GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: אני חושב שכל מי שמביט היום על ראשיתו או אי ראשיתו של התהליך של השיחות הישירות מבין היום את מה שמדינת ישראל אמרה לפני חצי שנה, שתהליך חד צדדי הוא באופן פרדוקסאלי אולי מרחיק אותנו מהתוצאה שרוצים להגיע אליה אלה שיוזמים בו או תומכים בו.
זאב אלקין: אם רוצים להגיע לשינויים רק בדרך הידברות, ורק ככה אפשר להגיע לשינוי אמיתי, כל עוד שקיימת אופציה של תהליך חד צדדי, האינטרס של הצד השני לבוא לשולחן המשא ומתן יורד.
זאב אלקין: לכן בעת הזאת, כשנעשים מאמצים לחדש את התהליך המדיני, כחלק מתהליך דו צדדי, כל צעד שנעשה, גם אולי תמים, בלי רצון להזיק אלא להיפך, אבל כל צעד כזה בפועל פוגע בסיכויים של התנעת התהליך המדיני.
זאב אלקין: לכן גם הערנו על זה לחברת גוגל, כשפנינו אליה, שהחלטה מהסוג הזה, דווקא בעת הזאת, יש בה גם השלכות שליליות על עצם הסיכויים לחידוש משא ומתן ועצם הסיכויים לחדש את התהליך המדיני ולכן התמיהה שלנו על כך שההחלטה הזאת מתבצעת בדיוק בעת הזאת.
זאב אלקין: אגב, העמדה הזאת מקובלת לא רק עלינו ועל האמריקאים, היא מקובלת על מדינות אירופה היום, שהבינו את העמדה הזאת, למעשה על כל הקהילייה הבינלאומית.
זאב אלקין: יותר מזה, אפילו יש מחויבות של הרשות הפלסטינית להימנע מהמשך תהליך חד צדדי בתקופה הרגישה הזאת, לכן ההחלטה של גוגל כאן מאוד מאוד חריגה בנוף הכללי.
זאב אלקין: לכן פניתי לחברת גוגל ואני רוצה לנצל את הבמה הזאת כדי לפנות שוב מכאן לחברה, גם פומבית וגם דרך הנציג המיוחד שמייצג אותה כאן, לשקול שוב את ההחלטה ולשקול חזרה לסטטוס קוו הקודם, בהתחשב באותם נימוקים שהבאנו בשם מדינת ישראל.
עפו אגבאריה: אדוני היושב ראש, כשקראתי את הפנייה ודברי ההסבר, הדיפלומטיה הציבורית של ישראל ספגה אתמול מהלומה קשה כאשר חברת גוגל החליטה להכיר ברשות הפלסטינית כמדינה, להעניק לה מעמד של מדינה ברשת, במאבק על התודעה וההתמודדות מול המסע לדה-לגיטימציה של ישראל.
עפו אגבאריה: האם להכיר או לשים את הרשות הפלסטינית כמדינה פלסטינית זה מסע של דה-לגיטימציה של מדינת ישראל?
עפו אגבאריה: אני חושב שזה מסע ההפחדה של מדינת ישראל ושל הימין השולט בישראל כדי להפחיד את העולם.
זאב אלקין: מה קשור לימין?
עפו אגבאריה: זה הימין.
עפו אגבאריה: כי זה - - -
זאב אלקין: אתה לא מצטט אותי, אלה דברים של היוזמים.
עפו אגבאריה: זו מדיניות הימין ואני תוהה - - -
זאב אלקין: תפנה לנחמן שי.
עפו אגבאריה: טוב, נחמן שי היה הדובר של הממשלה, הוא היה דובר צה"ל - - -
זאב אלקין: הוא איש ימין מובהק.
עפו אגבאריה: הוא לא איש ימין מובהק, הוא במפלגת העבודה, אבל הוא איש ימין.
עפו אגבאריה: הוא בסדר, אני אומר על הגישה.
עפו אגבאריה: לא צריך להסביר לי, אני מספיק רואה, לא צריך להסביר.
עפו אגבאריה: רואים שבאמת כאשר כל העולם, 138 מדינות בעולם, הכירו במדינת פלסטין, חוץ משש מדינות, זה ישראל ומיקרונזיה ועוד מדינה אחת שאנחנו יודעים, אז אתם באים בטענות לכל העולם.
עפו אגבאריה: כשחברה מדעית, שמתייחסת למדינת פלסטין כמדינה, אז אתם עושים לה פה משפט שדה, כאילו אנחנו נמצאים בוועדת חוץ וביטחון ולא בוועדת טכנולוגיה ומדע והולכים לשפוט על עמדה פוליטית דבר שהוא טכנולוגי, איך שאתם מגדירים את זה.
עפו אגבאריה: אז האם ההתבטאויות של ראש הממשלה היו כוזבות, כשהוא רוצה מדינה לשני העמים?
משה גפני: לא, עזוב את ראש הממשלה עכשיו.
עפו אגבאריה: מה שהוא אמר בבר אילן?
עפו אגבאריה: או מה שאמר נפתלי בנט ודני דנון ויריב לוין ואופיר אקוניס - - -
זאב אלקין: רגע, ואני?
עפו אגבאריה: טוב, אני יודע שאתה - - -
זאב אלקין: אני מוחה.
משה גפני: פגעת בו עכשיו בפריימריז.
עפו אגבאריה: לכן אני חושב שהם הפכו את זה לעניין הרבה יותר פוליטי ממה שזה.
עפו אגבאריה: בסך הכול זו חברה מדעית שהיא טובה, שאנחנו כולנו נהנים מהידע שבתוכה ופה דווקא מדינת ישראל רוצה להכפיש את החברה הזו ולהגיד שהעמדות האלה פוליטיות.
עפו אגבאריה: העניין של החד צדדיות שישראל נוקטת בשטחים הוא הרבה יותר גרוע מזה שחברת גוגל אולי הכירה בפלסטין כמדינה.
עפו אגבאריה: באמת, לא צריך להגזים.
משה גפני: צ'רלס הייל, אני אגיד בקצרה את עמדתי בעניין הזה.
משה גפני: אנחנו מאוד מעריכים את חברת גוגל, את מה שהיא משקיעה גם בארץ, היא עושה את כל הדברים, אני עכשיו מתעלם לחלוטין מהנושא המדיני, זה לא נושא הדיון בוועדה, הנושא הוא מדעי לחלוטין, טכנולוגי, ואני רוצה לומר בקצרה כמה משפטים.
משה גפני: הקדוש ברוך הוא נתן יכולת לאדם לפתח טכנולוגיות בלתי רגילות, בכל דבר טוב יש גם דבר רע.
משה גפני: אדם צריך לדעת להכיר את מקומו, לדעת את היכולת שלו מבחינה טכנולוגית, זה יכול להגיע לממדים, לאדם יש יכולות אינסופיות, הוא יכול להגיע לפיתוח והפיתוח שאתם הגעתם אליו הוא פיתוח בלתי רגיל.
משה גפני: תיכף נדבר גם על העניין הזה, אנחנו נרצה לשמוע את ההתייחסות שלכם לגבי מה שאמר סגן שר החוץ ומה שהעלו החברים שהעלו את ההצעה לסדר.
משה גפני: יכול להיות פה דבר, היות שרוב העולם היום משתמש בשירותים שלכם, במפתח שאתם עושים, ורק במילה אחת אתם יכולים לשנות סדרי עולם.
משה גפני: אני, שאני גר במיקרונזיה, או שאני גר במדינה באפריקה או באירופה, אני פותח את הגוגל ואני רואה שאתם שיניתם שם מילה כשבעצם שיניתם סדרי בראשית.
משה גפני: האם אתם נזהרים בעניין הזה?
משה גפני: ובמקרה הספציפי הזה, מבלי להיכנס לוויכוח, ולכן אין פה ויכוח, לא עם נחמן שי ולא עם רונן הופמן וגם לא איתי, אין ויכוח לגבי העניין הזה, זאת אומרת יש מציאות שבה אתם שיניתם מילה בגוגל, במפתח שאנשים פותחים, האם באמת אתם נכנסים לוויכוח הזה וזה לא התפקיד שלכם להיכנס לוויכוח הזה?
משה גפני: ואני אומר את זה תוך כדי חזרה על ההערכה הרבה שיש לנו במדינת ישראל כלפי הפיתוח שאתם עושים כאן.
משה גפני: מעניין לעניין באותו עניין, אבל זה החלק השני, ואני מנצל את ההזדמנות שאתה הואלת בטובך להגיע לכאן ואתה מייצג את חברת גוגל העולמית, אני רוצה לדעת לגבי הפיתוח של משקפי גוגל, גוגל גלאס, כך קוראים לזה, נכון?
משה גפני: המציאות הזו שבה הפיתוח הוא בלתי ניתן לתיאור.
משה גפני: זאת אומרת בן אדם שם את המשקפיים האלה, אף אחד לא רואה, זה מתחיל להיות בממדים כאלה שכבר אתה לא רואה בכלל כשהוא בא אליך הביתה, הוא מצלם את מה שנעשה בבית, הוא עושה דברים שהפיתוח הוא באמת בלתי ניתן לתיאור, מצד שני נפגעת פרטיותו של האדם.
משה גפני: כשהוא בא עם מצלמה ומצלם, אז אתה רואה שהוא מצלם, אתה יכול להגיד לו 'אל תצלם', כשהוא מגיע עם הגוגל גלאס, אני אומר נכון?
משה גפני: כשאתה מגיע עם זה, הוא אפילו לא יודע.
משה גפני: עד כדי כך שאנשים כאלה שבאו להיכנס למשרדי גוגל, לא נתנו להם להיכנס עם המשקפיים האלה כדי שהם לא יצלמו.
משה גפני: מה אתם עושים כדי לנצל רק את הטוב שבדבר ולמנוע את הרע שאנשים, פרטיותם תיפגע.
משה גפני: מר צ'רלס הייל, תתחיל בבקשה בתשובה על מה שהועלה על ידי חברי הכנסת ומה שאמר סגן שר החוץ לגבי הנושא של הבקשה של מדינת ישראל והתשובה שלכם לגבי הנושא של ההגדרה של פלסטין ומה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: ואני מבקש, אם תואיל בטובך, גם להגיב ולהשכיל אותנו לגבי הנושא של גוגל גלאס.
<דורון אבני: אדוני היושב ראש, ברשותך אני אפתח ואחר כך מר צ'רלס הייל ימשיך.
<דורון אבני: שמי דורון אבני, אני מנהל את תחום המדיניות וקשרי הממשל של גוגל במזרח התיכון, אפריקה, טורקיה וישראל.
<דורון אבני: אנחנו מודים מאוד על ההזדמנות להופיע בפניכם כאן היום.
<דורון אבני: כל הדיון כאן נסב סביב עניינים שנוגעים למדיניות גיאוגרפית והסוגיות האלה מטופלות במטה שלנו, ב-Mountain View California, לפיכך מר צ'רלס הייל, שמוביל את התחום של מדיניות גיאוגרפית במטה הואיל בטובו להגיע ולהיות איתנו כאן היום ואני אבקש ממנו להסביר את הדברים.
<צ'רלס הייל: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אדוני היו"ר וחברי כנסת נכבדים.
<צ'רלס הייל: ברצוני להודות לכם על שנינה לי ההזדמנות להשתתף היום בישיבת הוועדה.
<צ'רלס הייל: אני מנהל את תחום המדיניות הציבורית בענייני ממשל בחברת "גוגל", עם התמקדות במוצרים הגיאוגרפיים: Google Earth ו- Google Maps.
<צ'רלס הייל: הגעתי לכאן מהמטה הראשי של "גוגל" בארצות הברית, מאחר ולדעתנו זו סוגייה מאוד חשובה ואנו מעריכים את ההזדמנות הזו שניתנה לנו, לומר לכם את הדברים באופן ישיר, על התהליך הכללי בעדכונים הטכניים של המוצרים.
<צ'רלס הייל: "גוגל" מחוייבת כלפי המשתמשים בה, לספק להם את המפות בצורה הכי מקיפה ושימושית ככל שאפשר.
<צ'רלס הייל: ברצוני להדגיש, שחלק מתהליך זה, הוא נסיון לשקף את המצב הבינלאומי הקיים, ע"י מתן שמות תקניים למדינות.
<צ'רלס הייל: אין לנו שום עניין להיות הפוסק בעימותים המדיניים ואני רוצה שיהיה ברור לחלוטין, שבשום אופן אנו לא נוקטים באף עמדה פוליטית בקבלת החלטות אלה.
<צ'רלס הייל: סוג זה של הליך עדכון טכני, כבר קרה בעבר.
<צ'רלס הייל: למשל: קבוצת איים שהיתה מוכרת בשם "האנטילים ההולנדים", פוצלו ועברו "רפורמה" וכיום הם נקראים: "סנט מרטין", "קוראצ'או" ו- "הקריבים ההולנדים".
<צ'רלס הייל: אנו עדכנו את המוצרים שלנו בצורה שתשקף את השינוי הזה.
<צ'רלס הייל: כחברה בינלאומית, אנו מודעים לרגישות הרבה שיש לסוגיות האלה, המושרשות ברגישויות הקיימות כיום בעולם.
<צ'רלס הייל: זו הסיבה, שכאשר מתבצע הליך עדכון טכני במוצרנו, אנו נעזרים במספר מקורות אמינים במיוחד וכן בארגונים בינלאומיים.
<צ'רלס הייל: בחודש מאי השנה, "גוגל" עדכנה את מערכת הגיבוי שלה, אשר מסווגת מדינות וטריטוריות וכדי לשנות את השם "שטחים פלסטיניים" ל- "פלסטין", התייעצנו עם מספר מקורות ורשויות ופעלנו עפ"י ארגונים בינלאומיים כגון: האו"ם, התאגיד האינטרנטי להקצאת שמות ומספרים או כפי שהוא מכונה "ICANN" וארגון התקנים הבינלאומי הידוע בכינויו "ISO".
<צ'רלס הייל: לאחרונה, ארגונים אלו ערכו שינוי בסטנדרטים למתן שמו באזור זה וכמו שעשינו בעבר, פעלנו עפ"י היישומים שלהם.
<צ'רלס הייל: אני נמצא כאן היום, על מנת להמשיך את הדיון שהתחלנו עם הקונסול הכללי של ישראל, ד"ר אנדי דוד, לפני מספר שבועות, במתחם שלנו בקליפורניה ארצות הברית, זאת על מנת להבהיר את קו מחשבתנו ולהבטיח לכם, שהצעד שנקטנו עולה בקנה אחד עם הליך העדכון השגרתי של מוצרינו ואין לכך שום כוונה או נקיטת עמדה פוליטית.
<צ'רלס הייל: אני מצפה להמשך דיון פורה וברצוני שוב להודות לכם, אדוני היו"ר, על ההזמנה והרשות שניתנה לי לדבר בפני ועדה זו.
<צ'רלס הייל: תודה.
משה גפני: תודה רבה, מר צ'רלס הייל, על הדברים.
משה גפני: אתה לא התייחסת לגבי העניין של המשקפיים, אבל בוא נניח לזה רגע.
משה גפני: אדוני סגן השר?
זאב אלקין: אתה שואל אם באתי על סיפוקי?
זאב אלקין: מה אתה חושב?
משה גפני: אבל כדאי שתאמר.
זאב אלקין: אני חושב שמה ששמעתי בינתיים, שוב, עוד לא קראתי את מכתב התשובה הרשמי, זה מצב קצת מביך, יכול להיות שיש שם דברים חדשים, אבל זה פחות או יותר גם מה שנמסר לנו על ידי הקונסול הכללי שלנו שביקר בחברה, שמדובר כאן בתהליך שכלל התייעצויות כאלה ואחרות, שמעת כאן חלק מהארגונים שהוזכרו.
זאב אלקין: אני לא חושב שאמירה כוללת מהסוג הזה לפחות מסבירה לי למה דווקא בעת הזאת גוגל קיבלה את ההחלטה והאם זה היה מחויב המציאות, האם החלטה דומה מתקבלת על כל המדינות שהן באותו סטטוס למשל באו"ם, לדוגמה יש ותיקן, יש עוד ישויות שאין להן מעמד של מדינה חברה באו"ם, אבל יש להן non member state, בדוגמה למה שקיבלו הפלסטינאים.
זאב אלקין: האם זה אחיד על כל המדינות האלה, או שזה היה ייחודי במקרה הספציפי הזה?
זאב אלקין: האם לא היה מקום לדיאלוג אינטנסיבי מולנו, לדוגמה, מול מדינת ישראל, לפני קבלת ההחלטה?
זאב אלקין: זאת אומרת שיש כאן מספר סוגיות שעדיין לא ברורות לי וכמובן השאלה העיקרית שעליה לא קיבלתי התשובה, האם חברת גוגל לא רואה לנכון לשקול מחדש את ההחלטה?
נחמן שי: אני רוצה להוסיף.
משה גפני: כן, חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.
נחמן שי: כמובן תודה רבה על ההסבר ותודה לדורון שלקח אחריות על האירוע.
נחמן שי: האו"ם לא החליט על הקמת מדינה פלסטינית, אני בעד מדינה פלסטינית - - -
עפו אגבאריה: הוא החליט ב-47', אם אתה לא יודע.
זאב אלקין: אם ב-47' היית תומך בהחלטה הזאת באו"ם היא הייתה קמה.
עפו אגבאריה: אני דווקא מאלה שהיו תומכים.
עפו אגבאריה: אתה מתפרץ, אני דווקא מאלה שתמכו.
משה גפני: אוקי, אנחנו לא ב-47'.
עפו אגבאריה: אתה לא יודע היסטוריה מספיק טוב.
נחמן שי: עפו, אתה לא מתווכח איתי - - -
עפו אגבאריה: לא, אני התווכחתי איתו.
עפו אגבאריה: אתה תקרא את ההיסטוריה מאיפה אני בא ותראה - - -
משה גפני: עפו, הוא עוד יכתוב בגוגל שאנחנו כל הזמן מתווכחים פה.
עפו אגבאריה: בטח, מה, הם רק ייקנו את הווייז?
עפו אגבאריה: אנחנו יודעים מה זה גוגל, לא רק קונים את הווייז, הם גם עושים דברים אחרים.
עפו אגבאריה: זאת חברה אמריקאית שאתם כאילו כאילו - - -
נחמן שי: אני חוזר ואומר ככה, האו"ם לא החליט על הקמת מדינה פלסטינית, האו"ם העלה במדרגה את הרשות הפלסטינאית והיא עדיין לא מדינה.
נחמן שי: יכול להיות שהיא תהיה, בסוף התהליך, וזה נושא שגם כבר ראינו מחלק את החברה הישראלית לכל מיני צדדים, לא הבנתי למה צריך היה ללכת בראש המחנה, למה צריך להוביל?
נחמן שי: תנו לאו"ם להחליט.
נחמן שי: כשהאו"ם יחליט, תהיה מדינת ישראל, תהיה מדינת פלסטין, לפני כן זה ייפול אגב במשא ומתן בינינו, זה לא ייפול באו"ם בשום מקרה, יהיה פה משא ומתן.
נחמן שי: אני לא בעד שהאו"ם יחליט, שיהיה ברור, לא שגוגל תחליט ולא שהאו"ם יחליט, ההחלטה תיפול אצלנו, בינינו, יחד איתם, ככה אני מקווה.
נחמן שי: אבל נראה לי שגוגל הלכה מרחק רב מדי, מהר מדי, לקראת הנושא הזה.
נחמן שי: זה מה שחורה לי.
נחמן שי: ואני אומר עוד פעם, סגן השר ואני לא נמצאים באותה מפלגה ולא נמצאים באותו מחנה של דעות, אבל יש לי רושם שאתם חרגתם באיזה שהוא מקום מהמנדט שלכם.
נחמן שי: זה לא מפחית מההערכה ומהכבוד שיש לנו לגוגל ומהמהפכה שהיא חוללה בעולם, לא מפחית, אבל נדמה לי שבעניין הזה שגיתם.
משה גפני: שואלת בעצם מדינת ישראל, היא אומרת ככה, אתם חברה טכנולוגית עסקית שמקובלת על כולם ואתם באמת מתפתחים כל הזמן, האם בעניין הזה, ואנחנו לא נכנסים לוויכוח, אני מנסה כל הזמן למנוע את הוויכוח הפוליטי שקיים במדינת ישראל והוא קיים לגבי הנושא של ניהול משא ומתן עם הרשות הפלסטינאית, האם האו"ם צריך להתערב בעניין הזה, האם צריך שתהיה מדינה או לא צריך שתהיה מדינה, אני לא נכנס לחלוטין לעניין הזה.
משה גפני: כל עוד שאין מדינה, אמנם יש החלטת האו"ם, האם אתם לא חטאתם גם לעצמכם בזה שהעמדתם את עצמכם בראש המחנה והאם אתם נעתרים לבקשתו של סגן שר החוץ לשנות את זה חזרה, עד שבאמת תוקם מדינה.
<צ'רלס הייל: אני מודה לכם על השאלות.
<צ'רלס הייל: אני רוצה להבהיר היטב, שהחלטתנו היתה מעבר להליך העדכון שעשינו עבור הרבה מדינות וטריטוריות בעבר, בשום אופן אין לפרש זאת בהכרה או לא הכרה של איזושהי מדינה.
<צ'רלס הייל: אנו מאמינים שהחלטות אלו צריכות להתקבל על ידי גופים בינלאומיים ומדינות.
<צ'רלס הייל: אנחנו רק חברת טכנולוגיה ובהליך זה, העדכון שלנו רק בא לשקף את ההחלטות האלה, במקרה הזה של מכון התקנים הבינלאומי, ISO, לעשות רק את השינוי מהשם "השטחים הפלסטיניים" ל- "פלסטין".
<צ'רלס הייל: אין בכך שום אינדיקציה, אם מדובר במדינה או טריטוריה ואין בכך שום נקיטת עמדה מלבד מימוש השמות שניתנו.
<צ'רלס הייל: הלכנו בעקבות הסטנדרטים שנקבעו ע"י מכון התקנים הבינלאומי, כפי שנעשה ע"י הרבה חברות טכנולוגיה ומתכנתים.
<צ'רלס הייל: אין לפרש זאת, באם אנו מכירים או לא מכירים בשטחים או מדינה פלסטינית.
נחמן שי: איזה עוד חברות מעולם טכנולוגיית המידע הלכו בדרך של גוגל?
נחמן שי: אם אתה יכול לומר לנו אם יש עוד - - -
<צ'רלס הייל: ההחלטות התקבלו ע"י ICANN – התאגיד האינטרנטי להקצאת שמות ומספרים, כאשר הם מבססים את ההחלטות שלהם על מה שהם קוראים "קוד מדינה – ברמת דומיינים עליונה" , או כפי שזה מכונה "CCTLD" והם עושים זאת הן עבור מדינות והן עבור טריטוריות.
<צ'רלס הייל: אם ה- ICANN מגיע להחלטה של CCTLD, אין כל אינדיקציה לכך שמדובר במדינה.
<צ'רלס הייל: קיימים מספר אזורים, שבהם אתה יכול לחוש שאתה נמצא במעין "האזור האפור".
<צ'רלס הייל: בהונג קונג יש דומיין , במדבר סהרה המערבי יש דומיין, העובדה שאתה יוצר דומיין, אינה אומרת שאתה נוקט באיזושהי עמדה לגבי אותו אזור, בין אם זו מדינה או טריטוריה.
<צ'רלס הייל: חברות הטכנולוגיה והמתכנתים סביב העולם, זקוקים להנחייה כדי שיתאימו את המוצרים שלהם למשתמשים במקומות השונים, שוב, ללא שום אינדיקציה באם זו מדינה או טריטוריה.
<צ'רלס הייל: אנחנו רק רוצים שהמוצאים שלנו יותאמו למשתמשים באותו אזור.
<צ'רלס הייל: ה- ICANN יצרה דומיין ברמה עליונה עבור השטחים הפלסטיניים ואנו השקנו זאת בשנת 2009.
<צ'רלס הייל: סוגיה נפרדת לכך היא, אם אנו יכולים ליצור דומיין ברמה עליונה, אנו נעשה זאת משום שהמוצרים שלנו טובים יותר כאשר הם מותאמים למשתמשים באותו אזור.
<צ'רלס הייל: ההחלטה לשנות את השם מ- "שטחים פלסטיניים" ל- "פלסטין", באה רק בעקבות ועל פי הסטנדרטים למתן שמות, אשר נקבעו על ידי מכון התקנים הבינלאומי וארגונים נוספים.
<צ'רלס הייל: שוב, פירוש השינוי אינו מסמל או משקף שום נקיטת עמדה, באם מדובר במדינה או טריטוריה, זה רק הסכם למתן שם.
רונן הופמן: רק שאלת המשך קטנה, אם אפשר.
רונן הופמן: אני מקבל את התשובה, היא נשמעת לי תשובה, אני מקבל אותה כפשוטה, אבל הפרשנות הפוליטית מדינית נעשית על ידי המשתמשים, לא על ידי החברה, ולכן יש לזה משמעות.
רונן הופמן: גם אם החברה לא התכוונה, מי שמייחס את הפרשנות זה מיליוני אנשים שמשתמשים בחברה, ולכן השאלה היא בסופו של דבר האם החברה תהיה מוכנה לשקול מחדש או לשנות מחדש את העניין הזה.
<צ'רלס הייל: אנו כמובן מודעים ומעריכים את הרגישות לנושא, זו הסיבה שעשיתי את כל הדרך מארצות הברית לכאן, כדי לדון איתכם על כך.
<צ'רלס הייל: אנו רוצים להבהיר היטב, לגבי ההליך הטכני, שנעשה כאשר אנו מעדכנים את מוצרינו.
<צ'רלס הייל: שוב, אנו חברת טכנולוגיה המעריכה ומודעת לרגישות הקיימת בסוגיה זו ואת ההשלכות שיכולות להיווצר בגין סוגיות מסוג זה, אבל זהו רק עדכון טכני.
<צ'רלס הייל: אנו משקפים את מה שחברות תקנים אחרות קבעו, כך שעדכון זה יישאר בעינו.
<צ'רלס הייל: יחד עם זאת, אנחנו עדיין רוצים להבהיר היטב, כיצד אנו מגיעים להחלטות.
<צ'רלס הייל: אין אנו יכולים לדבר בשם חברות טכנולוגיה אחרות, אבל אני יכול לומר באופן כללי, שכאשר חברות טכנולוגיה אחרות ומתכנתים סביב העולם יוצרים איזשהו מוצר, הם צריכים למקם זאת בהתאם למדינות וטריטוריות השונות.
<צ'רלס הייל: זאת ככל הידוע לי, בהסתמך על מכון התקנים הבינלאומי.
משה גפני: אני רוצה להמשיך את הדיון לפני שנגיע לסיכומים.
משה גפני: אני מבקש ממר ארתור קול, סמנכ"ל תקשורת והסברה במשרד החוץ, בבקשה.
<ארתור קול: הדברים נאמרו.
<ארתור קול: יש לי רק דבר אחד באמת להדגיש וזה שזאת לא הפעם הראשונה, אנחנו רואים תופעות כאלה שבמרחב המקוון, לפעמים בזדון, בדרך כלל אפילו שלא בזדון, נעשים דברים שמאתגרים את הנושאים האלה שהם מדיניים במהותם ואנחנו בהחלט נצרכים לעניין ועוסקים בנושא.
<ארתור קול: רק בשנה האחרונה היו שני מקרים שבהם במרחב המקוון פעלנו, הפעם הראשונה כאשר ב-Google maps שייכו את הר הצופים לרשות הפלסטינית.
<ארתור קול: זה נראה כאיזה שהוא נושא טכני קל ולכן באמת פנייה שלנו תיקנה את הנושא.
<ארתור קול: הפעם השנייה הייתה בעת האולימפיאדה אשתקד, כאשר ה-BBC, כמובן גם כן שם ידוע וחשוב בעולם התקשורת, גם במרחב המקוון, צירף נתונים בסיסיים לכל המדינות שהשתתפו באולימפיאדה, אוכלוסייה וכו' וכו' ובירה, ולישראל תחת בירה הם השאירו ריק.
<ארתור קול: אז אנחנו כולנו יודעים שלישראל יש בירה ואנחנו עם גופים נוספים פעלנו מול ה-BBC ובהחלט הנושא הזה תוקן, וירושלים - - -
עפו אגבאריה: העולם מכיר בבירה שאתה אומר עליה?
<ארתור קול: ה-BBC תיקן - - -
עפו אגבאריה: העולם מכיר?
עפו אגבאריה: יש שגרירות אחת מכל העולם בירושלים?
<ארתור קול: אני כעובד מדינה לא הולך להיכנס לעימות בנושא הזה, אבל לישראל יש בירה וה-BBC תיקן וציין את ירושלים כבירת ישראל באתר.
<ארתור קול: אני אומר את כל זה כדי להדגיש שהנושא הזה בהחלט חשוב, הוא לא סמנטי וכפי שחבר הכנסת הופמן אמר, מה שחשוב הוא מה תהיה האינטרפרטציה של מאות המיליונים והמיליארדים המשתמשים לטרמינולוגיה, טרמינולוגיה היא דבר חשוב.
<ארתור קול: ולכן, בגלל אותו שתי דוגמאות שנתתי עכשיו, בוודאי יש גם דוגמאות נוספות לאורך השנים, אני כן סבור שהנושא הרגיש הזה יכול להיות עדיין מתוקן על ידי חברת גוגל.
<ארתור קול: אני רוצה להגיד עוד נושא אחד.
<ארתור קול: הדוגמאות שהובאו של דרום סודן והאיים האנטילים הן דוגמאות שונות לחלוטין.
<ארתור קול: שם במשא ומתן הושגו הסכמות, קודם כל על ידי הצדדים, והובאו לאישור המוסדות הבינלאומיים ולכן זה מקרה שונה לחלוטין, כאשר כאן אין מדינה, אין הסכמה, אין עדיין אפילו משא ומתן, ולכן הנושא הזה הקדים את זמנו במקרה הטוב וניתן, אני חושב, עדיין לתקן.
משה גפני: גרשון קידר, יועץ השר.
<גרשון קידר: אין לי מה להוסיף.
משה גפני: דניאל סימן?
משה גפני: סמנכ"ל הסברה מטעם משרד ראש הממשלה היום.
<דניאל סימן: אני אעשה את זה בקצרה.
<דניאל סימן: אדוני היושב ראש, אדוני סגן השר, חברי כנסת מכובדים.
<דניאל סימן: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) צ'ארלס, ברוך בואך לישראל, אני מקווה שניתנה לך ההזדמנות לראות גם דברים אחרים, או שאולי לא ידעת לאיזה מקום הכנסת את עצמך.
<צ'רלס הייל: כן, טוב להיות כאן.
<דניאל סימן: אני רוצה להתייחס, לא לדיון שמתקיים פה, אלא הפנייה אלינו הייתה על מה המדינה עושה כדי לנצל את המרחב המקוון ואת הפוטנציאל העצום שגלום בזה.
<דניאל סימן: אני חושב שבפעם הראשונה ראינו, לפני חצי שנה במבצע בעזה, מה הכוח שיש לציבור ובאמצעות באמת השינויים שחלו בשנים האחרונות, באמצעות המדיה המקוונת, היא נותנת קול לציבור ואת היכולת להשפיע.
<דניאל סימן: יש כאלה שאמרו שיש שינוי מהותי, אנחנו רואים את זה יותר כעליית מדרגה, שבאמת משרד ראש הממשלה החליט וראש הממשלה בעצמו הבין את הפוטנציאל והחליט להקדיש משאבים כדי לנצל את הפוטנציאל הזה.
<דניאל סימן: אז אני רק רוצה, בהצגה קצרה מאוד, הרעיון הכללי הוא שגם במרחב האינטרנטי עדיין למדינה יש משקל כדי לעזור, לסייע ולכוון.
<דניאל סימן: אנחנו פה רואים את גופי ההסברה ואת משרדי הממשלה שמזינים, זה הלב הפועם, אני לוקח את המונח הזה מהמל"ל (מטה לביטחון לאומי), שבו אנחנו מכניסים חומרים לתוך המרחב ואז אזרחים בארץ ובמדינות היעד מוציאים את הדברים בתקווה להשפיע על מה שאנחנו קוראים לזה מלחמת התודעה.
<דניאל סימן: המערך שיוקם עכשיו במשרד ראש הממשלה, יהיו בו נציגים שייגעו בכל הנושאים שמיוצגים פה.
<דניאל סימן: ברור שהמדינה לא יכולה להקדיש את המשאבים שהיינו רוצים להקדיש לדבר הזה, אפילו אנחנו לא עומדים במשאבים שיש, ונציגת דובר צה"ל כאן, חברתי אביטל ליבוביץ קיבלה - - -
נחמן שי: מוכרחים משקפי גוגל בשביל לקרוא את זה.
<דניאל סימן: אני אשמח לבוא לדיון יותר נרחב.
משה גפני: כן, אנחנו עוד נדבר על העניין הזה.
<דניאל סימן: זו הצעה שאנחנו מגבשים, כשהמשקל יינתן, אצלנו לפחות, לכל הנושא האוניברסיטאי והרעיון האוניברסיטאי שיהיה מתאם, בכוונתנו לבנות על בסיס של מלגות חמ"לים או מרכזי פעילות בשבעה מוסדות כרגע שעל בסיס התכנית או על בסיס ההתארגנות של האוניברסיטאות בזמן המבצע בעזה הגענו לבסיס הזה - - - נגמרה הבטרייה כמובן.
זאב אלקין: לגוגל זה לא היה קורה.
<דניאל סימן: אני אומר, גם בנסיבות האלה מדינת ישראל יודעת למצוא פתרונות.
<דניאל סימן: אנחנו באמת נבנה על היכולת של הציבור והציבור שמבין בזה.
<דניאל סימן: אני מודה, אנשים בגילי מסתכלים על זה קצת לפעמים בהתפעלות, אבל המדיה החברתית זו שפת האם של החבר'ה הצעירים ואנחנו מתכוונים להשקיע שם ולנצל את הפוטנציאל שגלום שם כדי לעזור במלחמת התודעה ולהפיץ את המסרים של האזרחים הישראליים, לנצל את הבמה שניתנת במרחב האינטרנטי כדי להגיע לציבורים יותר רחבים ולהפצה יותר גדולה של העמדות והמסרים בישראל.
משה גפני: לא ניכנס לעניין של הגיל כמובן.
משה גפני: ניצן חן, מנהל לשכת העיתונות הממשלתית.
<ניצן חן: תודה.
<ניצן חן: אני רק רוצה באמת אל"ף, להודות ליושב ראש ולמציעים, ולנצל את ההזדמנות, לא קשור לגוגל, לבוא ולומר, עם כל הכבוד ללב הפועם של ההסברה ולחברי דני סימן, הבטריות ריקות וחייבים להביא תקציבים להסברה.
<דניאל סימן: תרתי משמע.
<ניצן חן: ההסברה הישראלית היום מתוקצבת לדעתי בתקציב הזעום ביותר.
<ניצן חן: הזכרת, אדוני היושב ראש, את מיקרונזיה, אז לדעתי אפילו פחות מבחינת האינפוט שהמדינה נותנת.
<ניצן חן: מי כמוך, כיו"ר ועדת הכספים לשעבר, צריך לתת גם תקציבים להסברה, גם כלים בניו מדיה ובעימות הבא מול גוגל, כדי שלפחות תהיה לנו יכולת, אני באמת פונה בקריאה נרגשת לנחמן שי ורונן הופמן, נצלו את ההזדמנות הזאת ותוסיפו עוד משאבים ועוד כלים לתחום ההסברה בישראל, שהיא מאוד מאוד - - - אני בטוח שהיא קרובה ללבכם וצריך להביא עוד תקציבים.
משה גפני: תודה, ניצן.
משה גפני: נעמה הניג, את רצית להעיר משהו, משרד התקשורת?
<נעמה הניג: דיבר חבר הכנסת שי על יצירת domains ורציתי להבהיר, התייחס לזה גוגל, אבל אני רוצה מהמקום המקצועי וכמי שמובילה במשרד התקשורת בעבור המדינה את כל סוגיית ה-Internet Government, שהיא סוגיה שעומדת בצד הנושאים שעלו כאן.
<נעמה הניג: מבלי להתייחס לנושאים הפוליטיים ולנושא ההסברה, יצירת ה- domainsלא נעשית בידי גוגל, היא נעשית בידי אייקן ואייסוק וארגונים שעוסקים בסטנדרטיזציה, ואני חייבת לציין, בהזדמנות הזו, שקיים שיתוף פעולה מקצועי טוב עם גוגל בנושאים רבים שבהם אנחנו משתפים את בעלי העניין.
<נעמה הניג: אנחנו חולקים ערכים משותפים שבאים לביטוי לפעמים במחלוקות בזירה הבינלאומית, אנחנו חולקים את הערכים, כמובן בניהול האינטרנט ובסוגיות האינטרנט אנחנו שותפים לערכים דמוקרטיים, לפתיחות ולהיעדר הצנזורה, ורציתי לציין זאת.
משה גפני: אני אבקש מסגן השר, לפני שהוא יוצא, קודם כל לפי דעתי צריך למצוא איזה פתרון לגבי הנושא של ההסברה, באמת אנחנו נמצאים בנסיגה, צריך להחליט מה עושה משרד ראש הממשלה, מה עושה משרד החוץ ומי מופקד על העניין הזה.
משה גפני: הדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי ויכול להיות - - -
נחמן שי: אני אתן לך שי את הספר שלי, אני לא רוצה לחייב אותך, הכול בספר.
נחמן שי: ספר שלם כתבתי על הסוגיה הזאת, מי עושה מה.
משה גפני: יכול להיות שאנחנו ניכנס לסוגיה הזאת - - -
נחמן שי: אתה עכשיו נכנסת אליה בלי להרגיש, מי עושה מה.
משה גפני: תאמין לי שהרגשתי.
משה גפני: אני מבקש, אנחנו נמצא את הדרך - - -
זאב אלקין: מה השאלה?
משה גפני: השאלה שלי כמה כסף צריך, מה שאמר ניצן חן, אני רציתי להגיד את זה קודם.
משה גפני: אנחנו לאחרונה בוועדה כאן עוסקים גם במו"פ, גם בדברים ש - - - מתברר שהמדינה או משרד האוצר איננו מתקצב דברים שהם חיוניים ממש או שהוא מקצץ בהם.
משה גפני: כמה כסף צריך כדי להתמודד עם ההסברה?
זאב אלקין: אני אנסה לתת תשובות ולחדד.
זאב אלקין: קודם כל הסברה זה מונח רחב, הוא כולל כל מיני דברים, יש הסברה בארץ, יש הסברה בחוץ לארץ, יש דברים בממשק.
זאב אלקין: אני יכול לדבר על הסברה בחוץ לארץ, זה תפקידנו ובזה אנחנו עוסקים.
זאב אלקין: אגב, בהתאם להערתך/שאלתך, לפי החלטות ממשלה למיניהן, כולל אפילו הבהרה שהייתה בהחלטת הממשלה האחרונה על סגירת משרד ההסברה, האחראי הבלעדי על תחום ההסברה בחו"ל זה משרד החוץ.
זאב אלקין: זאת אומרת שאין פה חוסר בהירות, הדברים מאוד מאוד ברורים.
זאב אלקין: מערך ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה, תפקידו להיות גוף מתכלל את כל נושא ההסברה על סוגיו, הוא לא גוף מבצע, ככה הוא קם, לפי החלטת ממשלה, וככה הוא - - -
<ניצן חן: אתה מרוצה מהתקציב שקיבלת, אדוני סגן השר?
זאב אלקין: תיכף אני אגיע לתקציב.
משה גפני: ניצן, דקה, אתה לא מראיין עכשיו.
משה גפני: אם היה לי זמן הייתי מרחיב עכשיו במה שאומר סגן השר, אבל אין לי את הזמן לזה עכשיו.
זאב אלקין: עוד מעט הוא יגיד לך 'החוצה'.
משה גפני: 'תצא בחוץ'.
זאב אלקין: מבחינת חלוקת הסמכויות, מאוד ברור מי הגוף שצריך להיות מופקד על הביצוע של הסברה בחוץ לארץ.
זאב אלקין: לגבי התקציבים, אני הזכרתי את זה במליאת הכנסת, אני אחזור על זה כאן.
זאב אלקין: זה לא השתנה מבחינת בסיס התקציב.
זאב אלקין: בסיס התקציב של מדינת ישראל לנושא הזה זה 9 מיליון שקל.
זאב אלקין: אני חוזר ואומר, 9 מיליון שקל.
זאב אלקין: קרי סדר גודל, כמה זה יוצא בימינו?
זאב אלקין: סדר גודל של 2.5 מיליון דולר, משהו כזה.
זאב אלקין: זה התקציב שיש למדינת ישראל להעמיד לנושא של הסברה בחוץ לארץ.
זאב אלקין: אז מבחינה זו ניצן חן בוודאי צדק בהערה שלו.
זאב אלקין: לצורך השוואה, תקציב ההסברה של הרשות הפלסטינית הוא 200 מיליון דולר.
זאב אלקין: זה בערך פי מאה.