GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<כרמלה אבנר: ברמת הממשלה יש הגוף של ממשל זמין שמתכלל את עבודת הממשלה – לפחות את הנגשת שירותי הממשלה וגם יודעת לעבוד עם הגורמים השונים ועם הגופים השונים בעת חירום.
<כרמלה אבנר: אנחנו יצאנו בדיוק עכשיו מפגישה שאנחנו נותנים שירותים נוספים לאזרחים, לעסקים הקטנים ברמה של ממשל זמין.
<כרמלה אבנר: לעומת זאת ברשויות המקומיות נוצרה סיטואציה שאם עיריית גבעתיים עשתה תהליך, עירייה כזאת עשתה תהליך אז יש לנו שם נושא של חירום.
<כרמלה אבנר: אבל כממשלה וכמדינה בעת חירום אין לנו תמונת מצב לאומית או אזורית.
<כרמלה אבנר: באירוע הדרום כממשל זמין עברנו בין כל רשות כדי לאסוף את הנתונים ולהנגיש אותם דרך פורטל יחיד לאומי לטובת האזרחים.
<כרמלה אבנר: אז כן, קיימים הרבה מאוד צרכים.
<כרמלה אבנר: בעידן המתפתח אנחנו לא יכולים להשאיר את הרשויות כאוסף של 256 רשויות, אלא צריך לבנות כאן קונספט ואיזו חשיבה חדשה.
ניצן הורוביץ: נשמע את נדב שרייבמן, מנהל תחום שלטון מקומי בממשל זמין.
<כרמלה אבנר: אנחנו מינינו אותו כדי להראות את הרצינות ואת הרצון שלנו ליצור את אותם ערוצים ולהעביר כמה שיותר ידע ולראות איך מנגישים שירותים נוספים מהידע שנצבר אצלנו לטובת השלטון המקומי.
<נדב שרייבמן: תודה.
<נדב שרייבמן: לכבוד לנו להיות פה ולהציג את העבודה המפרכת שעשינו בשנה האחרונה.
<נדב שרייבמן: אני רוצה להודות לכל הנציגים שהיו שותפים, בעיקר למנהל השלטון המקומי במשרד הפנים ולמרכז השלטון המקומי ברשויות המקומיות.
<נדב שרייבמן: כשבאנו לבחון את שיתוף הפעולה בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי אמרנו שעד היום ניסינו בכמה איטרציות ליצור שיתוף פעולה באופן וולונטרי ולא מחייב ושלא הצליח בשוליים, אבל גם לא הצליח בנתיב הראשי.
<נדב שרייבמן: לכן אמרנו שאולי צריך לבחון.
<נדב שרייבמן: מטרת הממשל הזמין הוא לממש את חזון השירות הדיגיטלי הציבורי המקוון לכלל הציבור בישראל.
<נדב שרייבמן: המטרה הזאת משותפת, כמובן, גם לממשל המרכזי וגם לשלטון המקומי.
<נדב שרייבמן: מסמך ההמלצות שגיבשנו בא להציע חזון, מבנה פעולה ועקרונות תכנית ניהולית, תקציבית וטכנית שיאפשרו זאת.
<נדב שרייבמן: אני רק רוצה להדגיש כמו שנאמר פה מראש שאכן מערך ממשל זמין לא ערוך תקציבית לתת פתרונות למחשובים גם לשלטון המקומי, ואחת המסקנות היא שאנחנו יחד עם הרשויות המקומיות צריכים לגבש דרישות תקציביות בהתאם לתעדוף ולצרכים ולהביא את זה בהתאם.
<כרמלה אבנר: גם סמכות.
<כרמלה אבנר: אנחנו היום המנדט לטפל ברמות הממשלתיות.
<נדב שרייבמן: החזון לשיתוף פעולה – יצירת מסגרת פתרון לשירותים דיגיטליים משותפים לממשל המרכזי והמקומי.
<נדב שרייבמן: ממוקד משתמש קצה אשר יאפשר לו גישה מלאה לכל השירותים בכל מקום, עת וזמן באמצעי הנוח לו.
<נדב שרייבמן: בעצם כמו שנאמר פה כבר התושב צריך להיות אדיש כרגע אם הוא נכנס כתושב או כאזרח ואם הוא כרגע מהטלפון הנייד שלו או מעמדת שירות או מהמחשב הנייד.
<נדב שרייבמן: כשהוא צריך לקבל שירות מהממשל המקומי והמרכזי הוא צריך לקבל שירות אינטגרטיבי והוליסטי, פשוט, נהיר ושימושי.
<נדב שרייבמן: באמצעות כך להביא לשיפור ניכר ומתמשך ברמת היעילות והשירות לציבור הן המקומי והן המרכזי.
<נדב שרייבמן: חזון זה בא לידי ביטוי בקשר של הממשל, של האזרח ושל העסק.
<נדב שרייבמן: במצב הקיים היום יש לנו אתר של רשות מקומית או אתר של משרד מרכזי, ואין מסגרת משותפת אפילו מבחינת הצגת הדברים לאזרח ולתושב.
<נדב שרייבמן: השירותים ב-gov.il שזה פורטל השירותים הממשלתי מוצגים שירותים שהם ברובם של הממשל המרכזי.
<נדב שרייבמן: אין פורטל שירותים מרכזי לרשויות המקומיות.
<נדב שרייבמן: יש הרבה אתרי רשויות מקומיות שאתה נכנס וגם אם השירות הוא שירות ממשלתי אין לכך ביטוי.
<נדב שרייבמן: חברה לאוטומציה נותנת חלק מהשירותים, וחלק נותנות חברות אחרות.
<נדב שרייבמן: בעצם יש הפרדה.
<נדב שרייבמן: אנחנו מדברים על חזון של מסגרת פתרון משותפת שהאזרח – בכל מקום שהוא נמצא, הן באתר הרשות או באתר gov.il או באתר המשרד – כאשר הוא נכנס – וזה רלוונטי לרשויות ולשירותים חוצי הרשויות – יקבל את כל המידע הרלוונטי ואת כל השירותים הרלוונטיים במקום שהוא נמצא ולא יצטרך להתחיל באתר רשות מקומית, ואחרי זה לחפש איזה משרד נותן לו את השירותים המשלימים ולמצוא שם את השירותים ולחזור.
<נדב שרייבמן: העקרונות שגיבשנו לשיתוף פעולה: מדברים על גורם מתכלל מרכזי – ועדת היגוי משותפת לממשל זמין, למטה התקשוב ולממשל המרכזי מול הממשל המקומי, מרכז שירות השלטון המקומי והרשויות המקומיות; קביעת אסטרטגיה משותפת: תקציב, מדיניות ונהלי ביצוע; מדדים – מעקב ובקרה; התאמת חוקים ותקנות בהתאם; והצטרפות וולונטרית אך מחייבת.
<נדב שרייבמן: אנחנו מדברים על כך שבטח בקונסטלציה הנוכחית אנחנו לא יכולים להכריח את הרשויות להיות שותפים במסגרת פתרון, אבל אנחנו מקווים שהרשויות ירצו וירימו את הכפפה.
<נדב שרייבמן: ובהחלט כל רשות שתרים את הכפפה תצטרך לאמץ אכן את אותם סטנדרטים ואת התקינה הרוחבית המחייבת שתבטיח את אחידות השירות, ממשקים וכדומה.
<נדב שרייבמן: בגדול אנחנו מדברים על מבנה ארגוני שמדבר על ועדת היגוי משותפת של מרכז השלטון המקומי ומנמ"רים מהרשויות המקומיות מצד אחד; מטה התקשוב, מנהל השלטון המקומי במשרד הפנים, ממשל זמין ומנמ"רים במשרדי הממשלה מצד שני; כאשר מתחת יושבת מנהלת הפתרון, ולה יש ספקי פתרון של אבני בניין מרכזיות, לדוגמה שרת תשלומים שיסופק על-ידי ממשל זמין, ומיישמי פתרון שתבוא רשות מקומית או משרד ממשלתי שרוצים ליישם את הפתרון ובהתאם לסטנדרטים ולנהלים של הפתרון הם יקבלו את השירות.
<נדב שרייבמן: הפתרון: אנחנו מדברים שיהיה ממוקד משתמש קצה; תעדוף ותכנון השירותים הממשלתיים – ממוקדים במשתמשי קצה, כלומר בלקוח, באזרח, בתושב ולאו דווקא בשר, ביושב-ראש או בראש הרשות.
<נדב שרייבמן: הקמת - - - ותפעול השירותים מוכוונים משתמש הקצה, ו-single point of contact – אמרתי שאת השירותים הרלוונטיים לך תקבל כשנכנסת לאן שנכנסת.
<נדב שרייבמן: עקרונות של ממשל פתוח, כפי שפותחו בהחלטת הממשלה בהתאם: שקיפות ודיווחיות, שיתוף הציבור, אחריותיות, משילות וטכנולוגיות חדשות.
<נדב שרייבמן: היתרונות הצפויים: כמובן, שיפור השירות, קיצור לוחות זמנים, איגום משאבים, פתיחת המידע, האחדה והנחלה של סטנדרטים, שיפור ושיתוף תהליכים ומשילות, הצדקה תקציבית, החזר השקעה וחיסכון כספי.
<נדב שרייבמן: קצת דוגמאות: תיק תושב יחד עם my gov, פלטפורמה להקמת יישומי אינטרנט.
<נדב שרייבמן: יש לנו בממשלה פלטפורמת Govx שזאת תשתית אחידה עם סטנדרטים אחידים לאתרי אינטרנט ממשלתיים.
<נדב שרייבמן: אנחנו רוצים להקים תשתית Munix לרשויות המקומיות.
<נדב שרייבמן: פורטל מידע משותף – gov.il עם הרשויות המקומיות; תשתיות אירוח משותפות, העברת מידע, שיתוף מאגרים ועוד.
<נדב שרייבמן: הכי חשוב – תקציב: על ועדת ההיגוי המשותפת לגבש הצעת תקציב מחשוב משולבת שתוגש לאגף התקציבים בהתאם לצורכי המשתמש בממד הארגוני ברמה הטכנולוגית מתוך ראייה של אחריות לאומית ושיפור השירות למשתמשים בהתאם לתעדוף שיוחלט.
<נדב שרייבמן: תודה רבה.
ניצן הורוביץ: תודה רבה, נדב.
<עדי קפליוק: אם אפשר עוד כמה מילים.
ניצן הורוביץ: אם אתה חייב.
ניצן הורוביץ: פשוט יש עוד.
<עדי קפליוק: שנים רבות אנחנו מנסים להגיע לנושא הזה של שיתוף פעולה.
<עדי קפליוק: אני רוצה להודות לכרמלה וצוותה שהרימו את הכפפה, וביום הזה של השלטון המקומי אנחנו מגישים לכם את התכנית הזאת מתוך הבנה שהממשל הזמין נמצא בשלטון המקומי.
<עדי קפליוק: בעצם אזרח מגיע קודם כול לרשות המקומית, והוא לא הולך למשרדים הממשלתיים – זה בבסיס מה שהוצג לכם.
ניצן הורוביץ: מאה אחוז, תודה.
ניצן הורוביץ: נועה אלפנט, את מגוגל.
ניצן הורוביץ: מה אתם פיתחתם?
ניצן הורוביץ: פלטפורמה אינטרנטית להנגשת תקציב?
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו תומכים, לשמחתנו, במיזם משותף יחד עם הסדנה לידע ציבורי ועם המכון הישראלי לדמוקרטיה.
<נועה אלפנט לפלר: עידו עברי הוא ראש הפרויקט בתחום הזה בסדנה.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו בשלבים של פיתוח פלטפורמה להנגשה של התקציב ברשות המקומית.
ניצן הורוביץ: הנגשתו של תקציב העירייה לציבור.
<נועה אלפנט לפלר: כן.
<נועה אלפנט לפלר: ראשית אני חייבת לציין דוגמה שאנחנו מאוד גאים בה של שיתוף פעולה בין המגזר הפרטי לבין המגזר השלישי והעיריות ליצירה של כלי חדש, אבל הכלי הטכנולוגי הוא רק חלק מהעניין.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו נמצאים בעיצומו של פיילוט.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו בונים את המערכת בפיילוט עם חמש רשויות, אז קודם כול יש מחויבות שלטונית של ראש הרשות.
<נועה אלפנט לפלר: שותפים בפיילוט גם עיריות, גם מועצות מקומיות וגם מועצות אזוריות.
<נועה אלפנט לפלר: רכיב שני זה הכלי הטכנולוגי.
<נועה אלפנט לפלר: הסדנה מפתחת פלטפורמה שלוקחת את התקציב והופכת אותו לידידותי מאוד, נגיש ויזואלית לתושבים; הרכיב השלישי שהתוסף לאחר שהפלטפורמה תושלם זה מערכת של הכשרות לציבור, מה שנקרא אוריינות דיגיטלית לציבור, לבעלי עניין שונים באזור איך להשתמש בכלי, ובכלל איך לקרוא תקציב והמשמעות של תקציב וכן הלאה.
ניצן הורוביץ: אתם תרצו למכור את זה לרשויות המקומיות?
<נועה אלפנט לפלר: ממש לא.
<נועה אלפנט לפלר: הכלי הזה הוא כלי פתוח, הוא מבוסס על open source.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו נמצאים בפיילוט עם חמש רשויות, וברגע שהפיילוט יושלם כל רשות שתרצה תוכל להצטרף באופן חופשי.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מבינים תוך כדי התהליך שהאתגר הגדול כאן הוא סטנדרטיזציה שמאפשרת השוואה בין רשויות והשוואה לאורך זמן.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מבינים שיש לזה ערך גדול גם לרשות וכמובן, גם לציבור שממנו התחלנו את כל העניין.
<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מקווים שהכלי יושק בתוך חודשים ספורים עוד לפני הבחירות לרשויות המקומיות, כך שבשלב הבא כל רשות שתרצה תוכל להשתתף בו.
ניצן הורוביץ: אני אפתח את הדיון למשתתפים השונים.
ניצן הורוביץ: מי שרוצה מוזמן להתייחס.
<אברהם שרון: אני אבי שרון ממשרד הרווחה, פרויקט שחר.
<אברהם שרון: כשעיריית גבעתיים הציגה את המערכות היה ברור שתוצג מערכת החינוך כי זה יפה וזה סקסי, אחר כך מערכת הכספים, אחר כך מערכת הנדסה ואחר כך כל שאר המערכות.
<אברהם שרון: קודם כול אני מציג משרד שהוא היחיד שנמצא בכל הרשויות המקומיות – אין תירוצים.
<אברהם שרון: כל הרשויות עומדות מולנו און-ליין.
<אברהם שרון: שברנו את כל הסטיגמות.
<אברהם שרון: כל הרשות, כולל רשות מסכנה באיזשהו חור בגליל, קטנה - -
ניצן הורוביץ: לא "חור".
ניצן הורוביץ: אל תגיד "חור".
ניצן הורוביץ: כל רשות – כבודה במקומה.
<אברהם שרון: אוקיי.
<אברהם שרון: כולם עובדים ברמה מדהימה – הכול עובד, והכול דופק.
<אברהם שרון: שנית, לא חיכינו לתקציב.
<אברהם שרון: אנחנו עובדים עם ממשל זמין, נעזרים בממשל זמין, אבל אנחנו מתקדמים.
<אברהם שרון: שיתוף הפעולה עם עדי קפליוק ועם יושב-ראש פורום המנמ"רים, ויש לנו מבנה פנטסטי לעבודה מול רשויות מקומיות.
<אברהם שרון: כל מערכת במשרד הרווחה יש לה נציגות של המרכז לשלטון מקומי – כל מערכת רלוונטית לרשות המקומית או למסגרת – יש לה נציגות בעת הפיתוח.
<אברהם שרון: הם מחווים דעה, והמערכות מאושרות על-ידי נציגות מהמרכז לשלטון מקומי.
<אברהם שרון: פילחנו רשויות לפי רשויות גדולות וקטנות ומגזריות, וכולן מופיעות בנציגות הזאת.
<אברהם שרון: הפלטפורמה הזאת עובדת פנטסטי.
<אברהם שרון: אנחנו מגיעים להישגים פנטסטיים של הטמעה.
<אברהם שרון: אנחנו משיגים תקציבים בעבור הרשויות המקומיות – המשרד היחיד.
<אברהם שרון: רמת המחשוב של עובד רווחה הייתה ברמה אפסית, והמשרד גייס משאבים ושם בכל הרשויות המקומיות לעובדים שלו.
<אברהם שרון: לא עובדים ממשרד הרווחה, שאלה בעצם רשויות ציוד, כי אמרנו שהצד השני חייב להיות ממוחשב.
<אברהם שרון: מוזכר פה התקציב, ואני אציג את האבסורד המדהים.
<אברהם שרון: כרטיס חכם – אנחנו תקועים היום עם כרטיס חכם – 145 שקלים.
<אברהם שרון: יש רשויות שלא משיגות את זה בגלל בעיות תקציביות.
<אברהם שרון: יש רשויות שלא עובדות כי חסר להם 145 שקלים.
<אברהם שרון: יש חברה גדולה שעובדת מולנו שבגלל בעיות ביורקרטיות כבר חודשיים היא לא עושה טסטים מולנו בגלל 145 שקלים לכרטיס חכם.
<אברהם שרון: הדבר הזה צריך להיפתר ברמה הלאומית.
<אברהם שרון: כרטיס חכם זה א', ב'.
<אברהם שרון: תשתיות לאומיות – אנחנו לא נושמים.
<אברהם שרון: אנחנו מגיעים לרשויות, ואני אומר "חור" במובן החיובי כי לא יכול להיות שאין לי גישה לאינטרנט.
<אברהם שרון: הוא עובד מולי, ויש לו מהירות של 0.0, והוא עובד כי אין לו ברירה, הוא צריך.
<אברהם שרון: שברנו סטיגמות – בחודש וחצי הרמנו מערכת למוסדות חרדיים שהייתם צריכים לראות איזה ציוד יש להם – ותוך חודש וחצי המערכת עבדה, וכולם עבדו מולנו.
<אברהם שרון: אז ניתן לעשות את זה היום עם הרשויות המקומיות.
<אברהם שרון: המדד של הממשלה להשקיע זאת ROI.
<אברהם שרון: כל מערכת שאנחנו מכניסים אנחנו רואים ROI מידי.
<אברהם שרון: אם תחשבו שלפני ארבע שנים כשהתחלנו לעבוד מול ממשל זמין אדם שקיבל שירות ממשרד הרווחה וקיבל טופס היו לו 7-6 שבועות, כשעברנו לשירות און-ליין תבינו מה קרה לרמת השירות שלו.
<אברהם שרון: אבל לצערנו, אלינו האזרח לא פונה, אלינו הרשות פונה, בעצם המחלקה.
<אברהם שרון: אז כל מה שנאמר פה על אזרח ועל נקודת קצה זה לא אנחנו.
<אברהם שרון: אנחנו והרשות.
<אברהם שרון: צריך להעיר את הנקודה הזאת כי הפתרונות שאזרח שיפנה ויקבל שירותים זה לא משרד הרווחה, זה לא מקבלי השירותים ממשרד הרווחה וזה חשוב מאוד.
<אברהם שרון: כשראיתי את המבנה שהציג נדב על ועדת ההיגוי בנושא של מחשוב ראיתי שכולם אנשי טכנולוגיות – מנמ"רים.
<אברהם שרון: אם לא יהיה אזרח – לא תהיה מערכת.
<אברהם שרון: צריכים להיות נציגי רשויות מקומיות ברמה הפוליטית.
<אברהם שרון: אנחנו טוענים שמערכות מידע וטכנולוגיה זה חשוב מאוד וגם מודעות זה חשוב מאוד, אבל הכי חשוב זה פוליטיקה.
<אברהם שרון: אם לא תהיה פוליטיקה שם לא יהיו מערכות.
ניצן הורוביץ: כן, ספר לי על זה.
ניצן הורוביץ: תודה, אבי.
ניצן הורוביץ: אני יכול לתת את רשות הדיבור, אבל מי שרוצה יכול לדבר.
<דוד דהאן: שמי דוד דהאן, יושב-ראש הארגונים החברתיים בכנסת.
<דוד דהאן: התכנית ששמעתי כאן היא מבורכת מבחינה חברתית.
<דוד דהאן: אבל למה לא מנסים ליישם תכנית כזאת?
<דוד דהאן: אני לא מצליח להבין.
<דוד דהאן: שמעתי שמדובר על חמש שנים שמנסים ולא מצליחים.
<דוד דהאן: אני רוצה להוסיף כאן משהו קטן שאפשר יהיה להוסיף אותו לתכנית הזאת – איך לחבר את הציבור ממש מלמטה.
<דוד דהאן: הדמוקרטיה שלנו היא כמה סיסמאות יפות, אבל מבחינת המציאות היא לא ממש עם הרגליים על הקרקע.
<דוד דהאן: למשל, הקמה של במות מרכזיות לצורך מחאת הציבור.
<דוד דהאן: הציבור רוצה להתחבר.
<דוד דהאן: צריך לדאוג להקים בכל הארץ בנוסף לתכנית שהציגו כאן, במות מיוחדות לצורך הפגנות מחאה עם מחשוב מסודר כדי שיאפשרו לציבור להתחבר לנבחרי הציבור שנבחרו להיות כאן במקום הזה, בבית הזה כדי לנהל את המדינה דרך הכנסת.
<דוד דהאן: לחבר ביניהם בצורה מסודרת.
<דוד דהאן: זה יהיה כמו בית משפט עליון, בית משפט מחוזי – יהיו בערים סוגים שונים של במות: במה א', במה ב' תהיה בערים המרכזיות הגדולות ובמה ג' תהיה ממש פה מול הכנסת – בגן הוורדים לסדר במה מיוחדת שהציבור במדינה יוכל להתחבר כאן לכנסת.
<דוד דהאן: הדבר הזה לא קיים בשום מצב.
<דוד דהאן: התכנית היפה הזאת שנשמעה כאן היא תכנית שיחד תשתלב בדברים האלה, ואפשר להביא את החיבור של הציבור לכנסת כי כאן מנותקים.
<דוד דהאן: מהניסיון שלי שנתיים כאן
<דוד דהאן: בכנסת עומס העבודה שכל אחד מקבל בתפקיד שלו כאן גורם לאנשים להיות עם האף למעלה, הם לא מצליחים להבין מה קורה בשטח עם הציבור, לא מצליחים להתחבר בכלל לציבור.
<דוד דהאן: לכן מה שיביא את החיבור לציבור זה לנסות לעשות הכול ביחד כאן.
ניצן הורוביץ: אני לא מסכים בהכרח עם מה שאתה אומר, בטח לגבי ה"אף למעלה" והניתוק וכל הדברים האלה.
<דוד דהאן: עומס העבודה כאן.
<דוד דהאן: הם לא מצליחים להוציא את האף החוצה.
<כרמלה אבנר: רק מילה אחת: אתה בהחלט צודק שכשמדברים על ערכים של ממשל פתוח דיברנו על שקיפות, ופה הסדנה לידע ציבור יחד עם גוגל ונושא של תקציב פתוח ועכשיו המיזם המבורך של הרשויות המקומיות.
<כרמלה אבנר: זאת בעצם אותה שפה.
<כרמלה אבנר: אנחנו מפתחים פלטפורמה שתושק במהלך השנה לפי שלבים שנקראת Govshare.
<כרמלה אבנר: אנחנו נציג אותה גם בכנסת ונציג אותה גם לשרים ולמנכ"לים במשרדים השונים.
<כרמלה אבנר: זאת פלטפורמה טכנולוגית שתאפשר סטנדרט לכל משרד ולכל אחד לראות איך אנחנו עובדים תחת אותם ערכים של ממשל פתוח שמדבר על השיתופיות, על אחריותיות.
<כרמלה אבנר: מן הסתם ניקח מיזם אחד או שניים ונוביל את זה גם סביב הנושאים החברתיים האלה.
<כרמלה אבנר: לקחת את זה לנושא של במות או לא זה כבר תלוי בכל יוזמה ובכל צורך איך רוצים לעשות את אותם תהליכים.
<כרמלה אבנר: אנחנו ננגיש את הפלטפורמה הזאת גם לממשלה, גם לשלטון המקומי בדיוק כמו שאנחנו מנגישים סטנדרטים אחרים, ואפשר יהיה לעבוד גם עם מתודולוגיות של משרד ראש הממשלה של שולחנות עגולים ומתודולוגיות אחרות שאתם תחליטו עליהן.
<כרמלה אבנר: בפירוש זה עוד שירות שננגיש.
<רועי גולדשמיט: זאת ואריאציה על שיתוף?
<כרמלה אבנר: זה משהו רחב יותר, זה מבוסס גם על מה שעשינו עם ועדת טרכטנברג – ממש אפשרות לגשת ולשוחח ולשתף פר-נושא ופר-מקום.
ניצן הורוביץ: יש לי שאלה לגבי דבר שאני נתקל בו הרבה.
ניצן הורוביץ: תושבים שואלים אותי בנושא של בקשות להיתרים: היתרי בנייה או היתרי רישוי עסקים.
ניצן הורוביץ: אדם מגיש היתר ולא יודע איפה ההיתר עומד.
ניצן הורוביץ: במסגרת תיק התושב הזה יש גם פתרון לעניין הזה?
ניצן הורוביץ: יש עיריות שיש להן כבר דבר כזה?
<עדי קפליוק: התחלנו להראות לך.
<עדי קפליוק: אפשר להיכנס ממש לבקשה ולראות מה מצבה.
<כרמלה אבנר: אבל בואו נדבר ברמת התכנית, ואז נראה - -
ניצן הורוביץ: תראה, זה מעניין.
<עדי קפליוק: אתה יכול לקבל פה תב"ע, אתה יכול לראות מה מותר לך לבנות.
ניצן הורוביץ: אדם שהגיש היתר יכול לעקוב און ליין אחרי מצב ההיתר?
<אלכס רבין: יש הרבה רשויות שזה כבר עובד בהן.
<כרמלה אבנר: אנחנו דיברנו הרבה מאוד על הנושא של האזרח, אבל יש תהליכים שהם אדמיניסטרציית תעשיית העסקים.
<כרמלה אבנר: יש תהליכים שאנחנו מובילים אותם היום – ואופיר יוכל לפרט – גם עם אגף הבנייה של משרד הפנים באמת כדי להנגיש את זה ולעשות את אותם ממשקים מול השלטון המקומי כדי לאפשר את זה ולעשות את זה בצורה אחידה עם ממשקים אחידים מול כל המשרדים.
<אופיר בן אבי: אני ארחיב בנקודה הזאת.
<אופיר בן אבי: שמי אופיר, ואני מנהל יחידת ממשל זמין בתקשוב הממשלתי.
<אופיר בן אבי: הנקודות שנגעת בהן גם ברישוי עסקים וגם בנושא של היתרי בנייה – אפשר להכניס תחת הקבוצה הזאת גם את נושא רישום נכס או פתיחת עסק וסגירת עסק.
<אופיר בן אבי: אנחנו קוראים לעולמות האלה, כפי שכרמלה ציינה "עולם ה-doing business" שבו לא כל כך מעניין את משתמש הקצה התחנות שבהן צריך לעבור, הוא רוצה לקבל חלון ראווה אחד.
<אופיר בן אבי: לכן יש פרויקטים כאלה שקורמים עור וגידים.
<אופיר בן אבי: אחד מהם הוא פרויקט היתרי בנייה.
<אופיר בן אבי: אנחנו פועלים יחד עם אגף הבנייה במשרד הפנים להקמת מערכת שתאפשר לאזרח לקבל טופס 4 מהמחשב אצלו בבית.
<אופיר בן אבי: כמובן, הרשות המקומית היא המרכז פה, ואנחנו עושים את התפירה בין כל הגורמים שאמורים לתת את האישור – כבאות, משטרה וכו'.
<אופיר בן אבי: באותו רעיון גם נושא של רישוי עסקים.
<אופיר בן אבי: לפני כשבוע הושק אתר מרכזי - -
ניצן הורוביץ: רגע, תסביר, בבקשה, אלכס.
<אלכס רבין: כרגע כל בקשה להיתר עוברת ועדה.
<אלכס רבין: במצגת רואים ועדות רישוי שהתכנסו בגבעתיים מתחילת השנה.
<אלכס רבין: אפשר ללכת גם לפי בקשה, אני פשוט לא יכול להעלות מיד מספר בקשה, אז נלך דרך הוועדה.
ניצן הורוביץ: לפי מספר בקשה אתה יכול להסתכל על הבקשה עצמה.
<אלכס רבין: כן.
<אלכס רבין: יש כאן ישיבת ועדת רישוי.
<אלכס רבין: יש כאן בקשות שעליהן היא דנה: תיק בניין, שם המגיש, כתובת.
<אלכס רבין: לפעמים אפשר לצפות בגיליון דרישות שהיה בו.
<אלכס רבין: מהות הבקשה: הריסת בית קיים.
<אלכס רבין: פה רואים את כל האירועים שהבקשה הזאת עברה: חישוב אגרות, שיבוץ, הפקת גיליון דרישות, אחר כך הוא שילם, אחר כך הוא הפיק, מכתב החלטה.
<אלכס רבין: זה עבר, ובסוף תהיה פה קבלת היתר.
<קריאה: סיפור של כמה שנים.
ניצן הורוביץ: אם ירצה השם, מה שנקרא.
ניצן הורוביץ: כמה אנשים באמת משתמשים בזה?
ניצן הורוביץ: עד כמה זה באמת נגיש?
ניצן הורוביץ: מה התגובות שאתם שומעים על המערכת הזאת?
<אלכס רבין: מי שמקבל תגובות על המערכת הזאת זה אגף הנדסה של הרשות, ולאו דווקא מנהל אתר האינטרנט שזה אני.
<אלכס רבין: ברור שהשימוש של המהנדסים והאדריכלים בזה הוא שוטף.
<אלכס רבין: זאת אומרת הם לא באים, הם לא מצלצלים – הם יכולים לגשת מיד לפה.
<אלכס רבין: המודעות של התושבים תלויה במידת ההקשבה שלו למהנדסת הרישוי כשהוא מגיש את הבקשה.
<אלכס רבין: היא תמיד אומרת לו לבדוק באתר האינטרנט כי זה שם, ואפשר לעקוב אחרי זה.
<אלכס רבין: כל הפרוטוקולים – הכול שם.
<אלכס רבין: לא צריך להגיע.
<אלכס רבין: הפרוטוקולים נשלחים במייל לכל המבקשים בצורה אוטומטית.
<אלכס רבין: ברגע שהוועדה החליטה משהו הפרוטוקול נשלח לכל בעלי העניין, כולל למתנגדים.
ניצן הורוביץ: ד"ר קפליוק, לכמה עיריות יש מערכת בסטנדרט הזה עם פירוט כזה?
<עדי קפליוק: נאמר פה שיש 256 רשויות מקומיות, ויש כמובן רשויות חזקות ורשויות חלשות.
<עדי קפליוק: דרך אגב, אחת המטרות שלשמן אנחנו יושבים פה היא כדי לעזור בעיקר לכל השלטון המקומי בדגש על החלשות.
<עדי קפליוק: אני מאמין שלעיריות הגדולות והחזקות יש המערכות האלה.
<עדי קפליוק: דרך אגב, זאת חברה מסוימת שפיתחה את הנושא הזה.
<עדי קפליוק: אני רוצה גם להדגיש את נושא השקיפות והשירות לאזרח וגם הורדת עומס גדול מאגף ההנדסה כי בן אדם לא צריך לבוא.
ניצן הורוביץ: לכן אני שואל כמה רשויות?
<עדי קפליוק: בוא נגיד ככה – רוב תושבי מדינת ישראל חשופים לטכנולוגיות האלה.
<קריאות: אבל לא הרשויות.
<עדי קפליוק: אמרתי בכוונה – רוב תושבי מדינת ישראל.
<עדי קפליוק: אם זה בפורום ה-15, עוד 15 רשויות.
<עדי קפליוק: נכון שאנחנו רוצים להגיע לכולם, בוודאי.
ניצן הורוביץ: מה עלות התפעול, ההקמה והבן אדם שמנהל מערכת בסדר גודל כזה, לרשות?
<עדי קפליוק: נפריד את זה.
<עדי קפליוק: יש המערכות האלה שהן האלפא-נומריות, ויש מערכות GIS.
<עדי קפליוק: מערכות GIS הן מערכות יקרות.
<עדי קפליוק: המערכות האלה אני מאמין שרוב הרשויות יכולות להרשות לעצמן.
<עדי קפליוק: אני שמעתי סיפור פה על 150 שקל לכרטיס חכם.
<עדי קפליוק: אני לא יודע גם זה צריך מדויק, אבל אני לא חושב שרשויות לא מסוגלות לקנות כרטיס חכם.
<עדי קפליוק: אני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה – צריך להיות בסיס כדי שתראה את זה.
<עדי קפליוק: אם אין לי את המערכות שאוספות את כל הנתונים אני לא יכול להציג את זה עכשיו.
<עדי קפליוק: אם אתה מנהל את הוועדה בידיים במחברת לא תוכל להציג את זה בצורה כזאת.
<כרמלה אבנר: דיברנו הרבה מאוד על התקציבים.
<כרמלה אבנר: תקציב הוא חלק ניכר מאוד, אבל הוא לא היחיד.
<כרמלה אבנר: יש כאן גם הסוגיה המבנית.
ניצן הורוביץ: מצטרף אלינו חבר הכנסת אברהם מיכאלי.
ניצן הורוביץ: גם לו יש ניסיון בשלטון המקומי.
<כרמלה אבנר: אתה שואל בצדק איפה זה.
<כרמלה אבנר: אין היום גורם מתכלל שיכול לסייע ולהנגיש ולתת את הייעוץ המקצועי לכל רשות ורשות ולבנות איתם את אותן תכניות.
<כרמלה אבנר: זה בעצם מהות הדיון – כמו שקיים אותו גוף תקשוב ופיתוח בממשלה – להבין איך זה נעשה.
<כרמלה אבנר: כיום יש מספר גופים עסקיים שנותנים את השירותים האלה, והשלטון המקומי צריך לראות איך הוא מנהל את זה, ומול זה לבנות את התכנית.
<עדי קפליוק: לכל ראש רשות יש ראש רשות, והוא אחראי סוברני להחליט מה הוא עושה עם התקציב שלו.
<עדי קפליוק: יש המלצות של השלטון המקומי.
<עדי קפליוק: כרמלה ואני ישבנו עם מנכ"ל השלטון המקומי לפני כמה ימים, ובהחלט יש רצון להכניס את כל המערכות האלה יותר ויותר כדי לשפר את השירות וגם כדי להקל על הרשות.
<עדי קפליוק: בסופו של דבר זה מוריד עלויות לרשויות.
<עדי קפליוק: אם אני רושם גני ילדים באינטרנט – בעבר אזרחים היו מבזבזים חצי יום, באים ועומדים בתור ורושמים, והיום 90%-80% רושמים באינטרנט ב-22:00 בלילה.
<עדי קפליוק: זאת רמת שירות אחרת וגם העלויות לרשות יורדות.
ניצן הורוביץ: חד-משמעית.
ניצן הורוביץ: כל נקודת המוצא שלנו בדיון הזה היא שאנחנו חותרים לשוויון בין אזרחי ישראל בין אם הם גרים ברשות כזאת או ברשות אחרת.
ניצן הורוביץ: אם זה דבר שיורד למהות ומאפשר את הנגישות לשירותים המקומיים ומעלה רמת חיים של תושבים, ומאפשר לתושב להתנהל בצורה טובה יותר בחייו ובעסקיו זה דבר שצריך להנגיש אותו לכלל אזרחי המדינה – הרי זאת המטרה של כל הדיון הזה – ולצמצם את הפערים שקיימים היום, ואנחנו מודעים להם היטב בכל התחומים, לא רק בתחום הזה.
ניצן הורוביץ: נציג מטה הסייבר הלאומי, בבקשה.
<רמי אפרתי: שמי רמי אפרתי, אני ראש האגף הבכיר ואחראי על המגזר האזרחי במטה הסייבר במשרד ראש הממשלה.
<רמי אפרתי: קודם כול, כבוד ראש העיר, אני גאה להיות מי שגר בגבעתיים, כמו שאני רואה.
<רמי אפרתי: כמו שהרשות המקומית אחראית להקים את המערכות המשוכללות והיפות האלה – ואני מברך על העבודה הנהדרת וגם את כרמלה ואת האנשים שלה – היא צריכה לדאוג גם להגנה על המערכות האלה.
<רמי אפרתי: אנחנו מדברים על מערכות רגישות, ובין הרגישויות שיש להן יש גם רגישות הפרטיות.
<רמי אפרתי: גם את זה צריך לזכור.
<רמי אפרתי: לכן מעבר לרגישות הסייבריסטית והרגישות לפרטיות אנחנו צריכים לוודא שהמערכות האלה מוגנות היטב ונכון בהיבט הסייבר בכל מה שנוגע לחדירה, לפגיעה, להשמדה, לגיבויים וכיוצא בזה.
<רמי אפרתי: זאת נקודה שרציתי להדגיש.
<רמי אפרתי: אנחנו התחלנו לעשות עבודה בעניין הזה גם עם ד"ר עדי קפליוק.
<רמי אפרתי: אנחנו נפנה גם לרשויות המקומיות ולמשרד הפנים כדי לראות איך מקדמים.
<רמי אפרתי: אני מזכיר שב-2011 כשעוד לא דיברו על אבטחת סייבר מבקר המדינה הוציא דוח מאוד חמור על אבטחת המידע ברשויות המקומיות ונכנס לזה גם הסייבר.
<רמי אפרתי: הנושא הזה הוא חשוב, הוא חייב לקבל טיפול.
<רמי אפרתי: אנחנו נטפל בזה יחד איתם
ניצן הורוביץ: יש סטנדרט מגבוה שאתם מציגים אותו, מציעים אותו, מסבירים אותו לרשויות המקומיות בנושאים האלה?
<רמי אפרתי: אין עדיין תקן לאומי להגנת סייבר.
<רמי אפרתי: יש תקנים מקובלים בעולם, אנחנו עובדים על תקנים.
<רמי אפרתי: אבל יש הרבה מאוד דרכי עבודה נכונות כדי לוודא שהמערכות אכן תהיינה מוגנות.
<רמי אפרתי: יש לזה עלות.
<רמי אפרתי: צריך לזכור את זה.
ניצן הורוביץ: אתם כבר נתקלתם בבעיות בתחום הזה במערכות שנפרצו או קרסו או המידע זלג, אנשים עשו בזה שימוש לא יאות או דברים מהסוג הזה?
ניצן הורוביץ: מערכות של רשויות מקומיות שלא אבטחו את זה כמו שצריך, שלא סידרו את זה כמו שצריך?
<רמי אפרתי: אני מציע שהם ידברו על זה.
ניצן הורוביץ: לא סודות, רק - -
<רמי אפרתי: אין פה סודות - -
אברהם מיכאלי: איזה סודות כבר יש ברשויות המקומיות?
אברהם מיכאלי: אולי התוכנה של מערכת הבחירות נגדך, וזה שמור - -
ניצן הורוביץ: לא ניכנס לזה.
אברהם מיכאלי: אני מדבר בכלל.
<רמי אפרתי: התקיפה של הרשויות המקומיות אינה נופלת מהתקיפות שמבוצעות על כלל מדינת ישראל.
<רמי אפרתי: הבעיה תתחיל ברגע שאנחנו נכנסים למצבים שבהם לדוגמה הושמד מערך שלם באמצעות סייבר.
<רמי אפרתי: השמדת סייבר פירושה שכל המידע הדיגיטלי שנמצא בתוך המכשירים מושמד ואינו קיים יותר או שהוא יוצא החוצה או שהוא משובש.
<רמי אפרתי: הדבר הזה מחייב.
<רמי אפרתי: אני יודע שהגברת אבנר שמה על זה דגשים, אבל לדעתי, הרשויות המקומיות צריכות לשים על זה גם כן דגשים מאוד מרכזיים.
<רמי אפרתי: אנחנו התחלנו איתם בעבודה מעבר לכל מה שאמרתי כדי לוודא שנעשה את זה היטב.
<ראובן בן-שחר: יש פה גם פוטנציאל פגיעה לא קטן אף על פי שזה לא נשמע כך.
ניצן הורוביץ: זה נשמע בהחלט.
<ראובן בן-שחר: תשתיות מים, תשתיות כספיות, תשתיות רישום למקומות שונים, היערכות שונה.
<ראובן בן-שחר: בבקשה, מי אתה?
<דניאל אדם: אני דניאל אדם מעיריית נתניה.
<דניאל אדם: רציתי לחדד משהו שאני לא בטוח שהובהר.
<דניאל אדם: כמובן, יש הבדל בין רשויות גדולות לבין אחרות, ובשיתוף הפעולה לא מחפשים רק את הנגשת התשתיות, אלא גם שיתוף הפעולה אפילו בין מנתחי מערכות מידע.
<דניאל אדם: לא כל רשות יכולה להרשות לעצמה מנתח מערכות שיידע אפילו לכתוב מה הוא מבקש מספקיות בעניין מערכות מידע.
<דניאל אדם: הרבה פעמים נוצר מצב ברשויות קטנות שרמת התקצוב לתחום המחשוב ולתחום כוח האדם במחשוב ברשות לא קיימת, והקידום של הנושא נעצר.
<דניאל אדם: לכן צריך לחשוב גם על איגום משאבים בממשל זמין גם בעבור הרשויות.