GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הניה ברקוביץ: נתוני גשם, יש לנו משנות ה-20 ואילך.
<הניה ברקוביץ: ואנחנו, כרגע, משקיעים הרבה מאוד מאמץ.
<הניה ברקוביץ: לדאבוני, המאמץ הזה נדרש מאיתנו, כי באקדמיה לא עושים את הדברים האלה, ואין לנו ברירה אלא לקחת את זה על עצמנו, ולעשות את הדבר הזה.
<הניה ברקוביץ: אני מציגה עוד משהו: אני בכוונה הצגתי את הנתונים על הגרף, כי עיבוד נתונים מטאורולוגיים, עיבוד סטטיסטי של נתונים מטאורולוגיים הוא מקצוע.
<הניה ברקוביץ: אנחנו, לדאבוני, נעשה שימוש שגוי בשיטות סטטיסטיות לעיבוד נתונים מטאורולוגיים.
<הניה ברקוביץ: הנתונים המטאורולוגיים – מי שמבין פה במדע, יודע שכאשר אתה לוקח דגימה, הדגימה צריכה להיות בלתי תלויה, ובמטאורולוגיה אין דבר כזה.
<הניה ברקוביץ: הטמפרטורה שנמדדה היום מושפעת מהטמפרטורה שנמדדה אתמול, ונמדדה כמה ימים קודם לכן.
<הניה ברקוביץ: יש לנו בעיה של הבנה ושימוש בכלים סטטיסטיים בתחום המטאורולוגיה.
<הניה ברקוביץ: מדינת ישראל חסרה את הידע הזה.
<הניה ברקוביץ: לדאבוני, בתחום מדעי האטמוספירה לא עוסקים בסטטיסטיקה.
<הניה ברקוביץ: הסטטיסטיקה היא כלי של מדעי החברה.
<הניה ברקוביץ: המחלקות לגאוגרפיה, שמטפלות בנושא של שינויי האקלים, לא מכירות שיטות סטטיסטיות לתחום המטאורולוגיה.
<הניה ברקוביץ: מדינת ישראל חסרה בידע הזה.
<הניה ברקוביץ: אני ביקשתי מהאקדמיה להרים את הכפפה.
<הניה ברקוביץ: זה לא תחום שאני צריכה ללמוד אותו וללמד אותו, את החוקרים במדינה.
<הניה ברקוביץ: לא השירות המטאורולוגי צריך לקחת את זה על עצמו.
<הניה ברקוביץ: ביקשתי מהאוניברסיטאות לעשות את זה.
<הניה ברקוביץ: אני לא ראיתי - - -
אברהם מיכאלי: מה הסיבה לכך, לדעתך?
<הניה ברקוביץ: אני לא יודעת.
<אלכס גורדון: מה זה הומוגניזציה?
<אלכס גורדון: זה לא עניינים סטטיסטיים, זה לא עקרונות - - -
<הניה ברקוביץ: הומוגניזציה זה שימוש בעקרונות סטטיסטיים.
<אלכס גורדון: בבקשה.
<הניה ברקוביץ: אני כרגע עושה הומוגניזציה של הנתונים.
<הניה ברקוביץ: לא הפריע לאף אחד במדינת ישראל לעשות מחקרים בלי שהנתונים יהיו הומוגניים.
<אלכס גורדון: - - -
<הניה ברקוביץ: אין.
<הניה ברקוביץ: אתה תגיד: שינויי אקלים.
<אלכס גורדון: אבל העקרונות - - -
<הניה ברקוביץ: לא עשית הומוגניזציה של הנתונים.
<הניה ברקוביץ: אני מציגה נתונים, אני מציגה עובדות.
<הניה ברקוביץ: יש לנו בעיה.
<הניה ברקוביץ: לא תהיה לי ברירה?
<הניה ברקוביץ: אני אצטרך להביא מומחים מחוץ לארץ שילמדו אותנו, את עובדי השירות המטאורולוגי, איך לעשות עיבוד נתונים מטאורולוגי.
אברהם מיכאלי: דוקטור אוחיון עסק בזה הרבה שנים, בתכנון הלימודים.
אברהם מיכאלי: אז נשאל אותו אחר כך.
שמעון אוחיון: לא, לא, לא, זה לא.
<קריאה: יש את פרופסור בנימיני - - -
<הניה ברקוביץ: יש לנו מומחה אחד בארץ, בתחום הזה, והוא פרופסור בנימיני, שכולנו מוקירים ומכירים אותו, שעסק בניתוח סטטיסטי של נתונים מטאורולוגיים.
<הניה ברקוביץ: אני לא מכירה גופים, גורמים נוספים, שעושים את הדבר הזה בצורה מקצועית וראויה.
<הניה ברקוביץ: זה נושא אחד.
<הניה ברקוביץ: ידעתי שאני מטילה פצצה.
<הניה ברקוביץ: הנושא השני הוא נושא של נתוני גשם: האם היו שינויי אקלים בנושא הגשם?
<הניה ברקוביץ: אנחנו לקחנו מחזורים של 30 שנה, והצגנו אותם שוב על גרף כדי לקבל את התמונה.
<הניה ברקוביץ: כמות הגשם הממוצעת לא השתנתה משנות ה-20 ואילך, הממוצעת.
<הניה ברקוביץ: ההתפלגות – אנחנו רואים – שכן השתנתה.
<הניה ברקוביץ: אנחנו לא דנים כאן באירועי קיצון, כי אנחנו לא נוכל לטפל באירועי קיצון עד שלא נגמור את תהליך ההומוגניזציה של כל הנתונים.
<הניה ברקוביץ: כי אירועי קיצון הם מקרים בודדים, ואותם צריך לטפל בצורה מאוד-מאוד זהירה.
<הניה ברקוביץ: אז זה מה שאני מראה לגבי ההשתנות.
<הניה ברקוביץ: ההתפלגות של הגשם בשנות ה-50 עד שנות ה-80 היא שונה, יותר אחידה מאשר בשנים שלפני ואחרי.
<הניה ברקוביץ: אבל, בכל מקרה, הגשם הממוצע לא השתנה.
<הניה ברקוביץ: גם יש המון אמירות: האם החורף התחיל קודם?
<הניה ברקוביץ: האם הקיץ יותר קר?
<הניה ברקוביץ: האם הוא יותר גשום?
<הניה ברקוביץ: הוא פחות גשום?
<הניה ברקוביץ: האם האביב גשום יותר?
<הניה ברקוביץ: אין שינוי.
<הניה ברקוביץ: אין הבדלים בין כמות הגשם שיורדת באביב, בסתיו ובאביב, משנות ה-20 ואילך.
<הניה ברקוביץ: ואם מישהו יודע משהו אחר, אז אני לא יודעת מאיפה הוא לקח את הנתונים.
<הניה ברקוביץ: נתוני השירות המטאורולוגי - - -
שמעון אוחיון: כן, אנחנו מסתכלים בטח בפרספקטיבה של היום ומחר, ולא - - - שלך.
<הניה ברקוביץ: אני מדברת כרגע על מה שהיה.
<הניה ברקוביץ: סליחה, אני מדברת כרגע על מה שאנחנו קוראים: monitoring – ניטור האקלים עד כה.
<הניה ברקוביץ: השקף הבא ידבר על הנושא של חיזוי: נושא של חיזוי, זה לקחת את המצב של האטמוספירה עכשיו, להניח x השערות, להשתמש בסימולציה פיזיקלית של האטמוספירה, ולראות לאן אנחנו הולכים עם הסימולציה הזאת.
<הניה ברקוביץ: התפיסה היא תפיסה סטטיסטית, כי ללכת קדימה בזמן, הרבה מאוד שנים, היא חייבת לתת לנו איזושהי דגימה של מספיק מודלים, שנותנים לנו את התוצאות.
<הניה ברקוביץ: להסתכל על הדגימה ולראות האם יש איזושהי מגמה בכל המודלים, והאם נותנים לנו איזשהן תוצאות.
<הניה ברקוביץ: אני בכוונה הגדרתי את הנושא של ההערכה.
<הניה ברקוביץ: אנחנו לא קוראים לזה חיזוי, אנחנו קוראים לזה הערכה - - -.
<הניה ברקוביץ: אולי יש מילה יותר טובה בתרגום, אבל, פחות או יותר.
<הניה ברקוביץ: אני רוצה להראות את התוצאות שהוצגו בעולם, לגבי הרצה של מודלים מטאורולוגיים.
<הניה ברקוביץ: הקוביות האפורות האלה הן תרחישים שונים.
<הניה ברקוביץ: כל קובייה אפורה היא תרחיש שונה, של מה יקרה לפליטות גזי החממה.
<הניה ברקוביץ: אם נפלוט ככה, אנחנו נקבל את הקובייה הראשונה.
<הניה ברקוביץ: אם נפלוט קצת יותר – A1B זה משהו ממוצע.
<הניה ברקוביץ: שזה היה ב-I.P.C.C.
<הניה ברקוביץ: האחרון.
<הניה ברקוביץ: דרך אגב, אני נציגת מדינת ישראל ל-.C.C.P.I.
<הניה ברקוביץ: התמונה היא תמונה של כל התרחישים השונים, כאשר תרחיש אחד, בין, אם נניח, זה התרחיש הממוצע.
<הניה ברקוביץ: ובתוך הקובייה האפורה הזאת אנחנו רואים תוצאות של מודלים שונים, שנותנים תוצאות שונות, והתוצאות הן – לכל מודל יש את רמת האמינות שלו.
<הניה ברקוביץ: כדי להעריך האם יש שינויי אקלים, אנחנו צריכים להסתכל על כל המודלים, על כל התוצאות.
<הניה ברקוביץ: לראות, להבין את כולם.
<הניה ברקוביץ: הרצה של מודל אחד לא תיתן תוצאות.
<הניה ברקוביץ: להגיד: 20% ירידה בכמות הגשם, כאשר אני הרצתי מודל אחד, זה חוסר אחריות מוחלט.
<הניה ברקוביץ: חייבים לראות את כל התמונה, את כל המודלים.
<הניה ברקוביץ: לראות האם יש מגמה.
<הניה ברקוביץ: אנחנו רואים כאן, בטבלה, שיש מגמה.
<הניה ברקוביץ: לגבי המגמה עצמה אנחנו גם צריכים להסתכל על החציון, על ההתפלגות הסטטיסטית של התוצאות השונות של המודלים.
<הניה ברקוביץ: כל אחד מהמודלים שונה בתפיסה הפיזיקלית שלו, בתהליכים הפיזיקליים - - -
אברהם מיכאלי: דוקטור ברקוביץ, בואי נתכנס לאיזשהו סיכום, כי אני רוצה שנספיק עוד.
<הניה ברקוביץ: הלאה, בבקשה.
<הניה ברקוביץ: אני בכוונה הצגתי, מאחר שאנחנו חייבים להסתכל על הרבה מאוד מודלים, ועל התוצאה של כל המודלים יחד.
<הניה ברקוביץ: הראיתי את הפעילויות הבינלאומיות, שכוללות את האזור שלנו, בתחום הרצת מודלים אזוריים, כדי שאפשר יהיה לתת תמונה.
<הניה ברקוביץ: אנחנו, מדינת ישראל, כרגע, לא חברה באף אחת מהן.
<הניה ברקוביץ: אני, לדאבוני, בגלל שהאקדמיה לא חלק מהעניין, אנחנו ניכנס, בשירות המטאורולוגי, לקבוצתCORDEX - - - שהוא כולל גם את הים התיכון וגם את האזור שלנו, מספיק מזרחה.
<הניה ברקוביץ: למשל: ב-CORDEX אירופה, אלה המדינות החברות.
<הניה ברקוביץ: אבל, כמובן, הוא קוטע אותנו מזרחה, אז אנחנו בבעיה.
<הניה ברקוביץ: אנחנו חייבים להיות חלק.
<הניה ברקוביץ: אנחנו חייבים שבמדינת ישראל יהיו מספיק חוקרים, שיריצו מודלים, ייתנו את התרומה שלהם.
<הניה ברקוביץ: לדאבוני, מה שקורה היום באוניברסיטאות בתחום מדעי האטמוספירה, הוא, בלשון המעטה, חמור.
<הניה ברקוביץ: כי מה שהיה פעם יכול אולי לתרום משהו בתחום המודלים, יצא לפנסיה.
<הניה ברקוביץ: ואנחנו, כרגע, אין.
<הניה ברקוביץ: באוניברסיטת תל-אביב אין אפילו מי שילמד את התחום הזה.
<הניה ברקוביץ: באוניברסיטה העברית יש, עדיין יש, איזה פרופסור, חיים, שמלמד מודלים, אבל הוא לא עוסק בנושא שינויי אקלים.
<הניה ברקוביץ: תחום מודלים של שינויי אקלים הוא מקצוע לכל החיים.
<הניה ברקוביץ: הוא לא להריץ פרויקט עקב זה שמשרד המדע והטכנולוגיה הוציא מחקר לשלוש שנים, ובזה זה נגמר.
<הניה ברקוביץ: זה לא משהו שאתה יכול להתחיל ולגמור, ולהתחיל ולעשות כל מיני פרויקטים קטנים.
<הניה ברקוביץ: זה צריך להיות חלק מהידע, התחום שבו אתה מתמחה.
<הניה ברקוביץ: אתה לא עושה גם וגם וגם, אלא אתה עוסק בתחום שינויי האקלים.
<הניה ברקוביץ: למדינת ישראל אין מדענים שתורמים למודלים.
<הניה ברקוביץ: יש לנו פה, פה ושם, מדענים שעוסקים בהיבטים שונים, כמו פרופסור דני רוזנפלד שעוסק בנושא של עננות ושינויי אקלים.
<הניה ברקוביץ: אין לנו מומחים - - -
אברהם מיכאלי: טוב, דוקטור ברקוביץ, אני רוצה שנסכם את - - -
<הניה ברקוביץ: אוקיי.
<הניה ברקוביץ: זה הסיכום.
<הניה ברקוביץ: הסיכום: אנחנו צריכים הכשרה של חוקרים בתחום הקלימטולוגיה הסטטיסטית, - - - שיטות וניתוח אחידות ומהימנות לשינויי האקלים.
<הניה ברקוביץ: אנחנו צריכים להכשיר חוקרים בתחום מודלים מטאורולוגיים-אקלימיים, ולהשתתף בקונסורציומים בינלאומיים.
<הניה ברקוביץ: חייבים, לטווח ארוך, לעשות את הפעילות הזו, לא לטווח קצר.
<הניה ברקוביץ: התכנית, היא צריכה להיות תכנית תומכת, ומתן עדיפות באקדמיה ובממשלה לתכניות האלה.
<הניה ברקוביץ: אחרת, אנחנו הולכים וגוועים.
<הניה ברקוביץ: דרך אגב, לי, כנראה, גם לא יהיו עובדים.
<הניה ברקוביץ: בעשר השנים הקרובות לא יהיו לי עובדים לשירות המטאורולוגי.
<הניה ברקוביץ: ככה אני רואה את זה כבר היום.
<הניה ברקוביץ: הנושא של הומוגניזציה של סדרות נתונים אקלימיים: הנושא הזה מתבצע היום על ידי השירות המטאורולוגי, ואנחנו התחלנו בתהליך, ייקח לנו כמה שנים, וכנראה נצטרך להאיץ את התהליך.
אברהם מיכאלי: איך אתם מתוקצבים היום, כאגף במשרד?
<הניה ברקוביץ: אנחנו יחידת סמך במשרד התחבורה.
אברהם מיכאלי: יחידת סמך.
שמעון אוחיון: במשרד התחבורה.
<הניה ברקוביץ: במשרד התחבורה
שמעון אוחיון: אפשר לשאול כמה שאלות?
שמעון אוחיון: הנה, רק סיימה.
שמעון אוחיון: באיזו מידה אתם לוקחים חלק בדיונים של הוועדה, הוועדה המיוחדת להיערכות לשינויי אקלים, בראשות מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה?
<הניה ברקוביץ: אנחנו משתתפים.
שמעון אוחיון: אתם שותפים?
שמעון אוחיון: והגישות הללו, הדעות, נאמר גם הגישות השונות, המחלוקת שמשתמעת מדברייך, היא גם באה לידי ביטוי, אני מתאר לעצמי, בקטע הזה.
<הניה ברקוביץ: כן, אמת.
שמעון אוחיון: האם היה ניסיון גם, שאת אומרת:
שמעון אוחיון: אנחנו תלויים בידע ובמומחיות של ארצות אחרות.
שמעון אוחיון: הלוא קיבלנו גם, מדינת ישראל קיבלה תקצוב בסוגיה הזו.
<הניה ברקוביץ: התקציב לא מספיק, צריך אנשים.
<הניה ברקוביץ: צריך חוקרים שיעשו את העבודה ויעשו את המחקר, וישתתפו בקונסורציומים בינלאומיים, ותהיה להם גם אמירה בתוך הקונסורציום.
<הניה ברקוביץ: בקונסורציום אתה חייב לתרום.
<הניה ברקוביץ: אתה לא יכול להגיד: אני בא ולוקח את כל מה שהקונסורציום נותן לי.
<הניה ברקוביץ: אומרים: אתה רוצה להשתתף בקונסורציום?
<הניה ברקוביץ: תגיד מה התרומה שלך בתוך הקונסורציום.
<הניה ברקוביץ: אין לך תרומה?
<הניה ברקוביץ: אתה לא שייך.
<הניה ברקוביץ: אף אחד לא יריץ לאזור שלנו מודלים, אם אנחנו לא נהיה חלק ושותפים בתוך האזור הזה.
<הניה ברקוביץ: אז אנחנו נריץ מודל אחד, ואחרים לא יריצו.
שמעון אוחיון: זאת אומרת, שהמוסדות להשכלה אקדמית בתחום הזה לא מצמיחים את החוקרים הנדרשים בעניין הזה.
<הניה ברקוביץ: נכון.
שמעון אוחיון: זה גם כנראה נובע מהמודעות - - -
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת אוחיון, לפי הדברים שעולים פה – ואני אדבר עם היושב-ראש הקבוע – אנחנו נצטרך, כנראה, בוועדה להתייחס לסוגיה הזאת של הכשרת דור עתיד, וגם החזרת מוחות.
<עמיר גבעתי: אין פה קונצנזוס על מה שנאמר.
<עמיר גבעתי: התמונה פה היא לא בדיוק - - -
שמעון אוחיון: ברור, ברור לי שזו רק דעה.
שמעון אוחיון: זה משתמע ככה.
אברהם מיכאלי: בסדר, נקיים דיון, והלוואי שהתמונה בסוף תהיה ורודה ולא אפורה, ואני לא אגיד שחורה.
אברהם מיכאלי: לכן, במקרה אני וחבר הכנסת שמעון אוחיון - - -
שמעון אוחיון: אבל אני מציע, אדוני היושב-ראש, גם בקטע הזה לא לוותר כאן על.
שמעון אוחיון: כן, נוצר משהו קצת אירוני: הוקמו למעשה שתי ועדות.
שמעון אוחיון: הוועדה, אז בעקבות החלטת הממשלה ב-2010, אז היא התפצלה.
שמעון אוחיון: אז אחת שעוסקת בפליטות גזי חממה, בראשה עומד מנכ"ל משרד האוצר.
שמעון אוחיון: הוא כבר נטרל את כל התקצוב, ודחה את זה לעוד שלוש שנים, לפי התכנית הכלכלית שהוגשה לנו, שהוגשה לכנסת.
שמעון אוחיון: כלומר, גם לזה אנחנו צריכים להיות מודעים.
שמעון אוחיון: מה שנשאר בעצם זו רק הוועדה השנייה, שמתמקדת בהיערכות וההסתייגות לשינויי האקלים.
שמעון אוחיון: אבל הבעיה, אחת הבעיות המרכזיות, שכולן, לפחות, בזה יש איזושהי מודעות בציבור, ודרכה אפשר באמת גם להגביר את המודעות, כי אנשים מבינים משהו לגבי גזי חממה.
שמעון אוחיון: עם העניין הזה לפחות, דרכו לא נוכל לגייס תקציב, שנתחיל את התכנית כבר מעכשיו, כמובן, במימון של משרד האוצר, אולי דרכה נוכל גם להגיע גם להשלכות, לדברים אחרים, כדי לשתף.
שמעון אוחיון: אני מבין שבוודאי קנאת סופרים תרבה חכמה.
שמעון אוחיון: יש כאן גישות שונות בתוך הקהילה האקדמית.
שמעון אוחיון: אבל אני מתאר לעצמי שגם קולך צריך להישמע.
<הניה ברקוביץ: לא, המחלוקת היא האם לעשות פעולות או לא לעשות פעולות.
<הניה ברקוביץ: אני מכירה את הפעולות שהשירות ההידרולוגי עושה.
<הניה ברקוביץ: אני מכירה אותן.
<הניה ברקוביץ: אני לא חושבת שזה מספק, אפילו לא נותן קצה קצהו של מה שצריך.
<הניה ברקוביץ: השירות ההידרולוגי מממן פרויקט בתחום הזה, ויש עיבוד נתונים באוניברסיטת תל אביב.
<הניה ברקוביץ: אז יש עוד קבוצה באוניברסיטת תל אביב שלא מריצה מודלים, אבל היא סומכת על מישהו אחר באוניברסיטה באיטליה שיריץ עבורנו מודלים, והוא עושה פה, בארץ, עיבוד נתונים.
<הניה ברקוביץ: זה לא לעניין.
שמעון אוחיון: אני לא רוצה - - -.
שמעון אוחיון: רק משפט אחד אני רוצה לסיים את שתי ההערות, ובזה נגמר בוודאי: לנו, כחברי הוועדה, יש מחויבות, יחד עם חבר הכנסת משה גפני, היושב-ראש, לעשות משהו בנדון הזה, לגבי הלחץ שנוכל להפעיל לגבי התקצוב.
שמעון אוחיון: צריך לקחת בחשבון שגם נכנסנו לאיזשהם שותפויות בינלאומיות, ויש לנו גם מחויבות בינלאומית בנקודה הזאת, גם לפי הממצאים.
שמעון אוחיון: דבר אחד, שהייתי סקרן לדעת, וזה באמת לא קיבלתי גם כאיש חינוך בעבר – יש כאן נציג של מערכת החינוך?
<צילה וייס: כן.
שמעון אוחיון: אם יש, אם נוכל מילה אחת לשמוע מה אנחנו עושים כדי להגביר את המודעות לנושאים הללו?
שמעון אוחיון: שאולי בוודאי גם יצמיחו לנו חוקרים בעתיד.
אברהם מיכאלי: אנחנו ניתן לה עוד מעט לדבר.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לתת לשני אנשים שכבר הכינו מצגת.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לפחות בדקה, דקה וחצי, חברים, מבלי להריץ את כל המצגת.
אברהם מיכאלי: תסבירו לנו את המסקנות, את ההמלצות שלכם בסיכום.
אברהם מיכאלי: אני רוצה את הגברת ענת לוינגרט.
<ענת לוינגרט: שלום.
אברהם מיכאלי: כן, אני מבין שאת רוצה להציג לנו את החקלאות ושינויי האקלים שם, גם בפערי ידע.
אברהם מיכאלי: תתני לנו באמת, מכיוון שאנחנו בלוח זמנים מאוד צפוף, תתני לנו בדקה מה ההמלצות שלך, לדוגמה, במחקרים שאתם ערכתם שם?
<ענת לוינגרט: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, תודה רבה, דוקטור סיניה נתניהו.
<ענת לוינגרט: החקלאות בישראל, אנחנו יודעים שיש לה אספקטים שונים.
<ענת לוינגרט: אנחנו נרצה לחדד בהקשר של המו"פ, מדע, פערי ידע, את הקטע של אבטחת מזון, גם בכמות וגם באיכות.
<ענת לוינגרט: לצורך העניין, רק לסבר את האוזן, מדינת ישראל מייצרת באספקה עצמית את כל התצרוכת של התוצרת הטרייה: פרי וירק.
<ענת לוינגרט: חלקה אפילו מיוצא.
<ענת לוינגרט: אנחנו אמנם ניזונים פה על תרנגולות – סליחה, מי שאינו צמחוני, על בשר עופות, בעלי חיים למיניהם, דגים.
<ענת לוינגרט: חשוב לזכור שכמעט כל המזון היבש, המרוכז, הגס, כולו מיובא.
<ענת לוינגרט: זאת אומרת, הגרעינים שמשמשים מזון לחקלאות בענפי החי בישראל, למעשה כולה מיובאת, למעט ייצור המזון הטרי.
<ענת לוינגרט: מעבר לכך שאנחנו מדברים פה על מערכת שהיא מערכת ביולוגית, והיא מתקשרת פה בצורה בלתי ניתנת להפרדה, להשלכות של שינויי האקלים על מערכות ביולוגיות.
<ענת לוינגרט: אבל אני רוצה לחבר את הדגשים, שתיכף נתייחס להיבטים הספציפיים של פערי הידע, ומה נעשה, ומה צריך לעשות בקטע של הייצור החקלאי.
<ענת לוינגרט: הדיון פה התחיל, ולאורך כל הדרך בעצם, את אותן נקודות עיקריות שקשורות לשאלות שאנחנו מתלבטים בהן בהקשר החקלאי: דבר אחד, זה הנושא של טווח הזמן.
<ענת לוינגרט: כמו שאמר פה פרופסור מרסלו שטרנברג, אנחנו מדברים פה על תהליכים ארוכי טווח שקשים מאוד להמשגה.
<ענת לוינגרט: דבר שני, רמת אי הוודאות המאוד גבוהה.
<ענת לוינגרט: דבר שלישי, שמאוד קשור להחלטות שלנו והשיקולים, גם בפרקטיקה היומיומית וגם בעניין של הכיוונים של המו"פ, זו הרזולוציה.
<ענת לוינגרט: היו פה עכשיו דיונים על בכלל, על התחזיות לישראל.
<ענת לוינגרט: אנחנו עוד בכלל שואלים את השאלות של סדרי גודל של 20 קילומטר מרובע.
<ענת לוינגרט: אני רק מצטטת, כי פרופסור מרסלו שטרנברג נמצא פה: יש עבודה מאוד יפה של פרופסור מרסלו שטרנברג - - -, שמראה שאין דינו של הייצור, עשב במרעה בדרום הארץ, כדינו של המרעה בצפון הארץ, לאור שינויי האקלים.
<ענת לוינגרט: זאת אומרת, אנחנו שואלים עוד שאלות על רזולוציות הרבה יותר קטנות מאשר התחזית הכללית.
אברהם מיכאלי: האם יש מחקרים עולמיים שיכולים לתת לנו כיוונים בנושא של תחלופת יבוא, שאנחנו נגדל את זה בארץ.
אברהם מיכאלי: הרי זה, מה שלא הספקנו בפערי הידע שלנו, האם יש לנו כבר?
אברהם מיכאלי: יש מדינות גדולות ועצומות מבחינת גודל, שהן שם כבר פיתחו כמה.
<ענת לוינגרט: המגבלה לגבי נושא – אם אנחנו מדברים פה על יבוא הגרעינים, שהיבוא העיקרי הוא יבוא למזון לבעלי חיים ולא - - -
אברהם מיכאלי: באתי מאוקראינה עכשיו, כולם משתחווים להם.
<ענת לוינגרט: לנושא הזה מגבלת מים היא המגבלה.
<ענת לוינגרט: יש שטח אבל אין מים או שעלות המים, להביא אותה, לפחות, לפי תנאי השוק העולמי – דרוש שטח גדול מאוד מעבר ל-20% שהיום החקלאות תופסת במדינת ישראל.
<ענת לוינגרט: אני אגיד כמה דברים מכיוון שאין לנו זמן - - -
אברהם מיכאלי: מכיוון שאין לנו זמן, אז בואי.
אברהם מיכאלי: כן, באמת.
<ענת לוינגרט: מבחינת המו"פ, המו"פ החקלאי - - -
אברהם מיכאלי: רבותיי, אני רוצה להגיד לכם:
אברהם מיכאלי: כל מי שלא מספיק היום לדבר, אני מבטיח לכם שהדיון הזה יימשך, אפילו בפורום הזה, כדי שנוכל גם להביע את הדברים שלכם, כי הדברים שלכם מאוד חשובים.
אברהם מיכאלי: ואנחנו אולי אפילו ניצור – כפי שחבר הכנסת שמעון אוחיון הציע – קבוצות לחץ, פה, בכנסת, בנושאים הספציפיים שהועלו פה.
אברהם מיכאלי: הועלו פה כמה נושאים מאוד חשובים, שבסוף, אם לא ניתן לזה המשכיות, אז דיברנו והלכנו.
אברהם מיכאלי: אכן, כל הדברים שאתם מדברים, ומי שעוד לא הספיק לדבר, יש לי פה רשימה ארוכה של דוברים שביקשו לדבר.
אברהם מיכאלי: לצערנו, השעון נגדנו.
שמעון אוחיון: אנחנו צריכים לבנות על זה שחבר הכנסת גפני הוא יושב-ראש לשעבר טרי של ועדת הכספים.
אברהם מיכאלי: אז אני חושב שאנחנו, הכנסת, כל כך חזקה, חבר הכנסת שמעון אוחיון.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת משה גפני או מי שלא יהיה פה, אנחנו יכולים בהחלט להוות כגורם לחץ על מקבלי ההחלטות, ששם, בסוף, אמורים לקבל את ההחלטות.
אברהם מיכאלי: אנחנו, בכנסת, לא מחליפים את הממשלה.
אברהם מיכאלי: הכנסת מפקחת על הממשלה שהיא אכן תעשה את מה שצריך לעשות.
אברהם מיכאלי: כן, עוד משפט.
אברהם מיכאלי: כן, משפט אחד אחרון.
<ענת לוינגרט: אז אני רק ארצה לסיים: בהקשר של ייצור התשתית המדעית לנושא החקלאי, הדברים נעשים.
<ענת לוינגרט: אם מדינת ישראל היא המדינה המובילה בעולם בנושא של שימוש יעיל במים, בהשקיה – הטפטוף.
<ענת לוינגרט: 85% מהחקלאות הישראלית מושקית בטפטוף.
<ענת לוינגרט: אלה הדברים שפותחו בעבר.
<ענת לוינגרט: הם משמשים היום גם את ההתלבטויות שלנו בשינוי אקלים.
<ענת לוינגרט: כי אם אנחנו יודעים שיהיו פחות מים זמינים, איכויות שונות – הדברים האלה נעשים: שימור קרקע, פוריות קרקע, נושא של זנים, כאלה או אחרים, הם דברים שנעשים.
<ענת לוינגרט: יש יותר פנייה לרזולוציה רלוונטית, לפי התחזיות שיותר ויותר מונחות לפנינו.
<ענת לוינגרט: אם אנחנו מדברים על מה צריך הלאה, אנחנו חושבים שצריך לשים לב בעבודה המשותפת של כולנו, כי אין כאן חצר פרטנית של אף אחד.
<ענת לוינגרט: זה נושא רוחבי שרלוונטי לכולם: אחד, חייבת להיות עבודה בינתחומית ובין-משרדית.
<ענת לוינגרט: וכמו שפרופסור מרסלו שטרנברג אמר – מגוון ביולוגי זה גם אותם מיקרואורגניזמים ששומרים על פוריות הקרקע בגידול החיטה.
<ענת לוינגרט: כמו בטבע או כמו המזיקים והמחלות לאדם ולחי.
<ענת לוינגרט: זה הכול מגוון ביולוגי.
אברהם מיכאלי: הגברת ענת לוינגרט, אני חושב שאת מצביעה על אותן נקודות שהן בסוף חשובות במכלול הדברים שנאמרו פה, ולכן נצטרך לעשות מעקב המשכיות בעניין הזה.
<ענת לוינגרט: עוד שתי נקודות: אחת, כמו שאמרנו, אנחנו לא חצר פרטית, ואנחנו תלויים, גם בייצוא, גם בייבוא – לא רק בחקלאות, בנושאים אחרים.
<ענת לוינגרט: אנחנו לא יכולים להתעלם מההערכות והתחזיות לשינוי אקלים של מה שקורה מסביבנו: מהשוק, מכלכלת השוק, וכלה בדברים הפיזיים שבהם אנחנו - - -
אברהם מיכאלי: טוב, תודה לך.
<ענת לוינגרט: בבקשה.
אברהם מיכאלי: דוקטור עמיר גבעתי.
אברהם מיכאלי: התייחסות לעניין המים.
<עמיר גבעתי: אני אעשה את זה בזריזות.
אברהם מיכאלי: בבקשה, אם אפשר.
אברהם מיכאלי: לא בגלל שהנושא לא חשוב, זה אחד הנושאים הכי חשובים.
אברהם מיכאלי: אבל אנחנו - - - בתמציתיות, ובהזדמנות הקרובה נמשיך את זה.
<עמיר גבעתי: מכיוון שבאמת נושא המים, בטח בישראל ובאזור הזה הוא מאוד חשוב, אז הגישה שלנו, ברשות המים , שומנה ממה שהוצג פה על ידי המשרדים האחרים.
<עמיר גבעתי: היא די דומה למה שהוצג על ידי המדענית הראשית.
<עמיר גבעתי: אנחנו רואים את הנושא הזה שהוא כבר קיים, כבר משפיע, ולכן ההיערכות היא כבר נעשית ולא דיבורים לעתיד.
<עמיר גבעתי: אז בין אם זה במחקרים, ואני חייב לומר פה הסתייגות למה שאמרה מנהלת השירות המטאורולוגי, היא עשתה פה דיסקרטיזציה לכל האקדמיה הישראלית, כאילו שאין מחקר.
<עמיר גבעתי: ולפחות אותי לימדו: אם יש משהו שפורסם והתקבל בתור מאמר, אז אי אפשר לבטל את זה ולהגיד שאין פה סטטיסטיקות.
<עמיר גבעתי: אז שיירשם בפרוטוקול שהמצב הוא לא כמו שתואר פה.
<הניה ברקוביץ: - - -
<עמיר גבעתי: אני לא הפרעתי לך, אז בבקשה לא להפריע לי גם.
<עמיר גבעתי: אז בין אם זה נושא מימון ארוך טווח של מחקרים שנעשה בנושא של שינוי אקלים: באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטה העברית, חוקרים נוספים, אבל זה לא כל כך משנה עכשיו.
<עמיר גבעתי: קונסורציום – נאמר פה.
<עמיר גבעתי: רק בחודש הבא אנחנו משתתפים בקונסורציום של 20 מדינות בים התיכון בנושא של שינוי אקלים ומים.
<עמיר גבעתי: אז בפירוש רשות המים היא בחזית אחת עם כל הגופים שמטפלים בנושאים של אקלים ומים בעולם.
<עמיר גבעתי: אז אמרתי, היערכות, מחקרים – זה דברים שאנחנו לוקחים מאוד ברצינות.
<עמיר גבעתי: כבר היום אנחנו נערכים, בתכנית האב של רשות המים, להפחתה.
<עמיר גבעתי: ושוב, נאמר פה שאין שום שינוי על טווח של עשורים.
<עמיר גבעתי: אז אם אין שינוי, שמישהו יסביר לי לאן נעלמו מאות מיליוני קוב בכנרת ובצפון, כי אנחנו רואים שיש מחסור, ואנחנו יודעים שכבר היום אנחנו בבעיה של פחות מים.
<עמיר גבעתי: אני מתחבר למה שאמרה הגברת ענת לוינגרט ממשרד החקלאות: הרזולוציה האזורית היא סופר חשובה.
<עמיר גבעתי: הבדלים בין כנרת לחוף.
<עמיר גבעתי: מדינת ישראל לא הומוגנית.
<עמיר גבעתי: אי אפשר לקחת תחנות גשם מאילת – אפרופו הומוגניזציה – ולשקלל אותה עם תל אביב.
<עמיר גבעתי: אנחנו רואים מחסור גדול בצפון מזרח ישראל, לעומת יציבות באזור החוף.
<עמיר גבעתי: אז הנושא הזה קריטי, אפרופו פערי ידע - - -
אברהם מיכאלי: דוקטור עמיר גבעתי, שתי שאלות: מה ההתפלה עשתה או שינתה?
אברהם מיכאלי: ודבר שני – טוב, אתה לא אמור לענות לנו על זה.
<עמיר גבעתי: לא על מחירים.
<עמיר גבעתי: אל תשאל אותי על מחירים.
אברהם מיכאלי: אז זהו.
<עמיר גבעתי: אני צריך לדבר על התפלה, לא על מחירים.
אברהם מיכאלי: עוד מעט מים יעלו יותר מדלק, בגלל זה.
<עמיר גבעתי: יש - - - סמנכ"ל כלכלה בוועדת - - - אז התחלתי ואמרתי שאנחנו כבר עכשיו נערכים.
<עמיר גבעתי: אז בסוף שנת 2013, שני שליש, 70% מהצריכה הביתית כבר תהיה ממתקני התפלה.
<עמיר גבעתי: בגלל שאנחנו מאוד מוטרדים מהנושא של אולי הכמויות השנתיות לא ישתנו, אבל תראו את השנה הזאת: הייתה לנו בצורת בתוך השנה הזאת, גמרנו את החורף בפברואר, והיינו צריכים לספק לחקלאות.
<עמיר גבעתי: לכן, הפתרון הוא התפלה והשבת קולחין.
אברהם מיכאלי: לאיזה פוטנציאל כבר הגענו מבחינת הפעלת מתקני התפלה?
<עמיר גבעתי: אז אני אומר:
<עמיר גבעתי: כיום יש כ-300 מיליון, ובמהלך השנה הקרובה, שני מתקני התפלה נוספים ייכנסו: באשדוד ובסורק, ויהיו 500 מתוך 700.
<עמיר גבעתי: סך הכול, הצריכה הביתית שהולכת ועולה לא מחכה לאקלים, ועוד לא אמרתי שום דבר על השכנים.
<עמיר גבעתי: אז, לכן, במשפט אחד: ההיערכות היא התפלה, השבת קולחין.
<עמיר גבעתי: יש לזה ביטוי, כמובן, במחירים.
<עמיר גבעתי: אבל, שוב, אני מעדיף לא להיכנס לזה.
<נאור ירושלמי: אבל התפלה עולה באנרגיה, סליחה, וזה בדיוק מה שמעודד את משבר האקלים, - - - של גזי חממה וכולי.
<נאור ירושלמי: צריך ללכת - - - אחרים.
<עמיר גבעתי: פשוט צריך לשים את זה בפרופורציות.
<עמיר גבעתי: אתה צודק בגדול, וזה אחד - - - איך לשפר את הנושא הזה - - -.
<עמיר גבעתי: אתה צודק.
אברהם מיכאלי: מר נאור ירושלמי, בוא לא ננהל דו שיח.
<נאור ירושלמי: סליחה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שהתחום של המים, אין ספק שנקדיש לזה דיון נוסף, כי המחקרים שלכם מצליחים גם להועיל בסוף לאזרח שמקבל את המים גם בצריכה.
אברהם מיכאלי: דוקטור חסאם מסאלחה, לשכת המדען הראשי, משרד המדע והטכנולוגיה – מחקרים בהובלת משרד המדע והטכנולוגיה.
<חסאם מסאלחה: שלום לך.
אברהם מיכאלי: שלום, שלום.
<חסאם מסאלחה: אני פה - - - תודה רבה.
<חסאם מסאלחה: אני מברך על היוזמה ועל הדיון.
<חסאם מסאלחה: הרבה ממה שתכננתי להגיד בלי מצגת נאמר על ידי כמה מהחברים והחברות, ולכן אני לא אחזור על עיקר הדברים.
<חסאם מסאלחה: במשפטים ממש טלגרפיים: אנחנו השקענו במחקרים, נושקים לשינויי אקלים, גם בתכניות הדו-לאומיות שלנו, במיוחד עם גרמניה, אבל גם בתשתיות.
<חסאם מסאלחה: הפרויקטים הלאומיים שלנו מזה עשרות שנים או לפחות קרוב ל-20 שנה.
<חסאם מסאלחה: חלק גדול של האנשים שנמצאים פה גם זכו במענקי מחקר, וגם הוכשרו בתכניות שלנו, כמו דוקטור עמיר גבעתי ואחרים, בהרבה תחומים שנוגעים לנושא.
<חסאם מסאלחה: אנחנו נמשיך.
<חסאם מסאלחה: משקיעים עכשיו גם בפרויקטים שהם נלווים לנושא של שינויי אקלים, וישמשו בבוא היום גם בסיס להשוואות ולפעילות מחקרית-מדעית, כדי להשלים פערי ידע וכל מה שקשור בזה.
<חסאם מסאלחה: בנושא הכנסת והחקיקה, אני רוצה בהחלט לחזור על נקודה אחת מאוד חשובה: אין לנו, לא עומד לרשות ממשלת ישראל היום מנגנון למימון לטווח ארוך.
<חסאם מסאלחה: לאף אחד ממשרדי הממשלה.
<חסאם מסאלחה: זו רק דוגמה אחת על מה שאנחנו צריכים מנגנון כזה.
<חסאם מסאלחה: רק זה, מרכז הידע הזה, הלאומי, הוא רק דוגמה אחת.
<חסאם מסאלחה: יש לנו - - - ישנים.
<חסאם מסאלחה: אפילו ותיקים מאוד, שעד היום, למרות עשרות השנים, עוד אין לנו מנגנון.
<חסאם מסאלחה: ואת זה צריך לקחת - - -
אברהם מיכאלי: דוקטור חסאם מסאלחה, מה מצב התקצוב במשרד המדע והטכנולוגיה לפרויקטים השונים, שאתם, כגוף חשוב מאוד, מטפל במגוון הפרויקטים שדיברו פה?
<חסאם מסאלחה: כמובן שיש מגבלת תקציב נוראית.
אברהם מיכאלי: - - - אם בכלל, אם אתה יכול להמחיש לי מה התקצוב שאתם מעמידים לרשות כל הפרויקטים החשובים האלה?
אברהם מיכאלי: שיתוף הפעולה.
<חסאם מסאלחה: הרבה עשרות מיליונים של שקלים.
<סיניה נתניהו: אבל גם במים, גם בסביבה, גם בחקלאות.
<סיניה נתניהו: לא - - - אקלים.
<סיניה נתניהו: - - - חייבים לציין.
<חסאם מסאלחה: נכון - - -
אברהם מיכאלי: כן, אני אמרתי: פרויקטים שונים.