישראל.
משה גפני: המועצה שבראשה עומד שר האוצר ממנה את עובד בנק ישראל, כמובן על-פי המלצת הנגיד, אבל בהסכמת השר.
משה גפני: שוב בהסכמת השר.
משה גפני: בעצם נכנסים לתוך הניהול.
משה גפני: בנק ישראל הוא העובד השחור.
<אלעזר במברגר: יש יחידה ייחודית מאוד בבנק ישראל.
<שגית אפיק: תהיה.
<אלעזר במברגר: תהיה, תוקם מכוח הזה.
משה גפני: אני מדבר על כוח החוק הזה.
<מוריס דורפמן: אבל זו לא הפעילות הרגילה של בנק ישראל.
משה גפני: אבל אתם נכנסים לתוך בנק ישראל.
<מוריס דורפמן: לא, מה פתאום?
<יוגב גרדוס: אין לנו רצון להיכנס לתוך בנק ישראל.
משה גפני: אני לא יודע אם רצון.
משה גפני: אולי אין לכם רצון, אבל זאת המציאות.
משה גפני: הדבר שהיה כל הזמן – משרד האוצר נכנס להרבה תחומים שהוא לא היה צריך להיכנס אליהם – ביטוח לאומי וכאלה.
משה גפני: נכנס.
משה גפני: אבל עכשיו הוא נכנס לבנק ישראל.
משה גפני: הוא נכנס.
<אלעזר במברגר: משרד האוצר לא נכנס לבנק ישראל.
<אלעזר במברגר: יש כאן יחידה אורגנית של הקרן שתוקם.
<אלעזר במברגר: היא תוקם בבנק ישראל.
<אלעזר במברגר: זה לא נותן למשרד האוצר, כמשרד אוצר, גישה לתוך בנק ישראל או סמכויות.
<שגית אפיק: אבל במשרד האוצר יהיו בכלל שר האוצר, או יושב-ראש המועצה – לא משנה – הוא ימנה את האדם שיעמוד בראש מחלקת הניהול.
משה גפני: רבותי, אני רוצה לסיים את הישיבה.
משה גפני: הנושא הזה נכנס שוב לקטגוריה של הוויכוח מי עומד בראש המועצה, או יותר נכון מי ממונה על החוק הזה.
משה גפני: אם ממונה על החוק הזה שר האוצר, אנחנו בבעיה.
משה גפני: יש בעיה, יכול להיות שאתם תפריכו אותה, אבל יש בעיה.
משה גפני: אם עומד מישהו אחר, הסיפור הוא אחר לגמרי.
משה גפני: זאת אומרת, יש השלכה של מי שמופקד על החוק הזה או מי שעומד בראש המועצה.
משה גפני: אם עומד שר האוצר, יש פה, לפי דעתי, עירוב תחומים.
משה גפני: אם עומד ראש הממשלה או מישהו אחר, או נגיד הבנק – אני לא יודע מי – אז הסיפור הוא הרבה יותר קל.
משה גפני: אתם בבנק ישראל הסכמתם לזה?
<עדי ברנדר: המבנה - - -
משה גפני: לא משנה, אני לא מתערב בזה.
משה גפני: שלא יתערבו לי, אני לא מתערב לכם.
משה גפני: הסכמתם – הסכמתם, בסדר, אתם מביאים את זה.
משה גפני: אם הייתי בבנק ישראל יכול להיות שהייתי אומר אחרת, אבל אני לא בבנק ישראל.
<יוגב גרדוס: אני מבין שהיושב-ראש מבקש – כדי למנוע מצב שבו משרד האוצר נכנס לבנק ישראל – להעביר את מחלקת הניהול למשרד האוצר?
משה גפני: ובראש המערכת יעמוד נגיד בנק ישראל.
משה גפני: אבל זה כבר קשור לעניין הזה.
משה גפני: אנחנו מבקשים תשובות לכל השאלות שאנחנו העלינו.
משה גפני: כמה זמן אתם צריכים לזה?
<יוגב גרדוס: זה תלוי בזמינות של היועצת המשפטית.
משה גפני: בישיבה הבאה אנחנו נתחיל את נכסי הקרן ואופן השקעתם.
משה גפני: אבל אנחנו נגיע לליבת העניין, השימוש בנכסי הקרן.
משה גפני: אנחנו נתאם בישיבה הבאה.
אברהם מיכאלי: היום יום שלישי, כ"ו בסיוון תשע"ג, ה-4 ביוני 2013, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא "פערי ידע ומדע בהיערכות ישראל לשינויי אקלים".
אברהם מיכאלי: (בשל תקלה במערכת ההקלטה, חסר תמלול של מספר דקות.
אברהם מיכאלי: )
<נאור ירושלמי: - - - יש דוגמאות מהארץ ומהעולם לאירועים קשים, שמשבר האקלים היה אחד הגורמים שלהם.
<נאור ירושלמי: ודאי הדברים יוצגו על ידי המדענים במצגת שלהם.
<נאור ירושלמי: אבל ברור שהאלטרנטיבה של לשבת שלובי ידיים ולחכות שהדברים יתקדמו, לא נמצאת בידינו.
<נאור ירושלמי: נכון, זאת צריכה להיות הסתכלות מערכתית מאוד-מאוד רחבה.
<נאור ירושלמי: יש כאן הרבה עיסוק תיאורטי, כי זה אפילו פחות מוחשי מרעידת אדמה, שברגע אחד האדמה פוערת את פיה ודברים נעלמים.
<נאור ירושלמי: יש כאן דברים שהם תהליכיים, ואולי הם לא יקרו בשנה הבאה, אולי הם יקרו בעוד עשר שנים או 15 שנה.
<נאור ירושלמי: אם ההיערכות לא תתחיל היום, אם הממשלה לא תקבל את ההחלטות הנכונות, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב שבו כבר אין דרך חזרה.
<נאור ירושלמי: אני רוצה פה לחזק, בשם ארגוני הסביבה, את ידיו של המשרד להגנת הסביבה, ובעיקר את המדענית הראשית, שיושבת כאן לצדך, שמובילים את הנושא הזה בממשלה, בוועדה בין-משרדית, עם הרבה פעילות ונוכחות של משרדים אחרים.
<נאור ירושלמי: אבל להדגיש שצריך מהר מאוד לעבור משלב המדע והמידע לשלב המדיניות.
<נאור ירושלמי: לעולם לא יהיה לנו את כל המידע שאנחנו צריכים.
<נאור ירושלמי: הדיון הזה, כותרתו היא פערי מידע.
<נאור ירושלמי: חשוב מאוד שהבסיס של הידע יהיה מוצק כדי לקבל החלטות נכונות, אבל לעולם לא נגיע לשלמות בתחום הזה, וצריך להתגלגל לכיוון של קבלת החלטות, כמה שיותר מהר, כדי להקדים תרופה למכה.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת שמעון אוחיון, תרצה עכשיו להשתתף בדיון או יותר מאוחר?
שמעון אוחיון: תן לאנשים, לאורחים, קודם כל, שיביעו את - - -
אברהם מיכאלי: טוב, אז אם כך, תישאר איתנו להמשך, - -
אברהם מיכאלי: - - כדי שנוכל גם להתייחס לדברים החשובים שהועלו פה על ידי גורמי המקצוע השונים.
אברהם מיכאלי: יש לנו פה, בוועדה, את הכבוד לארח את המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, שהיא בעצם עוסקת בתחום הזה במסגרת המשרד באופן אינטנסיבי, אני מבין.
אברהם מיכאלי: כמעט בכל יום צצות אלייך הבעיות.
אברהם מיכאלי: זה שעכשיו ויתרו עלייך בוועדת הפנים והגנת הסביבה, אני מבין שזה לכבוד יום המדע.
<סיניה נתניהו: למה?
<סיניה נתניהו: אנחנו מנסים לטפל בכל החזיתות.
אברהם מיכאלי: בכל החזיתות.
אברהם מיכאלי: כן, אני מבקש מדוקטור סיניה נתניהו להציג לנו בתמציתיות, כי אני יודע שיש לך הרבה מה להסביר פה, לוועדה, את הדגשים שאתם רואים כרגע, גם כהיערכות וגם כחסר במסגרת היערכות ממשלתית.
אברהם מיכאלי: אני מבין שאתם יצרתם איזושהי תכנית לאומית לצורך היערכות, אבל רוצים לשמוע.
אברהם מיכאלי: התכנית הרי לא התחילה היום, התכנית כבר כמה שנים בהכנה, אני מבין.
אברהם מיכאלי: אז איפה הדברים עומדים, ולמנוע פערים שאנחנו יכולים גם לתרום ולסייע לשיפור המצב.
<סיניה נתניהו: אז ראשית, תודה.
<סיניה נתניהו: תודה רבה גם, כמובן, לכנסת, וגם לוועדה על אירוח יום איכות הסביבה.
<סיניה נתניהו: ובעיקר, הנושא הזה של היערכות לשינויי אקלים.
<סיניה נתניהו: בעולם, מדינות רבות כבר מדברות על הנושא הזה, וכבר עובדים לפי תכניות מסודרות כבר למעלה מעשור – בפינלנד אפילו זה קרוב ל-15 שנים.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת שאנחנו קצת באיחור.
<סיניה נתניהו: ובחלק מהנושאים אפשר לומר שאנחנו כבר נערכים לשינויי האקלים – ידברו על זה כאן בתחום המים.
<סיניה נתניהו: למשל, אפשר לומר שההתפלה היא חלק מההיערכות שלנו למחסור שצפוי בתחום המים.
<סיניה נתניהו: מה שאנחנו יודעים זה ממודלים בינלאומיים, שהטמפרטורה הגלובלית הממוצעת ותחזיות טמפרטורה על פי מולטי מודלים, בתסריטי פליטות שונות וכולי, אנחנו יודעים שצפויה במאה הקרובה עלייה של עד כארבע מעלות.
<סיניה נתניהו: ארבע מעלות זה אומר יותר אידוי של מים, לי זה אומר אולי פחות גשמים.
<סיניה נתניהו: זה אומר הרבה מאוד דברים, ויסבירו לנו את זה כאן מדענים שונים.
<סיניה נתניהו: כמובן, אנחנו, במשרד, מובילים את זה, אבל העבודה הזאת לא יכולה להיעשות בלי מאות מדענים באקדמיה הישראלית, באוניברסיטאות השונות, שחברו יחד לקבוצות מחקר שונות.
<סיניה נתניהו: חשוב לנו להבין על ההשלכות של שינויי האקלים.
<סיניה נתניהו: חלק מהדוגמאות הן – בריאות הציבור: השפעה על המערכת הפיזיולוגית של האדם, גורמי מחלות, וקטורים להפצה.
<סיניה נתניהו: יכול להרחיב כאן פרופסור איתמר גרוטו, שנמצא איתנו, ממשרד הבריאות.
<סיניה נתניהו: תשתיות ורכוש: איך זה משפיע על המצב בחופים, שיטפונות, המלחת האקוויפרים.
<סיניה נתניהו: על משק המים: התייבשות, הגברת צריכה של מים.
<סיניה נתניהו: זו גם בעיה אזורית, דרך אגב, זה לא רק ישראל.
<סיניה נתניהו: אנחנו פה נמצאים בתוך אזור שהוא, כולו, צחיח או סמי צחיח.
<סיניה נתניהו: מה זה עושה לחקלאות?
<סיניה נתניהו: אידוי מוגבר, ירידה ביבולים, מחלות של צמחים.
<סיניה נתניהו: מה זה עושה למגוון הביולוגי שלנו?
<סיניה נתניהו: שינויים באקוסיסטמיות, מדבור, מינים פולשים.
<סיניה נתניהו: אנרגיה: עלייה בצריכה.
<סיניה נתניהו: איך אנחנו נערכים על העלייה בצריכה, כולל אותם ימים שיהיו פה גלי חום ופיקים כאלה שצריך להיערך אליהם.
<סיניה נתניהו: אירועי קיצון, כיצד נערכים אליהם.
<סיניה נתניהו: נושא של בנייה ירוקה: עלייה באיי חום עירוני.
<סיניה נתניהו: איך מתכננים ערים באופן נכון, מוצלל יותר.
<סיניה נתניהו: איך מתכננים את הבתים שלנו כך שהם יהיו מבודדים יותר וכולי.
<סיניה נתניהו: לפיכך, בהחלטת הממשלה ב-2009, הממשלה אמרה: יש צורך בהיערכות לשינויי האקלים, והממשלה נגעה, ובצדק רב, בשני תחומים: אחד, הנושא של הפחתת פליטות גזי חממה, וזה כרגע הדיון, המשך של דיון שנערך בוועדת הכלכלה – איך אנחנו מפחיתים את פליטות גזי החממה.
<סיניה נתניהו: אבל ידוע לנו שישראל היא בעיקר מושפעת, פחות משפיעה.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת, גם אם נכבה את השאלטר, מה שנקרא, אנחנו עדיין נהיה מושפעים מפליטות גזי חממה בכלל, ומהתחממות גלובלית.
<סיניה נתניהו: ולכן אנחנו צריכים יותר – או לא פחות, לפחות – להקדיש מאמצים, להיערך בדיסיפלינות השונות שתיארתי, ואלה רק מקצתן, לשינויי האקלים.
<סיניה נתניהו: לאחר מכן, ב-2010, החליטה הממשלה לפצל את התכניות האלה.
<סיניה נתניהו: תכניות של הפחתת פליטות גזי חממה מובלת בראשות משרד האוצר, והתכנית של היערכות ומוכנות לשינויי האקלים מובלת, החל ממארס 2010, במשרד שלנו.
<סיניה נתניהו: המשרד שלנו התבקש, - - - בעצם, להחלטת הממשלה, ביקשו לעסוק בנושאים האלה, כפי שציינתי, על הדיסיפלינות השונות.
<סיניה נתניהו: המשרד שלנו טיפל בנושא של משאבי מים בגלל הקשר לטבע, כמובן.
<סיניה נתניהו: נושא של בנייה ירוקה, בריאות הציבור, בכל הנושא של בריאות וסביבה, כלכלה וביטוחים, היבטים גאו-אסטרטגיים והמגוון הביולוגי.
<סיניה נתניהו: שאר הדברים – משרדים אחרים קידמו, באופן כזה או אחר.
<סיניה נתניהו: מה עשינו מאז?
<סיניה נתניהו: פעולות המשרד שלנו מאז: הקמנו מרכז ידע באוניברסיטת חיפה, ששותפים לו אוניברסיטאות אחרות בארץ.
<סיניה נתניהו: הם הקימו צוותים – ותיכף תדבר עליהם פרופסור אופירה איילון – וצוותי מחקר שבאמת עשו עבודה מופלאה בשלב הראשון, וסקרו את הידע הקיים בישראל ואת פערי המידע ואת פערי הידע שהוצגו אחר כך בפני האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
<סיניה נתניהו: יש הרבה ידע - - -, וזו ועדת המדע והטכנולוגיה, וזה המקום לומר: חייבים להקדיש לנושאים האלה גם תקציבים של מחקרים וניטור, וידברו על זה המדענים בהמשך.
<סיניה נתניהו: קודם היינו צריכים לזהות איפה אנחנו בפיגור.
<סיניה נתניהו: אחר כך התמקדנו בהמלצות מדיניות בתחום של בנייה, מים ועוד כמה תחומים.
<סיניה נתניהו: ובשלב הבא אמרנו: איך זה משפיע על הרשויות המקומיות.
<סיניה נתניהו: הרי, בסופו של דבר, הן סופגות את זה.
<סיניה נתניהו: ההצפות בבת חפר, המצוק החופי, מה שקורה לאורך החוף, שיטפונות וכולי וכולי, התמודדות עם בריאות וסביבה, עם גלי חום והשפעה על בריאות הציבור באירועים יוצאי דופן כאלה, אלה, בסופו של דבר, ייפלו על הכתפיים של הרשויות המקומיות.
<סיניה נתניהו: ולכן הובלנו גם דו"ח נוסף, וגם נתאר את מקצתו עוד מעט.
<סיניה נתניהו: כינסנו צוות מנכ"לים של 16 משרדי ממשלה.
<סיניה נתניהו: ישבנו איתם, דיברנו, הצגנו את הנושאים האלה.
<סיניה נתניהו: וכרגע יש לנו טיוטה של תכנית לאומית-אסטרטגית, שכרגע אנחנו צריכים לדון בה בתוך המשרד, להציג אותה לשר החדש, וגם לדון עם המנכ"לים של משרדי הממשלה האחרים בנושא הזה ולגבש - - -
אברהם מיכאלי: התכנית הלאומית מתוקצבת עד היום בסכומים מוגדרים?
<סיניה נתניהו: לא.
<סיניה נתניהו: התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה הייתה החלטת ממשלה לשני מיליארד ו-200 מיליון שקל לעשור, אבל התכנית להיערכות לשינויי האקלים עדיין לא מתוקצבת.
<סיניה נתניהו: לכן, אנחנו רוצים להגיש את התכנית הזאת עם החלטת מציעים, עם החלטת ממשלה.
<סיניה נתניהו: אבל, שוב, - - -
אברהם מיכאלי: אם אתם לא מספיקים עם התקציב הנוכחי, אז מה יהיה אתכם?
אברהם מיכאלי: בעוד שנתיים נדבר על זה?
<סיניה נתניהו: אוקיי, אנחנו גם נדבר, תיכף, על הנושא הזה של איזה פעולות אנחנו חושבים שצריך לעשות.
<סיניה נתניהו: פעולות שאנחנו קוראים להם: ללא חרטה, פעולות - - - regret.
<סיניה נתניהו: פעולות שממילא המשרדים צריכים להיערך להם.
<סיניה נתניהו: אכן, כן, צריך להוסיף תקציבים ולהיערך לזה.
<סיניה נתניהו: אבל, שוב, אנחנו צריכים - - -
אברהם מיכאלי: תראי, אני לא צריך להסביר לך שבלי כסף קשה להתקדם.
<סיניה נתניהו: בהחלט.
אברהם מיכאלי: הרי, אם כן, כל משרד שהולך להיות שותף בתכנית הלאומית הזאת, מוכן מהמשרד, מהתקציב הקיים, להוציא.
אברהם מיכאלי: ואנחנו עשינו את זה, כבר כמה פרויקטים לאומיים כאלה, שמשרדים שונים לקחו על עצמם.
אברהם מיכאלי: כי משרד האוצר – אני לא יודע אם יש לנו פה נציג של משרד האוצר, היום, בדיון הזה, כי זה דיון חגיגי.
אברהם מיכאלי: בדרך כלל, הם לא באים לדיונים חגיגיים – משרד האוצר, תמיד אנחנו שואלים אותם: אתם מוכנים לתקצב את התכנית הלאומית כמות שהיא, - - - מאוד-מאוד חשובה.
אברהם מיכאלי: אז ישר יגידו לי: כן, אנחנו מתקצבים אותם במספיק כסף.
אברהם מיכאלי: השאלה היא, בישיבת - - -
שמעון אוחיון: אבל באותו הקשר, אם באותו הקשר, אני מבין גם לפי מה הדו"ח שקיבלנו כאן.
שמעון אוחיון: יש אפילו הצעה של משרד האוצר לדחות חלק מן התכנית אפילו - - -
<סיניה נתניהו: של ההפחתה.
<סיניה נתניהו: צודק - - -
שמעון אוחיון: כן, של - - - בשלוש שנים.
שמעון אוחיון: כלומר, - - -
אברהם מיכאלי: משרד האוצר מתכנן גם את גזרות השמיים.
אברהם מיכאלי: הם מסוגלים לכול.
אברהם מיכאלי: הם יכולים להגיד להוא, למעלה: תעכב.
שמעון אוחיון: אז אנחנו אולי, כוועדה, באמת, גם נצטרך להתייחס.
אברהם מיכאלי: לכן, שאלתי את השאלה של התקציב.
<ענת לוי: עקרונית, נציג משרד האוצר נרשם.
אברהם מיכאלי: נרשם, בסדר.
<סיניה נתניהו: אז כרגע, נכון – וזו הסיבה שאנחנו מתרכזים בנושא הזה גם בוועדת הכלכלה – יש חשש להפחתה בתקציבים בנושא של התכנית להפחתת פליטות.
<סיניה נתניהו: בנושא של היערכות, הרבה מהפרויקטים או הרבה מהמשימות שאנחנו הגדרנו אותם, הם כבר כלולים בעשייה השוטפת של המשרדים.
<סיניה נתניהו: ונכון שצריך חלק מזה - - - לתקצב, וחלק מזה, צריכה להיות רק יותר שימת לב לדברים.
<סיניה נתניהו: למשל: כשהתשתיות קיימות ולא מתחזקים אותן, אז צריך פה כסף, לא לתשתיות אלא לתחזוק שלהן.
<סיניה נתניהו: למשל: בבת חפר, התשתיות היו קיימות, אבל ההצפה קרתה בגלל היעדר התחזוקה של התשתיות.
<סיניה נתניהו: אז צריך ודאי להוסיף, אבל בשלב הראשון הן לא אמורות להיות מג'וריות, הן אמורות להיכנס, קודם כל, לתפיסה.
<סיניה נתניהו: אנחנו מדברים פה בכלל על נושא שלא מדברים עליו.
<סיניה נתניהו: זו שפה שעדיין לא ידועה.
<סיניה נתניהו: בדיוק כמו שהנושא של פיתוח בר קיימא לפני עשור וחצי לא היה שגור בשפתנו, אני חושבת שהנושא הזה של היערכות והצורך בהיערכות לשינויי אקלים עדיין לא טבוע ב-.A.N.D.
<סיניה נתניהו: של העשייה בתוך המשרדים, ואנחנו רוצים לשלב את זה בתוך העשייה.
<סיניה נתניהו: החזון שלנו שישראל תהיה מוכנה להשפעות של אקלים משתנה ואירועי קיצון, על ידי יישום תכנית פעולה וצעדי מדיניות המקטינים את הסיכון לבריאות ובטיחות הציבור, לסביבה ולכלכלה, תוך מקסום התועלות מתוך ההזדמנויות שיעלו בארץ ובחוץ לארץ, ותיכף אני אגע בזה.
<סיניה נתניהו: המטרות שלנו הן: להקטין את הפגיעות בנפש וברכוש, לצמצם הפסדים, למנוע השקעות שהן לא בנות קיימו, ולנצל הזדמנויות כלכליות חדשות; לנקוט באמצעים מעשיים להגדלת העמידות של המערכות הטבעיות, של האקולוגיה; יצירת הכלים לניהול סיכונים, ושיתוף בכלים אלו כדי לתמוך בהיערכות; יצירת בסיס מדעי מוצק להערכת השינויים; ומינוף הידע והיכולות גם ליצירת שיתופי פעולה בינלאומיים – וזו עבודה שאנחנו מקדמים עם משרד החוץ – וגם בנושא של קידום טכנולוגיות, שכל כך יש.
<סיניה נתניהו: שיש לנו את אותן טכנולוגיות בתחום המים, בתחום החקלאות, שאנחנו בהחלט יכולים להיות בשורה להרבה מדינות אחרות.
<סיניה נתניהו: אני אסכם ואומר שהפעולות או הצורך בבניית תשתית מדעית רב תחומית, הן באקדמיה והן בממשלה, ובעיקר באקדמיה, כדי לסייע ולתת גב מדעי לממשלה, צריכות להיות: פעולות להתמודדות הלאומית, העירונית וגם האישית עם שינוי האקלים, הן מגוונות, הן רבות, הן בתחומים שונים.
<סיניה נתניהו: הן מחייבות תיאום בין-משרדי.
<סיניה נתניהו: הן הכרחיות לעיתים ללא קשר למידת שינוי האקלים, צריך לעשות אותן ממילא.
<סיניה נתניהו: ומתועדפות מפעילות שההשקעה בהן היא ללא חרטה – אם אנחנו צריכים לתקן נזילה בצינור מים כדי למנוע בזבוז מים, למשל, אנחנו צריכים לעשות את זה ממילא בגלל מחיר המים ובגלל סיבות אחרות, ולאו דווקא בגלל שינויי האקלים – ועד לפעולות יקרות מאוד, שדורשות השקעות של מיליונים.
<סיניה נתניהו: אנחנו נצטרך לקבל החלטות תחת אי ודאות, הערכת וניהול סיכונים, ולכן נדרש, גם באמצעות המדע והידע שמצטבר פה, לצמצם את מידת אי הוודאות המדעית לגבי התחזיות המקומיות וההשלכות על החיים שלנו, על הסביבה ועל הכלכלה בישראל.
<סיניה נתניהו: נדרשת בניית תשתית מדעית, רב-תחומית, באקדמיה, כדי לאפשר לממשלה לקבל החלטות ולסייע, לפחות.
<סיניה נתניהו: יש פה פוטנציאל מינוף כלכלי בלתי רגיל, כי לישראל יש יתרונות יחסיים בתחומים מסוימים, ואנחנו בהחלט יכולים לסייע מחוץ לגבולות ישראל.
<סיניה נתניהו: אנחנו חייבים לעודד את הנושא של השתתפות במחקר בינלאומי.