GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אני חושב שבמדינה מתוקנת צריכים להיות כמה דברים: קודם כל, מערכת חקיקה שאכן תענה על הצורך המידי בהסדרה של הנושאים האלה, מה מותר ומה מותר.
משה גפני: אני יודע שזה לא פשוט גם ליישם חוקים מהסוג הזה, אבל גם עם זה נתקדם.
משה גפני: גם נושא הרגולציה.
משה גפני: צריך שיהיה רגולטור שידע לפקח על המערכות האלה, ולאו דווקא במערכות החיוניות שזה ברור, אלא גם במערכות הרגילות צריך שתהיה איזושהי רשות או איזשהו גוף שיידע גם לייצר את הרגולציה הזאת, גם להעביר סמכויות לגופים אחרים שיעסקו בזה.
משה גפני: כך הבנתי עד היום, אבל אם אני טועה אז אני כמובן אודה בעניין הזה.
משה גפני: אם אני לא טועה אז הוועדה הזאת תצטרך לעקוב אחרי התהליך.
משה גפני: לדעתי, אנחנו נמצאים בראשיתו ונצטרך להתקדם בחלק הזה.
משה גפני: אני אבקש קודם מפרופ' יצחק בן-ישראל, יושב-ראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
משה גפני: אגב, אני מבקש להגיד משהו שלא קשור לישיבה הנוכחית, אבל אני חושב שנקיים על זה דיונים.
משה גפני: אני הבנתי מקריאתי, ועברתי על הצעת תקציב המדינה, שהולכת להיות פגיעה מאוד קשה במחקר ובפיתוח.
נחמן שי: הוא היה תמיד.
נחמן שי: זה הכי קל.
נחמן שי: זה קורבן קל.
משה גפני: כן, במדען הראשי.
נחמן שי: הוא לא יודע לצעוק.
משה גפני: אבל אני יודע לצעוק.
משה גפני: אני מתכוון לקיים על העניין הזה דיונים, להביא את הדברים לכאן.
משה גפני: אנשים במשרד האוצר כנראה לא מבינים את המשמעות של העניין.
משה גפני: יכול להיות שגם השר לא מבין.
משה גפני: יכול להיות, לא בדקתי את זה, אבל אולי.
משה גפני: אולי לא, אולי הוא לא יודע שיש פגיעה כזאת קשה.
משה גפני: אני מתכוון להביא את הנושא הזה לדיון.
משה גפני: גם כך אנחנו נמצאים במצב שבו מדינת ישראל בשנים האחרונות, וכבר אמרנו את זה בישיבה הקודמת, פגעה בתקציבים הללו.
משה גפני: יותר יש תקציבים מהגופים העסקיים ולא מהממשלה.
משה גפני: אם אכן הפעולה הזאת תתממש והפגיעה הזאת בתקציב הנוכחי תתממש אז אנחנו הולכים הרבה מאוד אחורנית.
משה גפני: כוועדת המדע והטכנולוגיה אסור לנו לשתוק על הדבר הזה ואנחנו צריכים להתריע, לקיים דיון ולעשות את הדברים הללו.
משה גפני: אנחנו נעשה דיון על התקציב בימים הקרובים.
משה גפני: פרופ' בן-ישראל, בבקשה.
<יצחק בן-ישראל: ברשותך, אני אתן לאביתר לדבר.
<יצחק בן-ישראל: אני אדבר אחריו.
משה גפני: ד"ר אביתר מתניה, ראש המטה הקיברנטי הלאומי, משרד ראש הממשלה, בבקשה.
<אביתר מתניה: תודה רבה.
<אביתר מתניה: בוקר טוב לכולם.
<אביתר מתניה: תודה לכל מי שטרח לבוא, אנשים רבים אני מכיר כאן.
<אביתר מתניה: לכבוד הוא לי.
משה גפני: זה לא פלא, זו ועדה מרכזית בכנסת.
משה גפני: אם לא ידעתם עד עכשיו, עכשיו תדעו.
<אביתר מתניה: אני התבקשתי ואני אציג כאן בקווים קצרים איך מדינת ישראל נערכת להיות אחת המדינות המובילות, אם אפשר לומר כך, בעולם בתחום הסייבר.
<אביתר מתניה: זה יהיה מרכז הדברים שאני אציג ואדבר עליהם.
<אביתר מתניה: אחרי זה אני אתייחס גם לנקודות נוספות, ברשות היושב-ראש.
<אביתר מתניה: אתן רקע קצר לדברים.
<אביתר מתניה: אם צריך להראות את המסע הישראלי בסייבר אז ניתן לומר שברמה המדינתית הוא התחיל אי-שם מסוף שנות ה-90 עם הקמת מה שנקרא ממשל זמין, ההבנה של הממשלה את הצורך בשירותים לאזרח ברמה מכוונת.
<אביתר מתניה: הוא המשיך ב-2002 עם אחד הצעדים החשובים ביותר שעשתה הממשלה עם ההקמה של הרשות הממלכתית לאבטחת מידע - רא"מ, כגוף שאמור להנחות ולהגן על התשתיות הקריטיות של מדינת ישראל.
<אביתר מתניה: חשוב לשים ולומר שזה אחד הצעדים המשמעותיים שהמדינה עשתה והיא היתה בזה ראשונה בעולם ומאוד ייחודית.
<אביתר מתניה: היום כעשור אחרי זה ניתן לומר שבהסתכלות על תשתיות קריטיות מדינתיות, אני לא אוהב יומרה ולומר שמצבנו תמיד יותר מאחרים, אבל לפחות בנושא של תשתיות קריטיות אנחנו נמצאים עשר שנים של ניסיון והבנה מה זה אומר לאבטח אותן, להגן עליהן.
<אביתר מתניה: אני חושב שמצבנו בנושא הזה הוא לא רע.
<אביתר מתניה: זה ללא ספק אחד הצעדים המשמעותיים שנעשו על-ידי המדינה.
<אביתר מתניה: אי-שם לקראת סוף העשור הראשון של שנות האלפיים הבינו בכל העולם שמרחב הסייבר הופך למשהו ממשי וחשוב.
<אביתר מתניה: אני מניח שרוב האנשים פה מכירים את מרחב הסייבר, אבל בכל זאת כדי שיהיה לנו מכנה משותף לדיון, על-ידי ארגון ה-IT העולמי מרחב הסייבר הוא המרחב של כלל רשתות התקשורת, רשת האינטרנט, רשתות המחשבים וכל מה שמחובר אליהן, כולל המידע והידע שצבור בהן.
<אביתר מתניה: הבינו שנבנו כאן מרחב מקביל למרחבים הפיזיים.
<אביתר מתניה: מרחב שיש בו, מצד אחד, חשיבות בלתי רגילה לאנושות ולציוויליזציה המודרנית כמשהו שמקדם צמיחה, כלכלה, תעשייה וגם את החברה.
<אביתר מתניה: אך מצד שני, יש בו גם סיכונים ואיומים מאוד גדולים.
<אביתר מתניה: הדבר הזה התחוור לרוב מדינות העולם בסוף העשור הראשון, כאמור בשנות האלפיים.
<אביתר מתניה: מדינת ישראל לא היתה שונה בנושא וב-2010 הוקם המיזם הקיברנטי הלאומי בהובלת פרופ' בן-ישראל בכובעו כראש המולמו"פ שכלל כמאה אנשים מהאקדמיה, מהתעשייה, מהממשל, מזרועות הביטחון, לנסות ולראות כיצד מדינת ישראל צריכה להתארגן לאירוע הזה וכיצד היא צריכה להיכנס לעידן הסייבר.
<אביתר מתניה: תוצאות המיזם הובאו להחלטת ממשלה בשבעה באוגוסט 2011 שבעקבותיה הוקם המטה.
<אביתר מתניה: אני עושה דילוג כאן.
<אביתר מתניה: המיזם - יש לו כמובן חוברת ונושאים שלמים שאליהם הוא התייחס.
<אביתר מתניה: אחד הדברים העיקריים היה בעצם הצורך בהקמתו של מטה סייבר לאומי שיישם את הדברים ויבנה ויחולל את הידע בתחום.
<אביתר מתניה: המטה הוקם באחד בינואר 2012 כגוף מטה של הממשלה בכפיפות ישירה לראש הממשלה.
<אביתר מתניה: אם ניתן לתמצת את כלל החלטות הממשלה לשלוש משימות או צירים מרכזיים של עבודה אז הציר הראשון - אנחנו אמורים לבנות מה שנקרא תובלה ישראלית בתחום הסייבר, או במילים אחרות להיות מדינה מהמובילות בעולם בתחום הזה.
<אביתר מתניה: הכוונה כמובן ל- ,Cyber Security Cyber Defense, ולהיות אחת מהמעצמות המובילות בעולם בהתבסס על יכולות ההיי-טק שלנו ויכולות אחרות שאני אמנה עוד מעט.
<אביתר מתניה: הנושא השני, ציר הפעולה הגדול מאוד השני שלנו הוא כל מה שקשור בגיבוש תפיסת הגנה לאומית בסייבר ומימושה, בשונה מאותה החלטה של 2002, בשונה מהתפיסה המדינתית קודם לכן שהיתה בעיקרה על תשתיות קריטיות ועל מספר מרחבים מדינתיים מאוד מצומצם - להסתכל על הדברים באופן כולל ועל סך כל האיומים, החל מאיומים מקומיים, מאיומי פשיעה מקומיים, דרך פשיעה, טרור, ועד איומים גלובליים.
<אביתר מתניה: ולבסוף, לקדם תהליכים מדיניים תומכים.
<אביתר מתניה: למשל, לנושא שיתוף פעולה בין-לאומי.
<אביתר מתניה: חשוב להדגיש או לומר מספר מילים על המטה.
<אביתר מתניה: אנחנו מטה שהוא לא מטה שבה להחליף את המשרדים הקיימים או גופי פעולה קיימים, לא גופים ביטחוניים ולא משרדים אחרים.
<אביתר מתניה: עבודתנו היא לכרוך את כולם באיזשהו סנכרון ועבודה משותפת כך שנוכל לקדם את המדינה בסייבר.
<אביתר מתניה: לכן, אנחנו עובדים איתם, עם משרד המדע, עם משרד הכלכלה, עם משרד החינוך, עם גופי הביטחון ועם כל מי שאולי שכחתי להזכיר, גופי משרד המשפטים, וכמובן שני גופים מאוד מרכזיים: מטה התקשוב הממשלתי והרשות למשפט וטכנולוגיה במשרד המשפטים, כאשר הכוונה להסתכל מלמעלה על כל העולם הזה של הסייבר ולכרוך את כולם לעשייה אחת משותפת בעולם הזה.
<אביתר מתניה: אנחנו גוף קטן של כ-20 אנשים, נצברנו במהלך השנה האחרונה.
<אביתר מתניה: אלה צירי הפעולה המרכזיים.
<אביתר מתניה: אני אגש ישר לנושא המרכזי שאני אמור לדבר עליו וזה בניית ההובלה של מדינת ישראל בסייבר.
<אביתר מתניה: ברשותכם, אני רוצה לפתוח ולחדד מעט את האתגר התחרותי הלאומי בתחום.
<אביתר מתניה: אנחנו מאוד רגילים, ויש בזה כמובן בסיס אמיתי, לומר שאנחנו מדינה מובילה בעולם האקדמי, בעולם ההיי-טק, ואכן יש לזה בסיס אמיתי וטוב.
<אביתר מתניה: עם זאת, תמיד צריך לראות גם מה האתגרים שקיימים ואיפה הקשיים משום שבסופו של דבר, שימו לב, אנחנו מדינה קטנה, מדינה של שבעה-שמונה מיליון תושבים שמנסה או מתיימרת להיות בתחומים האלה כמעט כמו מעצמה.
<אביתר מתניה: זה לא טריוויאלי וצריך גם לשים לב לאתגר התחרותי.
<אביתר מתניה: יש כמה דברים מאוד בעייתיים.
<אביתר מתניה: הראשון הוא נושא ההון האנושי, ואני מדבר על מספרים.
<אביתר מתניה: אנחנו לא יכולים להתחרות במספרי המהנדסים והמדענים שמוציאות מדינות גדולות אחרות, וחשוב לשים לב שבמהלך עשור-שניים האחרונים מדינות שבעבר פחות שמו דגש על הנושא, היום שמות דגש מאוד גדול על נושא בניין הון אנושי בכלל, עולם של מהנדסים, מהנדסי מחשבים, מהנדסי אלקטרוניקה, אנשי תוכנה, ובכלל, כך שגם אם אנחנו היינו קודם שם והקדשנו לזה מאמצים אדירים היום גם הרבה מאוד מדינות אחרות בעולם מתחרות בנו ואנחנו צריכים לזכור שאנחנו מספרים מאוד קטנים.
<אביתר מתניה: הסינים בחודש אחד מוציאים יותר מהנדסים ממה שאנחנו מסוגלים גם בשנה לחשוב ולהוציא.
<אביתר מתניה: זאת אומרת, גם המספרים פה, בסופו של דבר, משנים.
<אביתר מתניה: צריך להבין שברמת הגודל שלנו מבחינת היכולת להוציא אנשים כאלו, בסופו של דבר, זה תלוי בכמה אנשים כל מחזור מצליח לגדל לתחום.
<אביתר מתניה: התחרות שלנו, בסופו של דבר, היא איך אנחנו בונים אותם ברמת איכות אחרת.
<אביתר מתניה: אם נסתכל על העבר אז אחד הדברים שאיחדו את מדינת ישראל, ואנחנו לוקחים אותו גם לתחום הסייבר, הוא היכולת כאן לבנות אנשים מובילים בשילוב של אקדמיות מובילות.
<אביתר מתניה: אני רוצה להזכיר לכולם שמדינת ישראל בנתה אתוס מדעי - היתה כאן אקדמיה לפני שהיתה מדינה - בשילוב עם צרכים ויכולות של מערכת הביטחון כמי שבונה בסוף אנשים שיש להם יכולות אקדמיות טובות, מצד אחד, יכולות תכליתיות ופרקטיות, מצד שני.
<אביתר מתניה: בבסיס של זה מערכת החינוך שלנו שכמה שאוהבים למרוט את נוצותיה, בסופו של דבר, היא המקור לכל האנשים האלה שגדלים ועושה את עבודתה לפחות בתחומים האלה לא רע.
<אביתר מתניה: האתגר הראשון הוא בתחום ההון האנושי.
<אביתר מתניה: המספרים שלנו הם מאוד קטנים.
<אביתר מתניה: נשאלת השאלה, איך אנחנו מסוגלים להיכנס לעוד ועוד תחומים.
<אביתר מתניה: האתגר השני בתחום התחרות הבין-לאומית שלנו - הסתגלות התעשייה והאקדמיה.
<אביתר מתניה: גם כאן אנחנו לא ענקיים.
<אביתר מתניה: יש אקדמיות מובילות בארצות-הברית.
<אביתר מתניה: האקדמיות שלנו הן טובות מאוד.
<אביתר מתניה: אני רוצה להזכירכם, במדדים הבין-לאומיים חלקן נכנסות למאה הראשונות בעולם, אבל זה לא שאנחנו בעשירייה הפותחת בתחומים השונים.
<אביתר מתניה: התעשייה שלנו היא תעשייה מפוארת.
<אביתר מתניה: חשוב לשים על השולחן שאם מדינת ישראל מהווה משהו כמו עשירית האחוז מהעולם באוכלוסייתה, אנחנו אחראים למשהו כמו 1% מהשוק הטכנולוגי העולמי שזה מרשים לעומת המספרים שלנו.
<אביתר מתניה: אבל עדיין צריך לשים לב, זה 1%.
<אביתר מתניה: אנחנו לא ארצות-הברית של אמריקה.
<אביתר מתניה: כשלוקחים את כל הדברים האלה בחשבון אומרים: איך עם מספרים קטנים ותעשייה נהיים מעצמת סייבר?
<אביתר מתניה: אני חושב שהתשובה היא מינוף נקודת הזינוק הישראלית.
<אביתר מתניה: עבודה גדולה מאוד שעשינו יחד עם אנשי משרד החינוך והות"ת ואנשי האקדמיה, וגם המובילים בתעשייה, במערכת הביטחון, וכל מי שיכולנו לצרף לחשיבה הזאת, ניסתה לשים על השולחן מה הם המקומות שבהם יש לנו יתרון יחסי גדול, איך לקחת אותו ולבנות ממנו את יכולתנו להיות מעצמת סייבר.
משה גפני: כמה אנשים אתם?
<אביתר מתניה: אנחנו עשרים ואנחנו נגדל.
<אביתר מתניה: לכן, אנחנו עובדים תמיד עם כולם, כי גם כל השכל לא נמצא דווקא אצלנו בדברים האלה.
<אביתר מתניה: כשמסתכלים על נקודת הזינוק הישראלית אני רוצה למנות בכמה נקודות שעליהן אפשר לבנות את ישראל כמובילה.
<אביתר מתניה: אומנם חסרות לנו חלק מחברות התעשייתיות המובילות בעולם הסייבר.
<אביתר מתניה: גוגל לא שלנו, גם אמזון לא, וגם לא חברות כמו: IBM או McAFee, Symantec, Kaspersky והאחרות - חברות האנטי וירוס הגדולות.
<אביתר מתניה: אבל יש לנו חברה כמו צ'ק פוינט, ויש לנו במיוחד הרבה מאוד יכולת המצאתיות, יצירתיות, innovation, והרבה מאוד מההיי-טק הישראלי בנוי על העולם הזה, ואותו צריך לדעת למנף.
<אביתר מתניה: מצד שני, לבנות גם את החברות הגדולות.
<אביתר מתניה: אקדמיה - מקומות שבהם מדינת ישראל שמה משאבים מאוד גדולים, הצליחה להיות בהם מובילה.
<אביתר מתניה: אנחנו לא מובילים בכל התחומים.
<אביתר מתניה: למשל, בתחום מדעי המחשב ישראל נמצאת בין המדינות המובילות בעולם.
<אביתר מתניה: האוניברסיטאות שלנו בין העשרים המובילות.
<אביתר מתניה: זאת אומרת, מקומות שבהם שמנו משאבים, שמנו את האנשים הטובים ביותר, הצלחנו לבנות יכולות.
<אביתר מתניה: יש לנו מספר אלמנטים שמובילים לאותה נקודת זינוק ישראלית בעולם הסייבר: אקדמיה שהיא מהמובילות בעולם בתחומים של מדעי המחשב וגם בתחומי הנדסת האלקטרוניקה שהם התחומים החובקים את עולם הסייבר, ואם נדע למנף אותם נוכל להיות מובילים בסייבר, מערכת ביטחון שגדלים אצלה דורות צעירים של אקדמאים מעולים שמתעסקים בסייבר ונבנים כאנשים שמבינים גם בצד התיאורטי וגם בצד הפרקטי, ועליהם ניתן לבנות בבוא היום, מעבר למערכת הביטחון, גם תעשייה ואקדמיה מובילות.
<אביתר מתניה: ולבסוף, תעשייה שהיא תעשייה מחוללת ידע.
<אביתר מתניה: מתחילת שנות התשעים, החציון הראשון, היא קמה כתעשיית אבטחת מידע, כמו צ'ק פוינט ואחרות שקמו.
<אביתר מתניה: יש לנו בסיס טוב מאוד לתחום.
<אביתר מתניה: אם ניקח את כל אלה, על אף המספרים הקטנים, ונעשה את העבודה הנכונה נוכל להיות מדינה מובילה.
<אביתר מתניה: אני רוצה לציין במיוחד את חלון ההזדמנויות שקיים היום בעולם.
<אביתר מתניה: יש חלון הזדמנות של מספר שנים בתחום הזה שבו כלל העולם מבין שצריך להיכנס אליו, התעשייה מתכווננת לשם.
<אביתר מתניה: יש צורך עצום, ואם מישהו ידע להביא פתרונות לשולחן, פתרונות טכנולוגיים מודרניים, חשיבה חדשה, בכל עולם ההגנה ה-Cyber Security, אם אנחנו נדע לנצל את השנים הקרובות ולהשקיע משאבים נכונים לבנות כאן תעשייה ואקדמיה נוכל לבנות מסה קריטית שתהיה לה השפעה עולמית.
<אביתר מתניה: זה בדיוק מה שאנחנו עושים, תיכף אראה.
<אביתר מתניה: לכן, השורה התחתונה היא שהכיוון שאליו אנחנו הולכים הוא לקחת את נקודות הזינוק השונות האלה ולקחת את כל המאמצים ולסנכרן אותם כדי ליצירת אקו-סיסטם אחד שהוא מתרכז והוא נותן אגרוף בבניית יכולות הסייבר.
<אביתר מתניה: זה תוצאה של הרבה מאוד מהאנשים והגופים שנמצאים פה.
<אביתר מתניה: מהו אותו אקו-סיסטם של סייבר בישראל?
<אביתר מתניה: הוא לבנות קווים קצרים ולקשר בין תשתיות, אקדמיה, תעשייה, הון אנושי ושותפות של מערכת הביטחון בדברים האלה לכדי מרחב מוביל אחד.
<אביתר מתניה: אני אנסה לתת זום על כל אחד מהם ולהראות את הכיוונים ואת העשייה.
<אביתר מתניה: תשתיות טכנולוגיות - יש תשתיות.
<אביתר מתניה: עשינו עבודה גם עם גופים במערכת הביטחון וגופים באקדמיה וכולם על מנת לראות מה התשתיות שמדינת ישראל צריכה שהן יהיו ברמת מדינה, שלא נכון שכל אחד יבנה אותם לחוד כי ההשקעות בהן הן מאוד גדולות.
<אביתר מתניה: נכון שהן יהיו ברמת מדינה, ולכן להביא אליהם משאבים משותפים ושהן ישרתו גם את התעשייה, גם את האקדמיה וגם את מערכות הביטחון.
<אביתר מתניה: ביצענו עבודה כזאת.
<אביתר מתניה: התשתית הראשונה שזוהתה כתשתית כזאת היא תשתית של סימולציה, אמולציה, יכולת להביא סטים של נתונים שיאפשרו מחקר גם בתעשייה וגם באקדמיה.
<אביתר מתניה: אנחנו נמצאים בימים אלה, ואני מקווה שבחודשים הקרובים נוכל לסיים את המהלך של איך אנחנו בונים תשתית מדינתית כזאת שתהיה משותפת לכלל האקדמיה, ואחריה בשנה הבאה נעסוק בנושאים הבאים כמו נושאים של ביג-דאטא ונושאים אחרים שלא אפרט כאן.
<אביתר מתניה: אקדמיה - אין ספק שבנייתה של אקדמיה מובילה הוא דבר קריטי גם לתעשייה וגם למערכת הביטחון, ואולי אחד הדברים הראשונים שצריך לעשות, ולכן ניגשנו אליו בגלל לוחות הזמנים שלוקח לאקדמיה להיכנס לדברים האלה.
<אביתר מתניה: באקדמיה יש שתי זרועות מאוד חשובות: האחת, הזרוע המחקרית.
<אביתר מתניה: השנייה, זרוע הלימוד.
<אביתר מתניה: היא, בסופו של דבר, הבסיס לבנייתן של מדענים ומהנדסים בתחום.
<אביתר מתניה: בעבודה משותפת עם האוניברסיטאות, עם ות"ת, עם משרד המדע, עם כל הגופים הרלוונטיים לנסות להבין איך לוקחים את היכולות ובונים אותן יחד, הגענו למספר מסקנות.
<אביתר מתניה: אפילו כבר התחלנו.
<אביתר מתניה: כבר ב-2012 שמנו על השולחן תוכנית, ביחד עם משרד המדע, תוכנית מחקרים ומלגות בהיקף של כ-10 מיליון שקל לשנה, סך הכול 48 מיליון שקל לשלוש שנים במשותף.
<אביתר מתניה: בעיני, זו דוגמה למקום שבו אנחנו צריכים להיות של מה שנקרא מינוף תקציבים משותפים עם משרדים אחרים לבניית וקטור מוביל בתחומים השונים.
<אביתר מתניה: במקרה הזה, באקדמיה.
<אביתר מתניה: מצד אחד, זו תוכנית המחוללת ומעודדת מחקרים בתחום הסייבר בכלל האוניברסיטאות בישראל.
<אביתר מתניה: מצד שני, נותנת מלגות לתואר שני ולדוקטורנטים כי אנחנו חייבים מסטרנטים ודוקטורנטים כדי שיהיה מי שילמד את הסטודנטים הצעירים ויהיה מי שיחקור, להתחיל לבנות את זה.
<אביתר מתניה: לכן, אנחנו בשתי הזרועות האלה.
משה גפני: משתתפים בזה גופים פרטיים שעוסקים באבטחת מידע?
<אביתר מתניה: התוכנית הזאת מיועדת לאוניברסיטאות עצמן.
<אביתר מתניה: הרבה פעמים בתוך המחקרים באוניברסיטאות יש מחקרים שמשתפים גופים.
<אביתר מתניה: ההיפך, הם מחפשים.
<אביתר מתניה: לדוגמה, הם הרבה פעמים מחפשים את מי שיכול ליישם, את מי שיכול לעזור.
<אביתר מתניה: הם מביאים אנשים שבאים מהחברות האלה וחוזרים אליהן.
<אביתר מתניה: אנחנו מייעדים את זה לאוניברסיטאות, אבל אלה שעושים את זה שם הרבה פעמים משתפים את החברות ואת התעשייה.
<אביתר מתניה: יותר מזה, חלק מהאקדמיה, כשהיא עושה מחקרים, יש לה עניין רב בזה שהם יהיו יישומיים.
<אביתר מתניה: פה צריך לבנות את הכלים היישומיים איך זה עובר לתעשייה.
<אביתר מתניה: אם מסתכלים על איך ממנפים את התעשייה אז השנה הקמנו ביחד עם משרד הכלכלה.
<אביתר מתניה: דיברת על תקציבי המדען הראשי אז אנחנו ברוך השם סגרנו את התוכנית בשנה שעברה, תוכנית לשנתיים, 2013 - 2014, שבה בנינו יחד עם המדען הראשי כלי עידוד לתעשיית הסייבר בישראל שמטרתן לתעדף אותן מעל שאר התעשיות במדינה מעל כל כלי המדען הראשי.
<אביתר מתניה: יש לו הרבה מאוד כלים.
<אביתר מתניה: זו תוכנית ששמנו בה ביחד 40 מיליון שקל ב-2013 ו-40 מיליון שקל ב-2014.
<אביתר מתניה: שוב, מעל הכלים והתקציבים הרגילים שלו.
<אביתר מתניה: זו תוכנית שלא אמורה להיפגע מהקיצוץ כי היא צבועה כבר לחלוטין.
<אביתר מתניה: אני מאוד מקווה שהיא לא תיפגע מהקיצוץ.
אראל מרגלית: צריך לבדוק את זה.
אראל מרגלית: בשיחה מלפני יומיים המדען הראשי מודאג.
אראל מרגלית: מה שקורה עכשיו הוא חמור.
משה גפני: מאיפה אתה יודע שזה צבוע וזה לא יקוצץ?
<אביתר מתניה: אני יודע שזה צבוע.
משה גפני: צבוע זה לא אומר שום דבר.
משה גפני: צבוע זה דווקא דבר שהוא רגיל פה.
נחמן שי: מתניה, פה אתה מדבר עם המומחים.
נחמן שי: בניגוד לפתיחה שלו שהיתה הססנית, כאן אתה מדבר עם המומחים.
<אביתר מתניה: קטונתי.
<אביתר מתניה: כרגע מימשנו כבר 20 מיליון שקל ב-2013 מהתקציב הזה.
משה גפני: התוכנית היא 80 מיליון שקל ב-2013 - 2014.
משה גפני: 20 מיליון שקל מומשו.
<אביתר מתניה: כמעט 20 מיליון שקל מומשו כבר, ניתנו לחברות.
<אביתר מתניה: אני מאוד מקווה שהתוכנית לא תיפגע.
<אביתר מתניה: אנחנו נילחם את המלחמה שלנו ובמקרה הזה של המדען הראשי.
<אביתר מתניה: כאמור, אני עובד עם המשרדים.
משה גפני: אנחנו נקיים על זה ישיבה.
משה גפני: אנחנו נביא את אנשי משרד האוצר.
<מנחם גרינבלום: לפחות אנחנו כמשרד המדע אנחנו לא קיצצנו אגורה במה שקשור לסייבר בהתחייבויות שיש.
משה גפני: כמה יש לכם?
<מנחם גרינבלום: 14 מיליון שקל.
<מנחם גרינבלום: לא קיצצנו בנושא הסייבר שום דבר.
<אביתר מתניה: אין ספק, ואני שם את זה על השולחן, כלל התוכניות האלה בסופו של דבר הן לא תקציבים נפרדים אלא תקציבים שמתווספים על תקציבי ההשקעה במו"פ באקדמיה ובתעשייה של האחרים.
<אביתר מתניה: ללא ספק צריך להבהיר ולומר.
<אביתר מתניה: תחום ההון האנושי.
<אביתר מתניה: לא נוכל לבנות אקדמיה ותעשייה ללא בניית הון אנושי מוביל.
<אביתר מתניה: לכן, בנינו תוכנית אסטרטגית שמתחילה מגיל מאוד צעיר ועד גיל מבוגר, חטיבה, תיכון, ועד אקדמיה, כל אחד במשותף עם הגורמים הרלוונטיים.
<אביתר מתניה: אנחנו מתחילים בצעדים לממש אותה.
<אביתר מתניה: לדוגמה, אחד הדברים הראשונים שעשינו וכבר מתבצע הוא ביחד עם צה"ל ומערכת החינוך - תוכנית בשם "מגשימים".
<אביתר מתניה: זו תוכנית בפריפריה שממיינת ילדים בעלי יכולות מאוד טובות בעולם הסיבר ובונה להן תוכנית ב-י', י"א, י"ב, מעבר לשעות הלימודים שבהן הם הופכים לאנשים שיכולים להיות פוטנציאל של הון אנושי מעולה לסייבר.
<אביתר מתניה: הם נכנסים בצבא לעסוק בנושא.
<אביתר מתניה: ברמה הלאומית יש לנו כאן גם תוכנית שעוזרת לצבא, למערכת הביטחון, וגם אחרי זה אותם אנשים עוברים לתעשייה ולאקדמיה.
<אביתר מתניה: זו תוכנית שיש בה כבר 150 במחזור, וזה הרבה מאוד.
<אביתר מתניה: משרד הביטחון - ברורה השותפות החשובה שלו בכל הדברים.
<אביתר מתניה: בזכות גיוס החובה, הון אנושי רחב, השקעה בתשתיות וכד'.
<אביתר מתניה: עוד תוכנית אחת ש - - -
משה גפני: אם אפשר לסיכום כי אני רוצה לתת לאחרים ואני רוצה שאחרי זה גם תשיב.
משה גפני: נדמה לי שעד עכשיו לא דיברת בכלל על השאלה איך מתמודדים עם המאבקים האלה, עם התופעות של פריצות?
<אביתר מתניה: כמו שאמרתי לך, התחלתי מהציר של בניין ההובלה של מדינת ישראל, וזה מה שפירטתי עד עכשיו.
<אביתר מתניה: אני יכול להתייחס לנושא, דיברתי איתך על זה בחדר.
<אביתר מתניה: עד הקמת המטה מדינת ישראל הסתכלה על הדברים בראייה מאוד ביטחונית ובעצם השקיעה הגנה בתשתיות קריטיות.
<אביתר מתניה: במהלך השנה שעברה, אחת המשימות שהוטלה עלינו היתה לגבש תפיסת הגנה לאומית, עבודה שביצענו במשך מספר חודשים.
<אביתר מתניה: אגב, הכנסנו אליה גם גורמים ביטחוניים וגם אזרחיים כי החוכמה פה היא להגן על העולם האזרחי.
<אביתר מתניה: נכנסנו לעבודה מאומצת בשנה האחרונה לא רק של בניית תפיסה אלא בניית היערכות.
<אביתר מתניה: איך נערכים זה דבר הרבה הרבה יותר מורכב.
<אביתר מתניה: אני יכול להצביע על מספר תהליכים בתוך זה.
<אביתר מתניה: ראשית, אכן איך בונים כאן משהו שהוא לכלל המדינה ולא רק לתשתיות קריטיות.
<אביתר מתניה: השכבות הן בגדול: ראשית, בנייה, כמו שציינו פה כולם, של עולם רגולטיבי שלם.
<אביתר מתניה: הכיוונים שבהם אנחנו הולכים הם להישען על רגולטורים קיימים ככל האפשר כי החוכמה הגדולה בתחום הזה היא להישען על מה שקיים ולחזק רגולטורים קיימים ולא להמציא דברים חדשים.
<אביתר מתניה: בנושא הזה העבודה היא ביד אחת עם גופים שהם רגולטורים מגזריים.
<אביתר מתניה: לדוגמה, אנחנו מבצעים פיילוט עם משרד האנרגיה שבו נבנית רגולציה לכל חברות האנרגיה והמים שהם לא תשתיות קריטיות, רגולציה שתשים אותן במקום אחר לחלוטין מבחינת היכולת שלהן להגן על המערכות.
<אביתר מתניה: אנחנו הבאנו להם את יכולות הסייבר ויחד עם איתם במשותף כרגולטור של התחום נבנה הדבר הזה.
<אביתר מתניה: הפיילוט הזה ישמש אותנו למגזרים אחרים.
<אביתר מתניה: לצד זה, עבודה עם רמו"ט, למשל, הגוף שאחראי על עולם הפרטיות כדי לבנות רגולציה שהיא רוחבית במידע בראייה של סייבר ולא רק של פרטיות.
<אביתר מתניה: אני אוהב להגיד גם דברים חיוביים.
<אביתר מתניה: בכל העולם יש מאבק בין שלושה רגולטורים: רגולטור של אנטי-טרסט, ממונה הגבלים עסקיים, שמאוד לא אוהב שיתוף מידע, רגולטור של פרטיות שרוצה להגן על הפרטיות ולכן לא רוצה שיתוף מידע, ומי שבא להגן בסייבר.
<אביתר מתניה: במדינה שלנו הבינו, גם הממונה על ההגבלים, ובמיוחד רמו"ט, שהדברים לא מתנגשים.
<אביתר מתניה: אתה רוצה להגן על הפרטיות?
<אביתר מתניה: הרבה יותר חשוב שתגן על זה שמידע לא ידלוף.
<אביתר מתניה: לכן, אני חושב שאנחנו אחרי עבודה מאומצת של כמה חודשים הולכים לרגולציה מאוד מתקדמת לכלל המגזר בסייבר יחד עם הגופים האלה.
<אביתר מתניה: שוב, החוכמה היא להשתמש ברגולטורים הקיימים.
<אביתר מתניה: אני אתן כדוגמה שני מהלכים שעשינו.
<אביתר מתניה: האחד שהוא די חדשני בעולם, הקמנו ועדה ציבורית לרישוי המקצוע, מה זה בכלל המקצוע של הגנת בסייבר.
<אביתר מתניה: הוא לא קיים ולא מוגדר בשום מקום בעולם.
<אביתר מתניה: מי יכול לעסוק בו?
<אביתר מתניה: מחר כל אחד יכול להגיד שהוא מאבטח או מגן בסייבר.
<אביתר מתניה: מה זה המקצוע?
<אביתר מתניה: מי עוסק בו?
<אביתר מתניה: מה הרישוי שלו צריך להיות?
<אביתר מתניה: איך החברות?
<אביתר מתניה: הנושא השני זה עבודה עם מכון התקנים שאני מקווה שתתחיל בזמן הקרוב לבניית תקינה ישראלית בתחום.
משה גפני: אני הולך להשקיע באיזשהו מקום.
משה גפני: איך אני בטוח שלא פורצים למקום הזה, שיש לו יכולת אבטחה של הפרטים שלי?
משה גפני: איך אני יכול לדעת את זה?
משה גפני: היום יש רגולטור שיכול להגיד לי את זה?
<אביתר מתניה: חלקית, הדברים לא מלאים.
<אביתר מתניה: היום יש רגולטור שנקרא הרשות למשפט טכנולוגיה.
משה גפני: מה אתה עושה כדי שזה יהיה מלא?
<אביתר מתניה: כדי שזה יהיה מלא אני עובד בשני ערוצים: מצד אחד, אני בונה עם כל אחד מהרגולטורים המגזריים שהוא יכסה את כל החברות שלו.
<אביתר מתניה: מצד שני, אני בונה את הרגולציה הרוחבית למקומות שהם חסרים.
<אביתר מתניה: כמו למשל, עם הרשות למשפט וטכנולוגיה, דרך הפרטיות לכסות את כל עולם הגנת הסייבר יחד איתם.
משה גפני: אנחנו נמשיך בזה עוד מעט, בסדר.
משה גפני: תודה רבה, אני מודה לך בינתיים.
משה גפני: חבר הכנסת אראל מרגלית.
אראל מרגלית: אני מתנצל אני צריך ללכת לוועדת כספים.
משה גפני: אתה תייצג אותי שם כי גם אני צריך ללכת לשם.
אראל מרגלית: אי-אפשר ששנינו ניעדר משם אחרת הקואליציה תשתולל.
אראל מרגלית: מי יודע מה הם יקצצו עוד למדען הראשי.
אראל מרגלית: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה.
אראל מרגלית: אני חושב שזו יוזמה פנטסטית.
אראל מרגלית: אני מברך גם את פרופ' בן- ישראל על העבודה המדהימה שלו וגם את אביתר מתניה על המטה שהוא הקים.
אראל מרגלית: אני חושב שזו יוזמה מאוד מאוד ברוכה ובאמת אין כמעט מדינות שעושות דברים כאלה.
אראל מרגלית: אני בא מהתעשייה ושם התעסקתי הרבה שנים גם בחברות בתחום הסייבר.
אראל מרגלית: אנחנו הקמנו מהחברות שיצאו מישראל והיה לנו הכבוד להיות חברות מובילות בעולם.
אראל מרגלית: אני אעשה הפרדה, אבל אני קצת אשתמש במידע.
אראל מרגלית: קודם כל, אני מאוד מאוד מסכים שנושא הסייבר הוא אחד מאותם נושאים שישראל יכולה להוביל בהם בעולם בגדול, גם בנושא הטכנולוגי והמדעי וגם בנושא התעסוקה.
אראל מרגלית: כלומר, גם בנושא של מרכז מצוינות של התעשייה.
אראל מרגלית: בהחלט כשאנחנו מדברים על השקעה במחקר ופיתוח ובמדע ובדברים שהם נושקים ליתרונות יחסיים של ישראל, ואתם תשמעו פה מאות אנשים שהם באמת מובילים בעולם בתחום הזה, אז זה אחד מהנושאים שישראל יכולה לקחת על עצמה.
אראל מרגלית: ברמת המדיניות הלאומית אני חושב שחוץ מהעובדה שיכולות לקום הרבה מאוד חברות, ובאמת יחד עם אוניברסיטאות שונות ויחד עם התעשייה ויחד עם הממשלה ומערכות הביטחון, זה באמת יכול להיות מרכז מצוינות עולמי, אני מציע לנו לאמץ אסטרטגיות של הגנת ישראל והגנת הישראלי.
אראל מרגלית: במערכת הביטחון אנחנו גם יודעים להגן, גם defense ,offence, מה שצריך לעשות בתחום הסייבר.
אראל מרגלית: אני באמת חושב שמערכת הביטחון עצמה יודעת גם להגן על עצמה וגם לפעול בתחום הזה בצורה מאוד מאוד מתקדמת.
אראל מרגלית: לא כך בנושאים האזרחיים.
אראל מרגלית: כלומר, היום אני חושב שבמקומות שונים בעולם צריך להבין שהאינטרנט פשוט פורץ את כל המערכות, זה לא משנה כמה אתה מתוחכם ובאמת יש הרבה מאוד אסטרטגיות חדשות.
אראל מרגלית: צריך להבין שהישראלים גם הביאו את פרדיגמות ההגנה האזרחיות הטובות ביותר.
אראל מרגלית: צ'ק-פוינט הביאה את ה-Firewall.
אראל מרגלית: תחשבו על קיר אש.
אראל מרגלית: תחשבו איזה מטאפורה יש לכם בראש ותראו שזה בעצם המטאפורה שחברה ישראלית נתנה להרבה מאוד ארגונים בעולם והם באמת חשבו שהם מקימים קיר אש בכניסה ואף אחד לא יכול להיכנס.
אראל מרגלית: אבל מאז הדברים האלה נפרצו, המערכות נפרצות.
אראל מרגלית: היום אנחנו צריכים להניח שכל מערכת כבר נפרצה, שיש לנו סוכן שתול מבפנים.
אראל מרגלית: האם מישהו פה ראה את הסרט "סולט" עם אנג'לינה ג'ולי?
אראל מרגלית: אנחנו חייבים לעשות הקרנות בוועדת הכספים.
אראל מרגלית: יש שם סוכנת רדומה שנראית לא רע, והיא תופסת סוכנים רדומים אחרים שקמים פתאום ומתחילים לעבוד.