GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל הרשקוביץ: אנחנו גם עושים כאן שיתופי פעולה בין מדינות, כמו שעשינו לאחרונה עם בולגריה.
דניאל הרשקוביץ: אין גבול לכמה שאפשר לעשות, אני יכול להצביע על המון כיוונים.
דניאל הרשקוביץ: אולי משרד המדע והטכנולוגיה הוא לא הכתובת, כיוון שאנחנו בעיקר האחראים על הקטע של מה שנקרא "technology transfer", זאת אומרת, הרעיון של להעביר לדברים כדי לגשר על אותו פער בין המחקר הבסיסי הפנטסטי שנעשה כאן באוניברסיטאות לבין המחקר היישומי.
דניאל הרשקוביץ: אבל, המולמו"פ שהוא באמת עוזר בקביעת המדיניות נותן את דעתו לכל הדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: שוב, העבודה המוטלת לפתחנו היא עבודה גדולה מאוד, הן בוועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה, הן לפורום המדענים הראשיים שמאגד את כל המדענים הראשיים של כל משרדי הממשלה באמת עם ראייה כולל.
דניאל הרשקוביץ: כמובן, גם הממשלה וועדת השרים לענייני מדע ולוועדה של הכנסת.
דניאל הרשקוביץ: כולם אמורים לקחת את ההמלצות ולהביא אותן למיצוי מרבי.
דניאל הרשקוביץ: שוב, זאת הזדמנות יוצאת מן הכלל להודות לאיציק ולוועדה כולה.
דניאל הרשקוביץ: לא תמיד אדם רואה ברכה במינוי או מרגיש שהמינויים שעשה הם כל-כך מוצלחים.
דניאל הרשקוביץ: במקרה הזה אנחנו שמחים ומסתכלים קדימה ולא מסתפקים במה שיש.
יצחק בן-ישראל: טוב שאתה אומר כך, חשבתי אולי לחזור לפה.
רונית תירוש: פרופסור שי ארקין, בבקשה.
שי ארקין: אני סגן נשיא למו"פ של האוניברסיטה העברית ואני נציג ור"ה בדיון.
שי ארקין: קודם כל, תיקון קטן.
שי ארקין: מחקר בסיסי בהחלט מכוון.
שי ארקין: הוא אינו מכוון על-ידי בעיה או על-ידי פתרון שאנחנו רוצים להגיע, אלא הוא מכוון על-ידי סקרנות.
שי ארקין: אני לא חושב שניתן לבוא ולומר מה יהיו הצרכים בעוד 10 או 15 שנה, כך שאנחנו לא יכולים לכוון אותו.
שי ארקין: הסקרנות היא הכוח המניע.
שי ארקין: אני שותף לפסימיות של חברי משמאל ואינני שותף לחדוות השמחה שהביע הנציג מהאוצר.
שי ארקין: אם אנחנו רואים אלפי תקנים שמגיעים לאוניברסיטאות, אני אינני מבין כיצד זה עולה בקנה אחד עם המצב שמרבית האוניברסיטאות קטנו בעשור האחרון.
רונית תירוש: הוא מדבר על תקנים שיהיו בשש השנים הבאות, במסגרת תכנית השבת מדענים.
שי ארקין: מדברים, למשל, על תכנית מרכזי המצוינות.
שי ארקין: בואו נזכור שמרבית האוניברסיטאות הן גירעוניות בצורה משמעותית, חלקן יותר, חלקן פחות ולכן זה יגרום להתמקצעות של האוניברסיטאות בתחומים שמרכז המצוינות גרם להם.
שי ארקין: אם אנחנו מסתכלים על-כך שעוד מספר שנים אנחנו נראה אוניברסיטאות שהוכפלו בגודלן, אני מאוד מסופק אם זה יקרה.
שי ארקין: לסיום, אני יודע שמצפים ממני בתור נציג האוניברסיטאות לומר איזו מילה אחת על המכללות, נגד המכללות וכן הלאה.
שי ארקין: אני לא רוצה לומר נגד המכללות או בעד אוניברסיטאות, אני רוצה לומר בעד מחקר.
שי ארקין: כאשר רואים שהחלק הממשלתי, שבעיקר מממן את האוניברסיטאות, לא גדל בעשור האחרון ומכך שקטן בצורה משמעותית וריאלית, אז יש פה בעיה עם פריסה של המחקר במספר מוסדות גדול יותר.
שי ארקין: כמו שאני תמיד אומר, אני לא יודע כביוכימאי, איך אני מגלה את הגן החדש לסרטן עם חצי מיקרוסקופ.
שי ארקין: אני לא יודע איך חברי מאסטרופיזיקה, מגלה את הגלקסיה עם חצי טלסקופ.
שי ארקין: אם המולמו"פ חושב להמליץ על הרחבת המקומות שבהם מבצעים מחקר, זה חייב להתבצע בד בבד עם הרחבה משמעותית של התשומות שניתנות למחקר.
רונית תירוש: זה לא חייב להיות אחד על אחד אם יצליחו ליצור שיתופי פעולה והתמקצעות באותם מרכזי מצוינות הייחודיים לכל מוסד.
שי ארקין: המילה אוניברסיטה מגיעה מהמילה אוניברסליות.
שי ארקין: אנחנו רוצים להעניק לסטודנטים שלנו את היכולת ללמוד את כל התחומים.
שי ארקין: אם אנחנו הופכים להיות מוסד שמתמחה אך ורק בתחום אחד, כיצד אני יכול אחרי זה להיענות לעצם העובדה שעוד 10 שנים התחום ישתנה?
שי ארקין: אם אנחנו נותנים את הבסיס הרחב בכל תחומי הידע, אז אנחנו נהיה מוכנים וערוכים לאתרים שנכונו לנו.
רונית תירוש: זאת אומרת שהנימוקים שעמדו מול האוניברסיטה באריאל הם אותם נימוקים שנכונים למכללות.
שי ארקין: אני לא רוצה להיכנס לזה.
שי ארקין: אני לא מעוניין להגיד בעד או נגד, אני רוצה להגיד בעד מחקר, בתור חוקר ובתור ישראלי קודם כל.
רונית תירוש: יש נוסחה מאוד פשוטה.
רונית תירוש: ד"ר ליאת מעוז מהוות"ת.
ליאת מעוז: אני רוצה לברך על הדוח, זאת עבודה מאוד חשובה.
ליאת מעוז: אני חושבת שבאמת שמו את האצבע על רוב הסוגיות המרכזיות, לפחות מהצד של המחקר באקדמיה.
ליאת מעוז: מיכה פרלמן הזכיר כמה דברים שאנחנו עושים.
ליאת מעוז: רציתי להסביר אותם בצורה יותר מרוכזת.
ליאת מעוז: אני מנהלת את תכנית מרכזי המצוינות ואשמח להתייחס גם לצד הזה.
ליאת מעוז: באמת מדובר פה על הצורך בתכנון של נושא המחקר באקדמיה.
ליאת מעוז: זה משהו שבא לידי ביטוי בתכנית השש שנתית שהזכרתם.
ליאת מעוז: זאת תכנית שלקחה בחשבון חלק מהדברים שכתובים פה.
ליאת מעוז: הנושא של קליטת סגן הוא כמובן נושא מאוד חשוב.
ליאת מעוז: הנושא של 2,000 משרות זה כולל כיסוי של פרישות שאמורות להיות בשנים הקרובות.
ליאת מעוז: כרגע אנחנו בתוך התהליך.
ליאת מעוז: זה תהליך הדרגתית שייקח זמן אבל אנחנו כן רואים מגמה של שיפור.
ליאת מעוז: האוניברסיטאות לא אמורות להיות מוכפלות.
ליאת מעוז: הכוונה היא להגיע ממצב של כ-4,200 חברי סגל היום באוניברסיטאות ל-5,000.
ליאת מעוז: זה גידול יפה אבל זאת לא הכפלה.
ליאת מעוז: התקציב התוספתי שהולך לאוניברסיטאות ולמכללות אמור בעצם לעזור ולאפשר את פתיחת התקנים החדשים והחלפת הפורשים תוך מודל התמרוץ שלנו, שבעצם משפה את המוסדות על זה שהם משפרים את יחס סגל סטודנט.
רונית תירוש: התקציבים שמועברים בשש השנים הבאות יהיו בבסיס התקציב?
ליאת מעוז: לגבי מרכזי המצוינות חשוב לי להגיד שמדובר בתכנית שמטרתה לבנות את המחקר האקדמי במדינת ישראל.
ליאת מעוז: לבנות בו נקודות חוזק, מן מגדלורים כאלה, שיהיו בהם תשתיות מחקר ברמה גבוהה.
ליאת מעוז: הם ירכזו אנשים מאוד טובים סביבם ברמה עולמית ובעצם יבנו לטווח מאוד ארוך את האטרקטיביות של מדינת ישראל בנושא המחקר האקדמי.
ליאת מעוז: אחת ההשלכות של זה תהיה קיטון של בריחת המוחות, השבת מוחות וכן הלאה.
ליאת מעוז: זאת לא תכנית שאמורה להשיב את המסות.
ליאת מעוז: לכן מאוד חשוב להבין מה המטרות שלה ומה היא עושה.
ליאת מעוז: אכן היא נוגעת בנושא התשתיות שהזכרת וזה נושא מאוד חשוב.
ליאת מעוז: בנושא של התשתיות אנחנו עושים עוד כמה דברים.
ליאת מעוז: אנחנו גם משתתפים בפורום "תלם" שהוזכר פה ויש כמה פרויקטים גדולים שהולכים לקום ממש בזמן הקרוב בנושא של חקר המוח, בנושא של תשתיות בפוטוניקה ועוד פרויקטים שעשינו בעבר.
ליאת מעוז: בנוסף יש עוד שני פרויקטים גדולים שיוצאים לדרך.
ליאת מעוז: אחד מהם כבר יצא והשני עומד לצאת.
ליאת מעוז: ות"ת נענתה לצרכים לאומיים בנושא של תשתיות מחקר.
ליאת מעוז: אחד, זה בנושא של דלק חשמלי.
ליאת מעוז: זה בעצם חלק מהתכנית הלאומית לתחליפי נפט לתחבורה.
ליאת מעוז: השני, מחקר גז ונפט.
ליאת מעוז: זה נושא שעלה מאוד חזק לאחרונה וגם קיימנו ישיבה על זה.
ליאת מעוז: אנחנו מקימים מרכז לחקר הים התיכון אותו תוביל אוניברסיטת חיפה, קונסורציום עם מספר גדול של מוסדות.
ליאת מעוז: אחד הנושאים שם זה ספינת מחקר שזאת תשתית גדולה וכבדה.
ליאת מעוז: הנושא של תשתיות מחקר הוא נושא גדול וכבד ובמסגרת המצומצמת של האקדמיה אנחנו עושים עליו חשיבה פנימית.
ליאת מעוז: בנושא של מכללות, רציתי להזכיר שזה גם נושא שהוא חשוב.
ליאת מעוז: מאז ומתמיד, חוקרים במכללות יכלו לגשת לכספי מחקר דרך ה-ISF והם אכן עושים את זה.
ליאת מעוז: בנוסף, בשנה האחרונה נחתם הסכם חדש עם חברי הסגל במכללות שמאפשר להם לערוך מחקר ועקב כך להקטין את שעות ההוראה, להקטין את העומס ולפנות להם זמן לעשות מחקר.
ליאת מעוז: אנחנו הולכים עכשיו למהלך של הקמת חברת מסחור ידע למכללות.
ליאת מעוז: צריך מאוד לפתח את הנושא של מחקר יישומי במכללות.
ליאת מעוז: זה נושא חשוב והוא מייחד אותם מהמחקר הבסיסי שנעשה באוניברסיטאות.
רונית תירוש: יש מקור תקציבי לפרופסור שהוא לא איש סגל שלא נמצא תחת קורת גג אקדמית כזאת או אחרת?
תמר יפה מיטווך: אפשר להגיש גם ממכוני מחקר המעטים שיש בארץ וגם בתי חולים אבל צריך להיות עם גב כלשהו.
ליאת מעוז: צריך להיות משויך למוסד כלשהו, שהוא מוסד שמבצע מחקר או השכלה גבוהה במדינת ישראל.
רונית תירוש: ד"ר משה גולדברג, ראש הוועדה למחקר תשתית טכנולוגית במשרד הביטחון.
משה גולדברג: הכיוון שהציג פה ראש המולמו"פ, של הפיכת טכנולוגיות ששורשיהם ביטחוניים לנכסים אסטרטגיים מגובה גם על-ידי פעילות אקטיבית של המשרד שלנו.
משה גולדברג: המשרד באמת דחף את נושא הפוטוניקה, שזאת טכנולוגיית מעטפת.
משה גולדברג: אנחנו מכירים את הפוטוניקה בצד של האלקטרואופטיקה, בצד של האופטיקה הלא ליניארית, אבל יש פה היבטים הרבה יותר עמוקים בנושאים של הרבה חומרים.
משה גולדברג: נעשים הרבה מחקרים, יש הרבה אקדמיה.
משה גולדברג: אנחנו מוצאים מרכזים לאומיים כאלה בקנדה, בסינגפור, בגרמניה.
משה גולדברג: המטרה של הפעילות שלנו היא ליצור יכולת הולמת כדי שבסופו של דבר אנחנו גם נתפוס את הכיוון הזה ונוכל למצב את עצמנו בפעילות הזאת, שמדינות רבות רואות בה פעילות אסטרטגית.
משה גולדברג: זאת פעילות שאנחנו הובלנו אותה אבל מי שהיה הקברניט של הפעילות הזאת זה חיים רוסו שעשה פעילות יוצאת מן הכלל.
משה גולדברג: זה חיבור אקטיבי שלנו לתוך המערכת הזאת.
משה גולדברג: רואים יותר נוכחות שלנו בתלם בכלל, בנושאים של הפורומים של השר.
משה גולדברג: יש כעת פעילות של מימד שקמה עכשיו ועל הפרק הרבה מאוד נושאים משותפים עם משרד המסחר והתעשייה.
משה גולדברג: יש פעילות יפה של ראש מפא"ט והמדען הראשי.
משה גולדברג: יש גם ניסיון שאני מנסה להוביל אותו עכשיו, של קרן משותפת עם הוות"ת, לדחוף נושאים שמשרד הביטחון מזהה כטכנולוגיות בחזית או פעילויות מחקריות בחזית כמו קוונטים ואחרים שאנחנו מנסים לקדם אותם.
משה גולדברג: כמובן שזה נעשה בסיוע הוות"ת ובהסכמתו.
משה גולדברג: פעילויות נוספות שאנחנו מנסים להצטרף אליהם זה בנושא המגנט.
משה גולדברג: בשנים האחרונות רואים יותר ויותר חיבור למגנט.
משה גולדברג: המהלך הכולל שהציג ראש המולמו"פ מגובה גם על-ידי כיוון אקטיבי שלנו, כמובן, בהשראת הפעילות של ראש המולמו"פ שהוצגה פה.
מנחם גרינבלום: איציק חובש למעשה שני כובעים.
מנחם גרינבלום: הוא גם יו"ר המולמו"פ וגם יו"ר סוכנות החלל.
מנחם גרינבלום: אין כאן נציג של סוכנות החלל בנושא של מחקר ופיתוח.
מנחם גרינבלום: אני חושב בשנה הזאת, כפי שהצגנו בוועדה בדיון אחר, נוצר מהפך.
מנחם גרינבלום: קיבלנו תקציב בסדר גודל של קרוב ל-200 שקלים לשנתיים הקרובות, שחלק גדול ממנו הוא ממחקר ופיתוח בארץ ושיתופי פעולה בינלאומיים.
מנחם גרינבלום: זה קצת עונה על השאלה ששאלת קודם.
מנחם גרינבלום: הממשלה בעצם משקיעה בחלק מהתעשיות אבל זה נושא הרבה יותר מכוון בנושא של תחומים.
מנחם גרינבלום: אם אנחנו מדברים על מחקר ופיתוח בנושא של חלל ותעופה, הסכומים מכובדים וגם איציק, בכובעו האחר, מוביל את זה.
רונית תירוש: לסיכום הדברים אומר כך: אני חושבת שמאוד ברור, גם ממה שנאמר כאן וגם האינטואיציה אומרת שכל שיתוף פעולה בין האקדמיה לתעשייה הוא מבורך.
רונית תירוש: התמלוגים מה"קופקסון" הם אחת ההוכחות היות מוחשיות לאחרונה.
רונית תירוש: בהקשר הזה אולי צריך לציין את מה שאמר ינאי, שמהתמלוגים יהיה יותר החזר השקעה למשק ופחות לדברים אחרים.
רונית תירוש: כלומר, שזה יהיה משק כספים סגור ככל שניתן.
רונית תירוש: אני חושבת שככל שתהיה יותר הכרה בחשיבות של המחקרים האקדמיים לטובת התעשייה, שיתופי הפעולה הללו יתפסו יותר ויותר מקום.
רונית תירוש: כמובן שכל הנושא של תקציב המדען הראשי, הוועדה וכל מי שיושב כאן שותף לקריאה לאוצר להחזיר ככל הניתן יותר תקציבים, לא רק למה שהיה אלא הרבה יותר.
רונית תירוש: הוכח מעל לכל ספק שכאשר אנחנו עובדים מול מסדי נתונים אנחנו נמנעים ככל הניתן מטעויות או מבזבוזים ולכן חשוב מאוד שיכירו בחשיבות של פעילות המולמו"פ גם בהכנת מאגרי מידע ונתונים וכמובן גם בעצות נבונות באשר לתכניות אסטרטגיות ארוכות טווח.
רונית תירוש: ככל שיש יותר התערבות אד הוק של הצעות מחליטים, שהן בדרך-כלל הצעות על מחקרים או פיתוחים יישומיים, זה גורע מהתקציבים ארוכי הטווח של פיתוחים כאלה ואחרים של מחקרים כאלה ואחרים.
רונית תירוש: אני בהחלט חושבת שהמולמו"פ זה גוף מאוד נדרש במדינה מפותחות.
רונית תירוש: בסופו של תהליך אנחנו נצא נשכרים מכך.
רונית תירוש: אני קוראת למשרד האוצר, לא רק להגדיל ולחדש את התקציבים שהיו למדען הראשי אלא באיזון בין כמה הממשלה נותנת לנושא הזה וכמה המגזר האזרחי או הציבורי, אני קוראת לממשלה לחתור למצב של מצ'ינג, דהיינו, 50%-50%.
רונית תירוש: זה לא יקרה ביום אבל גם במסגרת תכנית רב שנתית ובראייה אסטרטגית צריך להחליט על מדרגות תקצוב שהולכות וגדלות באחוזים ברורים ולהשתדל לעמוד בזה, עד למצב של 50% אל מול ההשקעות האזרחיות והציבוריות שבאות מבחוץ.
רונית תירוש: עד כאן התייחסתי לצרכים.
רונית תירוש: אני מצטרפת לכל הברכות, גם למי שעומד בראש המולמו"פ, פרופסור בן-ישראל ולכל הצוות שאיתו.
רונית תירוש: אני מקווה מאוד שבממשלת ישראל הבאה אנחנו נזכה לראות משרד מדע וטכנולוגיה שעומד בזכות עצמו ולא כנספח למשרדים אחרים שבולעים אותו ואת צרכיו.
רונית תירוש: אני חושבת שיש לכך חשיבות מרבית וזה גם בהלימה למגמה שהולכת ומתפתחת, שאני רואה בה בהחלט ברכה.
רונית תירוש: היום אנחנו רואים את החשיבות של השקעות, בין אם במחקר ובין אם בפיתוח בכל הנושאים המדעיים והטכנולוגיים.
רונית תירוש: אם יש למדינת ישראל ערך מוסף, זה בעיקר בזכות המוח הישראלי היהודי שמצוי כאן.
רונית תירוש: יש לזה משמעות גם במחקר העולמי, בפיתוח העולמי, ביזמות העולמית, בזכות אותו משאב אנושי.
רונית תירוש: לכן מאוד חשוב למסד את זה ולתת את המקום הראוי.
רונית תירוש: בהזדמנות זאת אני רוצה לומר גם לשר וגם למנכ"ל, שאתם בהחלט עשיתם עבודה יוצאת מן הכלל טובה.
רונית תירוש: אני חושבת שבהלימה לכך, עלה גם המעמד של הוועדה הזאת שאני עומדת היום בראשה.
רונית תירוש: כנראה שזאת הישיבה האחרונה שלנו, בראשותה הניהולית של הוועדה עומדת ענת לוי וצוות הוועדה: אילת חכמיאן, יפעת לוי.
רונית תירוש: אני מודה גם לרועי גולדשמידט שאחראי על כל המחקרים ושולח לנו לפני הישיבות את כל המחקרים והמאמרים שקשורים לדיוני הוועדה.
רונית תירוש: אני מודה גם לד"ר שמואל חן, דובר הוועדה וליועצת המשפטית נירה למאי-רכלבסקי.
רונית תירוש: אני חושבת שאתם עושים עבודה יוצאת מן הכלל טובה.
רונית תירוש: על-פי מה שנאמר לי, זכינו להיות בראש של דוברי הוועדות השונות בכנסת, הוועדה הזאת בקדנציה הזאת הוציאה יותר דיונים ויותר פרסומים שעניינו את העיתונות.
רונית תירוש: זה גם דבר שמשדרג את מעמדה וממצב את מקומה וחשיבותה של הוועדה הזאת.
רונית תירוש: זכינו במקום ראשון ואני יותר ממודה לענת ולצוות שאיתה, לאיילת, ליפעת, לרועי ולשמואל.
רונית תירוש: אני מודה לכם על ההזדמנות גם להחכים, אני למדתי המון.
רונית תירוש: אני באה מתחום החינוך וההשכלה.
רונית תירוש: הייתי בוועדות כלכלה ובוועדת כספים וחינוך.
רונית תירוש: זאת הוועדה הכי מרתקת והכי מעניינת.
רונית תירוש: מעל לכל, מי שמגיע לכאן, הופך את הדיונים לא רק למעניינים אלא גם למאוד ראויים.
רונית תירוש: אני אומרת שיש מה ללמוד מהוועדה הזאת, על ההתנהלות שלה, על השיח.
רונית תירוש: גם אם לפעמים השיח לא רגוע, הוא תמיד נעשה ביישוב דעת, בשיקול דעת, ברמה של היגדים רציונאליים מאוד מבורכים וראויים.
רונית תירוש: אני יותר ממודה לכם על כל אותן ישיבות מעשירות ומעניינות ואני מקווה שתורמות לא רק לשיח אלא גם לביצועים בשטח.
רונית תירוש: תודה רבה לכולם, ושיהיה בהצלחה.
מאיר שטרית: נשיאה, טוב.
מאיר שטרית: היום נשיאים זה לא יום טוב.
מאיר שטרית: אז נשיאת האקדמיה למדעים, ואני מעביר את רשות הדיבור לפרופסור בורוכוביץ, בבקשה.
צבי בורוכוביץ: בוקר טוב ותודה רבה לחבר הכנסת שטרית על הדיון ועל ההזמנה, ואני מודה למשתתפים ותודה רבה למשנה למנכ"ל ד"ר בועז לב על הנוכחות.
צבי בורוכוביץ: אני חושב שזאת אמירה שיש בה משום הכרה שהמחקר הרפואי במדינת ישראל הוא חשוב.
צבי בורוכוביץ: הוא חשוב למשרד הבריאות, הוא חשוב לחוקרים, הוא חשוב ליוזמים שיושבים פה, ובוודאי חשוב מאד לוועדות המוסדיות שגם כאן יש נציגות של יו"ר הפורום של יושבי ראש הוועדות המוסדיות ולוועדה העליונה.
צבי בורוכוביץ: אני מתכוון בדקות הקרובות לדבר על שלושה חלקים – בחלק הראשון להבהיר לעצמנו ולנוכחים ממה גוזרת הוועדה את תפקידה וסמכויותיה.
צבי בורוכוביץ: לדבר על מה אנחנו עושים בעצם, והחלק השלישי – קצת להעלות את השאלות, בקשות, תהיות שיש לנו, לגבי מה צופן העתיד ומה אנחנו חושבים שצריך לעשות כדי להיערך אליו.
צבי בורוכוביץ: חבר הכנסת שטרית כבר אמר שבוודאי חוק מידע גנטי הוא אחד הנושאים המרכזיים ובוודאי טליה תרחיב על כך אחר כך.
צבי בורוכוביץ: סמכויות הוועדה ותפקידיה – הוועדה בעצם יושבת בשלושה תפקידים עיקריים.
צבי בורוכוביץ: הוועדה העליונה למחקר רפואי בבני אדם, על פי תקנה 3 ב'.
צבי בורוכוביץ: לוועדה סמכויות לבחון ולאשר את ההצעות למחקרים בשלושה נושאים.
צבי בורוכוביץ: הנושא של מערך גנטי, נושאים שקשורים להפריית אישה שלא כדרך הטבע, או מחקרים הקשורים בכל עניין שמנכ"ל משרד הבריאות לצורך העניין, מבקש מהוועדה להתייחס אליהם, בעיקר כדי לקבוע אם קוימו בהתאם לתקנות בריאות העם והצעת הלסינקי; ולחוות דעתה של הוועדה יש משקל משפטי מאד משמעותי בצד אחד בצד השני, היא איננה מחייבת את המנכ"ל מכיוון שהיא הוועדה המייעצת.
צבי בורוכוביץ: הנושא השני, היא יושבת כוועדה מייעצת, נגזרת משני חוקים על פי תקנות – חוק איסור התערבות גנטית, חוק השיבוט מה שקרוי.
צבי בורוכוביץ: היא אמורה לעקוב אחרי ההתפתחויות, לכתוב את הדו"ח שכתבנו לגבי ההתפתחויות, להגיש לשר הבריאות ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת את הדו"ח, כמו שאנחנו עושים היום, ולייעץ לשר בנושאים הקשורים בניסויים גנטיים, המלצות בעניין איסורים הקבועים בסעיף 3 והשר יש לו סמכות להפעיל את סמכויותיה של הוועדה המייעצת לפי חוק זה, ואמורות להיכתב תקנות שעדיין לא נכתבו, כדי להסמיך אותנו גם לפקח וגם לבקר.
צבי בורוכוביץ: ואני מניח שנכתבו.
קריאה: נכתבו.
קריאה: יש תקנות לחוק השיבוט.
מאיר שטרית: הן מאושרות?
קריאה: כן, כן, מלפני כמה שנים.
צבי בורוכוביץ: וחוק מידע גנטי, סעיף 40 קובע שהוועדה תעקוב אחרי התפתחות הרפואה בתחומים של המידע הגנטי, שהחוק בעצם התייחס.
צבי בורוכוביץ: מהותו ורוח החוק היא חוק מידע גנטי והניסיון לייצר מצב שה-DNA הגנטיקה נשארת פרטית לפרט, תגיש לשר מדי שנה דין וחשבון, תייעץ לשר בעניינים אלה, השר – שר הבריאות, ותתאים את השינויים הטכנולוגיים ותביא לשר הצעות לשינוי הנובעות מהשינויים בטכנולוגיה, וזה מה שחבר הכנסת שטרית דיבר, על העובדה שיש צורך, אחרי 10 שנים בוודאי – לשנות, והוועדה ישבה בעניין הזה, ותיכף אני אסביר.
צבי בורוכוביץ: הנושא השלישי שהוועדה מתעסקת בו – היא יושבת כוועדה מוסדית של מחקרים שנעשים בתחום של משרד הבריאות.
צבי בורוכוביץ: לכל מרכז רפואי ישנה וועדה מוסדית שלו.
צבי בורוכוביץ: ישנם מחקרים שנעשים על ידי אנשי משרד הבריאות והוועדה העליונה יושבת כוועדה מוסדית לצורך העניין.
צבי בורוכוביץ: בנוסף לאלה הוועדה בוחנת נושאים עקרוניים, לפעמים הסוסים ברחו והאורווה כבר ריקה, ואנחנו צריכים לרוץ אחרי טכנולוגיות, גם בעניינים אתיים של טכנולוגיות שמשתנות חדשות לבקרים.
צבי בורוכוביץ: אנחנו לא יחידים בעניין הזה בעולם.
צבי בורוכוביץ: כרגע אנחנו בדיון למשל על נושא של שימוש בטכנולוגיות רבות ערך כמו האקסון סיקוונסי, זו אותה הטכנולוגיה שמאפשרת שימוש ב-DNA לצורך איתור של מחלות.
צבי בורוכוביץ: הטכנולוגיה כבר קיימת.
צבי בורוכוביץ: האתיקה שמאחוריה, המשמעויות האתיות, המשמעויות המוסריות, משמעות של אינפורנט קונסנט לפרט הבודד, עדיין לא גובשו ואנחנו יושבים על זה.
צבי בורוכוביץ: אבל יש לי חברים בתת וועדה בארצות הברית, שנמצאים כרגע באותו תהליך.
צבי בורוכוביץ: גם בארצות הברית לצורך העניין, מדינה ש"המציאה" את הטכנולוגיה הזאת, עדיין אין גיבוש של העמדות האתיות, ואנחנו במהלך דומה להם, כי הטכנולוגיה הרבה פעמים מקדימה את הדיונים האתיים, למרות שפרויקט הגנום ההומאני עשה מהלך אחר.
צבי בורוכוביץ: פרויקט הגנום ההומאני יצר מצב בניגוד לשתי הטכנולוגיות האחרות שהיו במאה הקודמת – פרויקט האטום והחלל, שישבו וקודם דנו בחלק האתי, ואחר כך ישבו אנשים בתוך המעבדה, כדי לייצר את הטכנולוגיה.
צבי בורוכוביץ: כאן לפעמים לא מפסיקים, והאתיקה היא נגזרת של טכנולוגיה קיימת, וצריך לחשוב, כי יש לזה משמעויות גדולות מאד על הפרט, על האוכלוסייה, סטיגמה וכל הדברים שאנחנו מכירים.
צבי בורוכוביץ: הוועדה יושבת על נושאים אתיים בעלי חשיבות מדעית רפואית.
צבי בורוכוביץ: הוועדה סוקרת עמדות ומסמכים בינלאומיים וישראליים רלבנטיים.
מאיר שטרית: חברת הוועדה, אתי פרץ.
צבי בורוכוביץ: חברת הוועדה אתי פרץ ומוחמד תאיה ממשרד המדע, שלום לכם.
צבי בורוכוביץ: וגיבוש עמדה ומדיניות לקבוע את ההנחיות והסדרתן.
צבי בורוכוביץ: כל הנושאים האלה הם נושאים שאנחנו עושים במקביל לעבודה השוטפת.
צבי בורוכוביץ: כמו שאני אומר הרבה פעמים – מחקרים בארץ רצים כל הזמן, אי אפשר לעצור את התהליך הזה וצריך להשתמש ביכולות שלנו ולעשות דברים במקביל, כי לוח הזמנים כמו שאני אציג, הוא לא רב.
צבי בורוכוביץ: בוועדה העליונה כרגע 22 חברים.
צבי בורוכוביץ: עו"ד טליה אגמון מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות ---
מאיר שטרית: זה מספר קבוע בתקנות, או שמספר משתנה?
צבי בורוכוביץ: לא, לא.
צבי בורוכוביץ: המספר הקבוע הוא מינימאלי.
צבי בורוכוביץ: הוא משתנה ולפי העבודה השוטפת אנחנו זקוקים להרבה מאד חברים, כי יש הרבה עבודה שאנחנו עושים.
צבי בורוכוביץ: כי היום כל יזם שעושה מחקר משתמש ב-DNA במקביל למחקר שהוא עושה, ולכן יש היום הרבה יותר בקשות ואני אציג את זה.
צבי בורוכוביץ: בוודאי בעתיד הקרוב יהיו הרבה יותר בקשות, ואי אפשר לעצור את התהליך ובוודאי זה יעלה כאן לדיון גם בעניין הזה.
צבי בורוכוביץ: פרופ' איילה אופנהים מהדסה עין כרם, פרופסור אביאור מנהל המכון לגנטיקה בסורוקה, ד"ר ליאונד אידלמן, יושב ראש ההסדרות הרפואית, ד"ר זלינה בן גרשון גמלאית של משרד הבריאות, פרופסור מרתה דירנפלד מנהלת היחידה ל-IBF בבית החולים כרמל, ד"ר עתניאל דרור מהפקולטה לרפואה האוניברסיטה העברית אתיקן, עו"ד מירה היבנר, הראל היועצת המשפטית של משרד הבריאות, פרופסור יואל זלוטוגורה, מנהל המחלקה במשרד הבריאות, ד"ר שי לוי אתיקן, משפטן מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, פרופסור אפרת לוי להד, מנהלת המכון לגנטיקה בשערי צדק.
צבי בורוכוביץ: פרופסור ורדיאלה מיינר מהמחלקה לגנטיקה בהדסה, ד"ר גיל סיגל הפקולטה למשפטים בקרייה האקדמית קריית אונו ומכון גרטנר המכרז הרפואי שיבא.
צבי בורוכוביץ: פרופסור פייסל עזייזה, ראש בית הספר לעבודה סוציאלית בפקולטה למדעי הבריאות והרווחה באוניברסיטת חיפה, פרופסור משה פרידמן, המכון לגנטיקה במרכז הרפואי שיבא, עובדת סוציאלית עו"ד אתי פרץ, נציגת הציבור, עובדת סוציאלית, יועצת לחקיקה חברתית בבריאות וברווחה לצרכנים.
צבי בורוכוביץ: פרופסור ברכה רגר, פרופסור אמריטיוס מאוניברסיטת בן גוריון, פרופסור תמי שוחט, ראש המרכז הלאומי לבקרת מחלות.
צבי בורוכוביץ: פרופסור עמוס שפירא, הפקולטה למשפטים, אתיקן מאוניברסיטת תל אביב.
צבי בורוכוביץ: פרופסור גבי שרייבר, מנהל המחלקה לפסיכיאטריה במרכז הרפואי ברזילאי באשקלון, הרב יובל שרלו ראש ישיבת ההסדר בפתח תקווה, ועו"ד סיוון תמיר, רכזת הוועדה, שזה המקום להעיר ולהגיד בריש גלי, אני מודה לה מאד על העבודה המעמיקה והרצינית והמקצועית שהיא עושה, למרות היותה רק בחצי משרה כמרכזת הוועדה, לאור הפעילות הרבה שלה.
מאיר שטרית: אז למה בחצי משרה?
צבי בורוכוביץ: נדבר על זה גם בסוף.
צבי בורוכוביץ: חברים שפרשו במהלך הדו"ח, פרופסור בולי גולדמן, נאמר.
צבי בורוכוביץ: פרופסור רונאל, פרופסור פורת, ד"ר יורם בלשר יושב הראש היוצא ופרופסור שלו.
צבי בורוכוביץ: פעילות הוועדה כוועדה מייעצת – בעצם יש כאן כמה סעיפים בודדים מסך הכל הסעיפים שאנחנו גיבשנו וטליה ריכזה לצורך העניין, ואם אפשר יהיה לדבר, וודאי טליה תוכל לומר את זה.
צבי בורוכוביץ: והצעתך להביא את זה אליך – נראית לי מצוינת וחשובה ואני חושב שנדנוד הראש של הן, של ד"ר בועז לב, זה אולי יביא את זה למימוש מהר מאד.
צבי בורוכוביץ: הכוונה היא לעשות כמה שינויים שנדרשים כתוצאה מהעבודה השוטפת שלנו גם כקלינאים שעובדים בשטח כגנטיקאים, מנהלי המכונים לגנטיקה שרואים את הפרטים האלה ביום יום, וגם לצורך המחקר, יש בוודאי הרבה דברים.
צבי בורוכוביץ: מה שהוספנו זה סעיפים לגבי מחקר בניירות הגטרי, בניירות שהיום אין אישור להשתמש בהם למחקר, אותם ניירות שכל יילוד עובר דגימות דם כדי לבדוק את מצבו הגנטי לגבי מחלות מסוימות.
מאיר שטרית: יש אפשרות לקחת DNA מניירות הגטרי?
צבי בורוכוביץ: בוודאי.
צבי בורוכוביץ: היום הבדיקה היא ב-DNA.
צבי בורוכוביץ: כל הניירות האלה מועברים למעבדה מרכזית בארץ שנמצאת בשיבא ---
מאיר שטרית: אבל היום בעצם אתם לא מאפשרים את השימוש בהם.
מאיר שטרית: קראתי בעצם את הדו"ח שלכם שהיועצת המשפטית ---
צבי בורוכוביץ: נכון מאד.
צבי בורוכוביץ: היום המנכ"ל ביקש להעביר את זה לחקיקה בעצם, ויש איסור להשתמש בניירות האלה למחקר, וזה חשוב מאד כי זה מאגר מידע אדיר.
מאיר שטרית: למה שינסו להעביר למחקר אם זה לא מזוהה?
צבי בורוכוביץ: כי מכיוון שהפרטים שנתנו את האישור להשתמש בהם לא אישרו את זה למחקר.
מאיר שטרית: הילדים לא יכולים לתת אישור.
צבי בורוכוביץ: ההורים, ההורים.
צבי בורוכוביץ: זאת אומרת היום חלק מההורים, היום המידע בציבור הוא שכל יילוד עובר את הבדיקות האלה בדקירה קטנה בעקב.
מאיר שטרית: אני זוכר שדנו מאד ארוכות בעניין הזה של למי שייכות הדגימות כשעשינו את החוק הגנטי, ובעיקר בנושא המחקר, ולמיטב זכרוני, זאת אומרת עברו 10 שנים מאז, אבל למיטב זכרוני, בדיון במגמה שהסתמנה בדיון, לדעתי על דעת כולם גם, הייתה שכאשר מדובר במחקר של דגימות בלתי מזוהות, אין צורך בהסכמה מדעת, כי אתה הרי לא מזהה את האיש – אז מה זה משנה, מה איכפת לו מה עושים בעצם בדגימה שלו, אם הוא לא מזוהה.
צבי בורוכוביץ: לא, לא, כל זה לפני 2000.
צבי בורוכוביץ: אחרי החוק מחויב האיש לומר אם הוא מסכים ----
מאיר שטרית: זה נכון, הדגימות שניתנות אחרי זה, נכון.
צבי בורוכוביץ: וכאן הניירות האלה הן ---
מאיר שטרית: אין ניירות גטרי מלפני?
צבי בורוכוביץ: אין מקום ---
קריאה: לא נשמרו אז.
קריאה: היום חובה לשמור אותם לבקרת איכות, ואז בעצם נוצר מאגר מאד גדול של כל היילודים של אותה שנה.
קריאה: השאלה היא מה עושים עם זה.
צבי בורוכוביץ: 150,000, 160,000 דגימות בשנה.
מאיר שטרית: אז בעצם צריך שינוי של החוק כדי לאפשר את זה, זה מה שאתם אומרים.
צבי בורוכוביץ: זה נכנס לשם, זאת אומרת הכנסנו את זה לשם.
צבי בורוכוביץ: גם עניין של גניבת DNA נוסף לעניין הזה, ואני לא אלאה אתכם בעניין, זה דיון אחר וזה רק נקודות מסוימות.
צבי בורוכוביץ: היה דיון לא לפני הרבה זמן, בהארכת תוקף חוק ---
מאיר שטרית: כן, אנחנו הארכנו אותו בשבע שנים.
צבי בורוכוביץ: נכון מאד, הוא הוארך בשבע שנים עד מאי 2016.
צבי בורוכוביץ: אין לנו המלצות נוספות לוועדה בהקשר של החוק הזה.
צבי בורוכוביץ: לגבי התפתחויות וחידושים בתחום המחקר ותאי הרבייה – כתבנו בדו"ח, הרחבנו, אני לא אביא את כל הדברים כאן.
צבי בורוכוביץ: ישנם היום הרבה מאד מחקרים שנעשים בתחום של RNA, של מייקרו RNA, סמול RNA, זה מחקרים שהם מתרחבים.
צבי בורוכוביץ: RNA לצורך העניין איננו בתחום החוק הקיים.
צבי בורוכוביץ: RNA זה איזה שהוא מולקולה נוספת שאיננה בתחום החוק.
צבי בורוכוביץ: אנחנו חושבים שצריך להכניס את זה לתוך החוק בצורה מסוימת.
צבי בורוכוביץ: רוב המחקרים שנעשים ב-RNA בעצם אינם מחקרים שמאפשרים מידע לאדם, ולכן אנחנו סייגנו ואמרנו – רק אותם מחקרים שמסייגים לגביהם מידע על תכונותיו של אדם או על מידע על האדם, חייבים להיות כלולים בחוק אחרת זה לא friendly להכניס את המחקרים האלה גם.
צבי בורוכוביץ: ושינויים בתחום המחקר בעולם בתאי גזע.
צבי בורוכוביץ: הפנדולום זז.
צבי בורוכוביץ: בהתחלה הייתה מחשבה שזה העתיד, היום אנחנו חושבים שיש הרבה מאד בעיות.
צבי בורוכוביץ: אנחנו, החוקרים בעולם חושבים שיש הרבה מאד בעיות בתחום תאי הגזע.
צבי בורוכוביץ: זה כתוב בדו"ח, אני לא אלאה אתכם.
מאיר שטרית: אני באמת הופתעתי לרעה, אני מוכרח להגיד.
מאיר שטרית: חשבתי שהמחקר בתאי הגזע התקדם הרבה הרבה יותר ממה שמופיע בדו"ח שלכם.