GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנחם גרינבלום: גם להן יש חוגים בנפרד בנושא מחשוב ורובוטיקה, כפי שציינתי קודם, באותן כיתות אבל בשעות אחרות.
<מנחם גרינבלום: זה קיים בעשרים יישובים בארץ.
משה גפני: אבל נשים ערביות משתתפות בזה?
<מנחם גרינבלום: כן, כן.
<מנחם גרינבלום: הדרוזיות מגיעות ומשתתפות בכך, להפתעתנו כי רבה.
משה גפני: אני שואל משום שאחוז התעסוקה שלהן נמוך מאוד.
<מנחם גרינבלום: אפשר לתגבר את זה.
משה גפני: זה לא כולל נשים חרדיות, כיוון שיש, למשל, שתי בוגרות בסמינר חרדי שפיתחו את השבב של החללית.
<מנחם גרינבלום: אנחנו עושים עם מכון "לומדה" הרבה מאוד פעילויות.
משה גפני: זה הרבה מדי בשביל ישיבה ראשונה.
באסל גטאס: רק משהו קטן, מנחם: המו"פ הקטנצ'יק באגודת הגליל עשה אקזיט לפני מיג"ל.
<מנחם גרינבלום: אקזיט רציני.
באסל גטאס: הכנסנו כסף ממסחור ידע, לפחות לפי מה שאמר לי המנוח יעקב ארז בזמנו.
משה גפני: אתה דיברת על מיג"ל?
משה גפני: מי דיבר על מיג"ל?
<קריאה: אני דיברתי על מיג"ל.
<קריאה: מיג"ל – מרכז ידע גליל עליון.
משה גפני: אני העברתי כסף למיג"ל.
משה גפני: היתה לי מלחמה עם האוצר, ובסוף עבר.
משה גפני: בשנים האחרונות העברתי לא כל-כך הרבה, אבל כסף עבר.
<מנחם גרינבלום: היקף התקציב של מיג"ל שהועבר דרכנו הוא קרוב ל-12 מיליון שקל.
<מנחם גרינבלום: במו"פים האזוריים בסיס התקציב הוא 1.5 מיליון שקל.
<מנחם גרינבלום: לא אלעיט את הציבור הנכבד, אבל השנה השר שלנו דאג לכך, ובהחלטת ממשלה יהיה מינימום 10 מיליון שקלים בבסיס התקציב של המו"פים האזוריים.
<מנחם גרינבלום: יש לנו פעילות עצומה שלא ארחיב עליה מפאת קוצר הזמן, אבל נציג אותה, והיא קשרי החוץ הבין-לאומיים של מדינת ישראל.
<מנחם גרינבלום: יושבת כאן אילנה לוי, ראש האגף לקשרי חוץ, ולמעשה משרד המדע והטכנולוגיה אמון על כל קשרי החוץ המדעיים עם כל המדינות בעולם, בשיתוף פעולה כמובן.
אברהם מיכאלי: זה כולל את הפרלמנט האירופי?
<מנחם גרינבלום: בנושא ה-FP7 – כן אנחנו חלק ממנו, יחד עם משרד הכלכלה ויחד עם ות"ת.
<מנחם גרינבלום: השנה תקציב המדינה יהיה מאות מיליוני שקלים.
<מנחם גרינבלום: חלק המשרד שלנו - - - קרוב ל-65 מיליון שקל ב-2013 - - - אפשר להציג מצגת מפורטת, אבל אני מראה רק קצת מהפעילויות שאנחנו עושים ומעורבים בהן, וזה רק לצורכי גירוי והצגה ראשונה של הפעילות.
אברהם מיכאלי: כבוד היושב-ראש, בכל המפגשים אתם הם מנופפים בזה כביכול לטובתם.
אברהם מיכאלי: בדברים האחרים שהם רבים אתנו, הם רבים אתנו.
משה גפני: מי זה "הם"?
אברהם מיכאלי: הפרלמנט של האיחוד האירופי, כשאנחנו מבקרים, הם אומרים לנו: הנה, אנחנו עוזרים לכם.
<מנחם גרינבלום: נושא ה-SESAME הוא פעילות של מאיץ חלקיקים, זה בירדן.
משה גפני: כן, אבל אתי תדבר בעברית.
יעקב פרי: לא, אבל קוראים לו - - - אין לו שם עברי.
<מנחם גרינבלום: זה מאיץ החלקיקים.
משה גפני: כן, הבנתי, השר אמר לי.
משה גפני: לא צריך להסביר לי הרבה, אבל בעברית.
משה גפני: כבר היתה ביקורת עלי באחד העיתונים – איך אני יכול להיות יושב-ראש ועדת המדע כשאני לא יודע אנגלית.
משה גפני: אבל זו היתה בדיוק אותה ביקורת כשנכנסתי לתפקיד יושב-ראש ועדת הכספים.
<ענת כהן: הבעיה היא רק עם החלקיק האלוהי.
<מנחם גרינבלום: אני אבקש ממנחם קדרון לסיים בהצגת נושא החלל האזרחי.
<מנחם גרינבלום: מנחם, בוא ותעשה כמיטב יכולתך בזמן הקצר שיש לנו.
<מנחם קדרון: קודם כל, ברכות ליושב-ראש, יש לי תחושה ואני שמח שהוועדה הזאת הולכת להיות סופר-פרואקטיבית ואפילו רק מארבעים הדקות האחרונות, כפי שראינו.
<מנחם קדרון: שיהיה בהצלחה.
<מנחם קדרון: לדבר על החלל בחמש דקות זו באמת משימה קשה.
באסל גטאס: תעשה את זה במהירות האור.
<מנחם קדרון: לדבר על החלל בחמש דקות זו באמת משימה קשה כי זה עולם ומלואו, תרתי-משמע.
משה גפני: תחום דעת הקהל שלי הוא שלוש פעמים ביום כשאני הולך לבית-הכנסת.
משה גפני: אני יוצא החוצה ויש לי קבלת קהל ואנשים אומרים לי, רק שאלה.
משה גפני: כששמעו שאני הולך להיות בוועדת המדע, אז שואלים אותי אחרי התפילה: תגיד לי, מה עם החלל?
משה גפני: ואני לא יודע לענות להם.
אברהם מיכאלי: אחרי ביקור אחד במב"ת ביהוד, אתה תראה מה הולך.
משה גפני: אבל אני יודע שהחלל הולך להיות תחום רציני מאוד.
<מנחם קדרון: אנחנו נדאג לשני דברים: האחד, להביא אותך לתעשיות ולאקדמיות, שתראה חלל ואולי אפילו תיגע בו.
<מנחם קדרון: והשני, אני יכול להציע לך כרטיס.
<מנחם קדרון: היום עומדים בתור לטיסות מסחריות לחלל.
משה גפני: אני אסע בעזרת השם, אחרי שאני אגמור פה את הבעיות בארץ.
<קריאה: השר רוצה קודם.
<קריאה: אתה גם מתקצב את זה?
<מנחם קדרון: כאמור, במדינת ישראל יש פעילות בחלל כבר שנים רבות, בעיקר בתחום הביטחוני, יצרו פה יכולות שהן ממש מובילות בעולם.
<מנחם קדרון: בכמה דקות יהיה לי קשה לעשות את זה, ואני אשמח לבוא פעם נוספת, לעשות את זה בצורה מורחבת יותר ולהיכנס לפרטים.
משה גפני: מתי התחילה הפעילות הרצינית של מדינת ישראל בחלל?
משה גפני: ואם יש דברים שאתה לא יכול לענות, תגיד, אני לא יכול לענות.
אברהם מיכאלי: מאז יורי גגארין.
אברהם מיכאלי: אנחנו היינו - - - אחרי יורי גגארין.
<מנחם קדרון: היא התחילה בתחום הביטחון ב-1981.
<מנחם קדרון: אבל אתה יכול ללכת לשורשים, ל"שביט".
משה גפני: לכן שאלתי על הפעילות הרצינית.
<מנחם קדרון: הפרויקט לבנות לוויין, מנחם בגין ראש ממשלה, עם חתימת הסכם השלום, במטרה לבנות משהו שיוכל להראות לנו אם שומרים על הסכם השלום גם כשלא נוכל לצלם יותר מטוסים מעל סיני.
<מנחם קדרון: זה היה הרעיון.
<מנחם קדרון: ב-1981 הוקם הפרויקט במשרד הביטחון, ומאז ועד היום הוא קיים.
<מנחם קדרון: במקביל, שר המדע יובל נאמן הקים את סוכנות החלל שהיתה רק מעין חלון לעולם החיצון, אבל לא בנה שום פרויקט אזרחי, אלא רק נתן גיבוי מדעי וטכנולוגי לפרויקט.
<מנחם קדרון: ורק לפני שנתיים הממשלה אישרה סוף-סוף תקציבים גדולים – אני לא מדבר על 2–3 מיליון שקלים לתפעול, אלא על 185 מיליון שקל שהזכיר פה מנכ"ל משרד המדע.
<מנחם קדרון: האישור לכך ניתן רק לפני שנתיים, ובפועל, רק השנה הכסף הזה שוחרר.
משה גפני: אבל החלל מייצר כסף בתחום האזרחי, אני לא מדבר על התחום הביטחוני.
<מנחם קדרון: החלל מייצר הרבה כסף, נכון.
<מנחם קדרון: ולכן התוכנית שהממשלה אישרה, וכל הרעיון הוא לקחת את התשתית שמשרד הביטחון בנה וכבר קיימת בארץ, ולנצל אותה לטובת המסחר, הכלכלה, הרווחה והחקלאות האזרחיים.
<מנחם קדרון: זה קורה רק בשנה-שנתיים האחרונות.
משה גפני: עכשיו אני מבין למה נהייתי יושב-ראש ועדת המדע.
משה גפני: זה קצת משונה.
אברהם מיכאלי: אחרי שתראה מה הם עושים שם ומה הם שולחים - - -
יעקב פרי: אבל הוא שואל איך מכניסים כסף.
אברהם מיכאלי: דרך הלוויינים ששולחים היום, ישנם שיתופי פעולה עם גופים כלכליים בין-לאומיים.
משה גפני: המגזר העסקי לא משקיע בזה כסף?
אברהם מיכאלי: כן, כן, יש שם שיתופי פעולה.
משה גפני: בבקשה, מנחם.
<מנחם גרינבלום: מזה כשנתיים "נפל האסימון" שיש צורך למנף את היכולות הללו, כפי שאמרנו, לכיוון השוק האזרחי והעולמי.
<מנחם גרינבלום: שם נמצאות ההזדמנויות ושם אפשר לחולל את העסקים, ושם אפשר לעשות את הרווחים הגדולים שייכנסו אחר-כך ויפתחו, גם בתעשיות וגם במקומות אחרים, את הדורות הבאים של המוצרים, וכך הלאה.
<מנחם גרינבלום: הנושא הזה אושר לפני כשנתיים.
<מנחם גרינבלום: ישבנו על תוכנית, ובגדול מדובר פה על ארבע תת-תוכניות או תת-יישומים שאנחנו מתכוונים לעשות.
<מנחם גרינבלום: הראשונה, הזכירו פה כבר קודם – שיתופי פעולה בין-לאומיים.
<מנחם גרינבלום: מהר מאוד הבנו שכדי למנף את הכסף ולהרוויח את הזמן, יצרנו קשרים ואנחנו בתהליכי יצירת קשרים נוספים עם סוכנויות חלל אזרחיות אחרות בעולם, כאשר אנחנו מזהים יחד נושאים בעלי עניין משותף.
<מנחם גרינבלום: בצורה כזאת אפשר להשקיע ולחבר יכולות בשני הצדדים, לחבר תעשיות חלל משני הצדדים, וכך לייצר פרויקטים ומוצרים שייתנו מחקר בסיסי שיקדם את נושא החלל, או לייצר מוצרים שיכולים להיות מניבים גם בתחום העסקי.
<מנחם גרינבלום: בין היתר, יש פרויקטים שפועלים כבר שנים אחדות ושהתחילו קודם, כמו למשל, לוויין "ונוס", לוויין שבשיתוף פעולה בין סוכנות החלל הצרפתית וסוכנות החלל הישראלית, ומשרד המדע, כמובן, ואנחנו שוקדים על פיתוחו יחד עם הצרפתים.
<מנחם גרינבלום: רוב הפעילות הפיתוחית נמצאת במדינת ישראל, בתעשייה האווירית, ברפא"ל, באלביט, במטרה לשגר בראשית 2015 לוויין שיידע לטוס בין הקטבים.
<מנחם גרינבלום: כדור-הארץ מסתובב ככה, הוא מסתובב ככה, ובצורה כזאת אפשר למפות את כל תמונת כדור-הארץ למטרות חקלאות, אסונות, אקולוגיה.
<מנחם גרינבלום: את התמונות האלה אפשר להפיץ ברחבי העולם בתחום המדעי, ומהן יעשו מחקרים ופענוחים.
<מנחם גרינבלום: פעילויות נוספות הן עם סוכנות החלל האירופאית, עם סוכנות החלל האמריקאית נאס"א, ויש עוד שורה ארוכה של כאלה שרק חתמנו בשנה שעברה ואישררנו השנה, עם רוסיה, עם קזאחסטן, ועם רשימה ארוכה של מדינות.
<מנחם גרינבלום: תחום נוסף שאנחנו רוצים לדחוף חזק מאוד כי הוא חשוב לנו, הוא קידום תעשיית החלל הישראלית.
<מנחם גרינבלום: ראינו גם קודם שהמו"פ הביטחוני יורד לצערנו, אין יותר מדי הסתכלות החוצה, עם השנים התעשיות לא פיתחו יכולת תחרותית מספקת בתחום האזרחי שהוא הדומיננטי בעולם והמניב ביותר, ואנחנו מנסים לדחוף על-ידי פיתוח אלמנטים מיוחדים מאוד.
משה גפני: למה אנחנו הכי מפותחים בעולם?
<מנחם קדרון: לא אמרתי את זה.
<מנחם קדרון: אמרתי שהיישום האזרחי בנושא חלל הוא הגדול והמשמעותי בעולם, הוא המניב ביותר.
<מנחם קדרון: לוויני תקשורת, למשל.
<מנחם קדרון: כי זה מסחרי.
משה גפני: למה, לא אוהבים כסף בארצות אחרות בעולם?
<קריאות: זה בכל העולם.
<מנחם קדרון: דיברתי על העולם כולו.
<יצחק בן-ישראל: אנחנו טובים יותר משאר העולם בשתיים-שלוש נישות חלליות.
<יצחק בן-ישראל: אחת מהן היא בלוויינים קטנים וקלים עם ביצועים גדולים מאוד.
<יצחק בן-ישראל: למה?
<יצחק בן-ישראל: כי אנחנו צריכים לשגר את הלוויינים לתוך הים-התיכון, בהפוך לסיבוב כדור-הארץ, ונאלצנו להקל מאוד את המשקל שלהם כי הם מאבדים הרבה מאוד אנרגיה.
<יצחק בן-ישראל: אף אחד בעולם לא משגר כך לוויינים.
<יצחק בן-ישראל: השקענו המון כסף בפיתוח הטכנולוגיה שמאפשרת לבנות לוויין עם הביצועים של הלוויינים האמריקאים הגדולים ועם משקל פחות, בערך פי עשרה.
<יצחק בן-ישראל: יש לכך ביקוש גדול בצד המסחרי, משום שככל שהלוויין קל יותר הוא זול יותר, כי עלות השיגור היא ביחס ישר למשקל.
<יצחק בן-ישראל: לכן הצרפתים, האיטלקים ואחרים, ואפילו נאס"א, הגיעו אלינו לשיתופי פעולה כי יש בידינו טכנולוגיה שהם לא טרחו לפתח, ולא שהם לא היו מסוגלים אם הם היו רוצים.
<מנחם קדרון: אגב, יתרון הקוטן הולך ונמוג כי העולם מבין את זה, אתה רואה את זה יותר ויותר במקומות שבהן זה מתפתח, שם סוגרים את הפערים האלה.
<מנחם קדרון: חלק ממה שאנחנו רוצים לפתח הוא מינוף היכולות האלה ליותר מכך, וירידה לשלבי המיקרו, הננו, וכן הלאה.
<מנחם קדרון: לדוגמא, אנחנו משקיעים בפיתוחי מחשבים שירוצו מהר מאוד בחלל.
<מנחם קדרון: מחשב כזה, במהירות הפעילות שלו, אין כמעט בחלל.
<מנחם קדרון: בגלל המגבלות בלוויינים קשה מאוד להשיג מהירות חישוב גדולה בחלל, וזה נושא חשוב מאוד כי ככל שתוכל להריץ יותר חישובים בחלל תצטרך להסתייע פחות בתחנות קרקע, ותוכל לקלוט יותר אינפורמציה, לעבד אותה ולשלוח אותה למטה.
<מנחם קדרון: אנחנו מפתחים בארץ עכשיו צ'יפים מיוחדים מאוד שיגרמו למעבדי מחשבים לעבוד מהר יותר מאלה שקיימים היום, פי עשרה, פי עשרים, ואפילו פי מאה, ויש לכך חשיבות.
<מנחם קדרון: יש דוגמאות רבות לכאלה שייתנו לנו יתרון גם בתחום התצפיות וגם בתחום לווייני התקשורת.
<מנחם קדרון: נושא נוסף חשוב מאוד הוא עדיין טיפוח המחקר הבסיסי.
<מנחם קדרון: אנחנו יודעים שכל המוצרים, כל הטכנולוגיות, התעשיות, וכן הלאה, מושתתים על פיתוח טכנולוגיות בסיס ונושא חלל, ואני מדבר פה לאקדמיה.
<מנחם קדרון: ולכן חלק נכבד מהתקציב מכוון לאקדמיה - - - ונושאים מהסוג הזה, בין אם זה מחקר על כדור-הארץ ובין אם מחקרים לחלל החיצון, בין אם רכיבים מיוחדים מאוד, ובין אם מרכזי ידע שאנחנו מטפחים ברמת-הגולן, באוניברסיטאות, בבאר-שבע או בחיפה, וישנן דוגמאות רבות נוספות.
<מנחם קדרון: הנושא האחרון הוא נושא הקהילה והחברה.
<מנחם קדרון: אנחנו מסתכלים מסביב ורואים מה עושות סוכנויות חלל עולמיות שראוי לקחת מהן דוגמה: נאס"א, ESA סוכנות החלל האירופית, CNES סוכנות החלל הצרפתית, האיטלקים, היפנים וכולי – נושא הקהילה הוא נושא חשוב, להנגיש את הנושא לשכבות הגיל הנמוכות, לבתי-הספר ואחר-כך לחטיבות הביניים, ומשם גבוה יותר כדי לפתח את דור המדענים הבא.
<מנחם קדרון: ישבתי פה ושמעתי בתחילת הפגישה עשר התייחסויות לנושא החלל בעשר הדקות הראשונות.
<מנחם קדרון: זהו נושא מרתק שמצית את הדמיון, והוא סוחף את הצעירים, ובאמצעותו כפלטפורמה אפשר להנגיש את נושא המדע בכלל, ולאו דווקא חלל.
<מנחם קדרון: גם זה נושא שאנחנו שמים עליו דגש יותר מבשנים קודמות ואנחנו דוחפים אותו חזק.
משה גפני: 180 מיליון השקלים שעליהם מדובר, זה לא בבסיס?
<מנחם גרינבלום: לא.
משה גפני: באגף התקציבים אמרו לכם שחלל זה לא צריך להיות על הקרקע?
<מנחם גרינבלום: בנושא 180 מיליון השקלים מדובר על יותר משנה תקציבית אחת.
<מנחם גרינבלום: מדובר בשנתיים תקציביות ולא בבסיס.
משה גפני: ומה ההסבר לזה?
<מנחם גרינבלום: ההסבר הוא שמדובר בסכום חדש, בפעילות חדשה, היא תיבחן, ואם היא תצטרף היא תהיה בבסיס התקציב.
<מנחם גרינבלום: אני עצרתי את החברים כי זה היה רק גירוי.
<מנחם גרינבלום: הרצאות בתחומים האלה, יחד עם השר, כל אחת מהן היא יותר ממשך הדיון פה.
<מנחם גרינבלום: אם אתה רוצה לשאול שאלות - - -
משה גפני: לא, את הכיוון הבנתי.
משה גפני: חבר הכנסת מיכאלי, אתה רוצה להתייחס?
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, בתחילת הדברים, בשלב הברכות, אמרנו שיש בוועדה הזו דברים שנחשפים אליהם לא בשביל לרחף בחלל, אלא בשביל לבחון תחומים שכנראה, לצערי, המדינה לא שמה לב אליהם במשך שנים.
אברהם מיכאלי: בשתי הקדנציות האחרונות אני שומע על בריחת מוחות, והרי עשינו כמה וכמה דברים בשביל להחזיר אותם, ובינתיים זה לא מספיק.
אברהם מיכאלי: עדיין אנחנו רואים אחוזים גבוהים מהם, בארצות-הברית מדברים על 25%.
אברהם מיכאלי: אלה נתונים מדהימים, שישראלים יושבים שם ותורמים לכלכלת ארצות-הברית במקום לתרום אצלנו.
אברהם מיכאלי: בוועדה הזאת יש לנו את כל הסמכויות לדון בכך, לזמן את כל מי שצריך כדי לקבל תשובות איך עושים את זה.
אברהם מיכאלי: בדיונים תיאורטיים אפשר לטפוח לעצמנו על הכתף שיש לנו הישגים כבירים בתחום, אבל בשביל לקדם את הדברים צריך קמח.
משה גפני: יש מישהו מהאורחים שרוצים להתייחס?
משה גפני: בבקשה, המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה.
<סיניה נתניהו: שמי סיניה נתניהו, ואני רוצה לומר כמה מילים בקצרה.
<סיניה נתניהו: נושא מחקרים ארוכי-טווח הוא נושא שאנחנו מרגישים ביומיום.
<סיניה נתניהו: הרבה פעמים התקציבים שלנו הם קצרי-טווח ועבור הרבה מהדברים נדרשים תקציבים ארוכי-טווח.
<סיניה נתניהו: אין מנגנונים מספיקים במדינה, ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו נעזרים ביכולות הוועדה המכובדת הזאת כדי לקדם את הנושא.
יעקב פרי: את מדברת בכלל או ספציפית להגנת הסביבה?
<סיניה נתניהו: כרגע אני מדברת באופן כללי.
<סיניה נתניהו: אני עובדת בשיתוף מלא גם עם המשרד שלכם.
<סיניה נתניהו: דרך אגב, אתם משרד כלכלי לגמרי – ראשי התיבות הם: מט"ח.
<אהוד גזית: וכל הדברים האלה יוזכרו בדוח שנגיש לוועדה.
משה גפני: ראשי התיבות?
<סיניה נתניהו: אני עובדת בשיתוף עם משרד החקלאות, עם משרד המדע, עם משרד האנרגיה.
<סיניה נתניהו: נושא הסביבה לא עומד בפני עצמו, הוא חוצה משרדים, הוא חוצה נושאים כלכליים, חוצה נושאים חברתיים, חוצה נושאים סביבתיים וכולי.
<סיניה נתניהו: לכן אני מדברת באופן כללי, אתן דוגמה קצרה ולא אלעיט בפרטים, ובוודאי ניפגש בהמשך ונפרט.
<סיניה נתניהו: שינויי אקלים הוא נושא ארוך-טווח, כמו הרבה נושאים אחרים.
<סיניה נתניהו: מחקרים אזוריים שלנו כאן בישראל, הרשות הפלסטינית וירדן, בהם בהחלט באים לידי ביטוי נושאים חקלאיים, סביבתיים ונושאים נוספים שאפשר יהיה לראות איך אנחנו מקדמים אותם.
<סיניה נתניהו: נושא שינויי אקלים, - - -, מים, מדבריות, זיהום אוויר, בריאות הציבור ועוד.
<סיניה נתניהו: הזכרת את הנושא של יד מכוונת.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שזו לא רק יד מכוונת, זו גם יד מתאמת שחסרה.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת, גם מכוונת אבל גם מתאמת ועושה את הקואורדינציה, וכאן אנחנו יכולים להיעזר במולמו"פ וגם בוועדה הזאת.
<סיניה נתניהו: נושא נוסף הוא פלוקטואציה בתקציבי מו"פ.
<סיניה נתניהו: אני מקבלת ברגע זה ממש עדכון לגבי תקציבי המחקרים שלנו בתחליפי נפט לתחבורה.
<סיניה נתניהו: מדוע אני רוצה לדבר על הפלוקטואציה בתקציבי המחקר?
<סיניה נתניהו: הממשלה הבטיחה 150 מיליוני שקלים לתחליפי נפט לתחבורה למשרדים השונים כדי לקדם את מה שראש הממשלה ביקש לקדם, והוא נושא העצמאות האסטרטגית למדינת ישראל בנושא תחליפי נפט.
<סיניה נתניהו: 150 מיליון הוא איתות לא רק למו"פ האקדמי, גם למו"פ היישומי, וגם ל-venture capital, לחברות הון-סיכון שמשקיעות בתחומים האלה.
<סיניה נתניהו: בשנה שעברה היתה גזירה של פחות 30 מיליון, זה אומר, ה-matching שלנו הוא עוד 30 מיליון, וזה אומר שבשנה שעברה הפחיתו 60 מיליון מה-150 מיליון.
<סיניה נתניהו: השנה, מה-150 מיליון שיועדו לשנת התקציב 2013 מדברים על קיצוץ של 40 מיליון.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת, עוד matching זה 80 מיליון, ומה-150 מיליון יישארו 70 מיליון.
<סיניה נתניהו: מה אנחנו מאותתים למשק?
<סיניה נתניהו: מה אנחנו מאותתים לאקדמיה שמפנה את השולחן ורוצה לעזור לנו במציאת תחליפי נפט לתחבורה?
<סיניה נתניהו: זהו נושא שצריך להתייחס גם אליו.
<ישראל זיידרמן: דוקטור ישראל זיידרמן, יושב-ראש איגוד סגל המחקר.
<ישראל זיידרמן: מאחורי המדע עומד האדם, עומד המדען, עומד החוקר.
<ישראל זיידרמן: ממשלת ישראל עוסקת במחקר מדעי בשתי שיטות נפרדות מקבילות.
<ישראל זיידרמן: באחת היא מממנת מחקרים שמתבצעים על-ידי גופים לא ממשלתיים, מענקי מחקר וגם שיטות אחרות שהוזכרו פה.
<ישראל זיידרמן: והנתיב השני הוא שהיא מעסיקה באופן ישיר מדענים במכוני מחקר ממשלתיים, והם עובדים שלה.
<ישראל זיידרמן: הציבור השני, עובדי מוסדות המחקר הממשלתיים הם: מכון וולקני, המכון הווטרינרי, המכון הגיאולוגי פה בירושלים, המכון לחקר ימים ואגמים בחיפה, באילת ובכנרת.
<ישראל זיידרמן: כאשר הגענו לבדוק מהם תנאי השכר, תנאי הפנסיה ותנאי ההשתלמויות שלנו, ראינו שאנחנו מופלים לרעה לעומת המדענים בגופים חוץ-ממשלתיים, באוניברסיטאות, במערכת הביטחון - - -
משה גפני: מי זה "אנחנו מופלים לרעה?"
<ישראל זיידרמן: אני מדבר על המדענים וצוותי המחקר במוסדות המחקר הממשלתיים שהזכרתי, לעומת עמיתיהם שמועסקים במוסדות מחקר חוץ-ממשלתיים, כמו אוניברסיטאות, בתי-חולים של קופות החולים ומקומות אחרים.
משה גפני: אבל זה לאו דווקא מדענים.
משה גפני: זה ככה בכל דבר, לא?
<מנחם גרינבלום: ברגע שהשר הגיע הוא ביקש שנעשה לו מיפוי, ועם הנייר הראשון שהצגנו לשר הוא אמר, איך יכול להיות שכל מכוני המחקר הללו לא נמצאים עם אבא שמוביל אותם?
<מנחם גרינבלום: וגם תנאי ההעסקה שלהם, עכשיו מתברר, פחותים בהרבה ממקומות אחרים.
<ישראל זיידרמן: לענות לשאלה בקיצור – מדובר במדינה אחת, בעם אחד, וכולם עובדים יחד.
<ישראל זיידרמן: אנחנו לא נוכל לדאוג, בתחומים הייחודיים שלא קיימים בצורה מאורגנת מחוץ לממשלה, כאשר הממשלה החליטה שהמחקר החקלאי, המחקר הסיסמולוגי של רעידות אדמה, ומחקרי הים והאגמים, יהיו בשליטה שלה, בהפעלתה.
משה גפני: מר זיידרמן, אני אחזור על מה שאמרת לוודא שהבנתי נכון, ואני אגיד את זה בשפתי.
משה גפני: אני שומע את זה לראשונה וזה מאוד מעניין, גם השר הסביר לי עכשיו.
משה גפני: את המשרד פחות מעניין התחום הזה, יותר מעניין אותו הדברים האחרים שהמשרד עוסק בהם, הדברים שבליבת העניין, ואז לאנשים שעוסקים בתחומים האלה אין אבא?
<ישראל זיידרמן: בדיוק.
משה גפני: ואתה מייצג את ההסתדרות?
<ישראל זיידרמן: כן, בין היתר.
משה גפני: מה זה "בין היתר"?
משה גפני: מה עוד אתה מייצג?
משה גפני: איזו ישיבה?
משה גפני: אתה מייצג את ההסתדרות?
משה גפני: – אגב, זו לא בושה, בשבילי זה היה כבוד.
<ישראל זיידרמן: אני לא מתבייש.
<ישראל זיידרמן: כן, אני מייצג את ההסתדרות.
משה גפני: בסדר, אז הנושא של פגיעה בעובדים מעניין אותי, ונקיים דיון על כך.
משה גפני: אני פשוט רוצה להרחיב את ועדת המדע של הכנסת לעוד תחומים.
משה גפני: דרכך נגיע למגזר הציבורי.
משה גפני: אנחנו נקיים על כך דיון, אני עוד לא יודע מתי.
<אהוד גזית: ראוי דיון בנושא מכוני המחקר והפיתוח.
<פרידה סופר: אני רוצה להגיד משהו בקשר לעניין.
<פרידה סופר: שמי פרידה סופר, אני עובדת במולמו"פ, בעבר משרד המדע.
<פרידה סופר: זוכר?
<פרידה סופר: תודה.
משה גפני: נשארת במשרד המדע?
<פרידה סופר: נשארתי במשרד המדע כי המועצה היא - - -
משה גפני: לא, אבל במולמו"פ נשארת מוכשרת אותו דבר.
<פרידה סופר: תודה רבה לך, וברכות לתפקיד שקיבלת.
<פרידה סופר: רציתי לומר שבעבר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, ששכנה במשרד ראש הממשלה, הקימה גוף ששמו היה בישראל: הוועדה העליונה לדירוג חוקרים בשירות המדינה, בראשה עמד פרופסור שניאור ליפסון ז"ל ממכון ויצמן.
<פרידה סופר: ברגע שנציבות שירות המדינה נכנסה לעובי הקורה בנושא דירוג חוקרים בשירות הממשלתי, הורע מצבם מבחינת תנאי השכר ותנאי העבודה של החוקרים בשירות המדינה במכונים הממשלתיים שהזכיר דוקטור זיידרמן.
משה גפני: דוקטור ישראל פאר, בבקשה.
משה גפני: אתה יועץ בכיר באוניברסיטת בר-אילן?
<איסר ישראל פאר: כן.
<איסר ישראל פאר: לא נזכר פה תחום הסייבר.
משה גפני: הוזכר, ויהיה פה דיון בשבוע הבא על כך.
<איסר ישראל פאר: להערכתי, לפחות, רוב הסייבר - - - במיוחד למגזר החרדי, יכול להפוך את ישראל למעצמה מספר אחת בעולם.
<קריאה: יש הרבה ממה שהוא אומר על היכולות - - -
משה גפני: אני יודע, אני סתם אומר, אני מקבל את הדברים שלך.
משה גפני: מדינת ישראל מפגרת מאוד בעניין הזה.
משה גפני: היא היתה יכולה לקחת את ההון האנושי הזה - - -
<איסר ישראל פאר: היא לא מפגרת.
<איסר ישראל פאר: היא יכולה להיות מספר אחת.
משה גפני: מה שהוספתי לא רלוונטי.
משה גפני: ניסיתי להגיד בדיחה, היא היתה לא מוצלחת.
<ניר קפלושניק: ניר קפלושניק, מנכ"ל איגוד האינטרנט הישראלי.
<ניר קפלושניק: אני מצטרף לברכות לתפקידך החדש.
<ניר קפלושניק: האינטרנט היא התשתית לשיתוף הידע בארץ ובעולם, היא גלובלית, והייתי שמח אם באחת הישיבות הקרובות ייערך דיון מעמיק בנושא התשתיות הישראליות בנושא האינטרנט.
<ניר קפלושניק: יש חוסר עצום ואנחנו מאוד לא מתקדמים בנושא.
משה גפני: דוקטור משה גולדברג, ממשרד הביטחון, בקצרה בבקשה.
<משה גולדברג: קודם כל, ברכות למינוי.
<משה גולדברג: אומרים שהצורך הוא אבי ההמצאה, ובאמת יש קשר הדוק מאוד בין ביטחון מדע וטכנולוגיה.
<משה גולדברג: אנחנו מעורבים בכל הפורומים שקיימים, כולל הפורום שנשיאת האקדמיה מובילה.
<משה גולדברג: בתוך הפורום אנחנו מובילים נושא שנקרא: פוטוניקה, נושא חשוב מאוד שזוהה פה כאחד הנושאים שצריך לקדם אותם.
<משה גולדברג: וכפי שציין פרופסור בן-ישראל, יש דוגמאות לא מעטות בהן משרד הביטחון הוא הגורם המוביל או ראשית הצירים להרבה פעילויות שלימים נהפכות לפעילויות אזרחיות.
<משה גולדברג: לא נרחיב בנושא, אבל ישנן בהחלט הרבה מאוד דוגמאות, ולא רק חלל, והן בהחלט מאוימות גם בראייה ארוכת-טווח של מיעוט כוח הקנייה של התקציב שלנו, צמצום התקציב שלנו וכולי.
משה גפני: אדוני השר, אתה רוצה לומר משהו לפני שאני מסכם?
יעקב פרי: אני רוצה להגיד תודה ולהביע תקווה שהאופטימיות שהיתה בישיבה הזאת תישא גם פירות מעשיים.
<קריאות: תישא פרי, תרתי-משמע.
משה גפני: רבותי, אני מודה לשר, למנכ"ל, לכל מנהלי האגפים, לאורחים, למנהלת הוועדה ולצוות, על הדיון הזה, ומבחינתי הוא היה מרתק.
משה גפני: יש דברים חדשים שלמדתי ולא ידעתי קודם.
משה גפני: אל"ף, אני מבקש שתקבלו אצלכם במשרד החלטה, ואני מבקש, האם אתם יכולים להביא פגישה או נייר, איך אתם רואים את הארגון של המדע בישראל, לטווח הארוך ולטווח הקצר?
משה גפני: זאת אומרת, איך אתם רואים את המשרד בתוך המכלול הזה?
משה גפני: איך אתם רואים את המדענים במשרדים השונים?
משה גפני: איך אתם רואים את חלוקת נושא המחקר באקדמיה, באוניברסיטאות?
משה גפני: איך אתם רואים – לא יודע אם "רגולטור" זו המילה המתאימה – אבל מישהו שמתווה מדיניות?
משה גפני: איך אתם רואים את זה בטווח של שנה, שנה וחצי, ואיך אתם רואים את זה בטווח של עשר שנים?
משה גפני: ואיך זה צריך להיות?
משה גפני: אז נוכל אולי להביא איזושהי תוכנית משותפת שלכם ושל הוועדה, להגיד שאנחנו רוצים ללכת לכיוון הזה, ואז נקיים ישיבה.
משה גפני: נביא את כל המדענים הראשיים, את משרד האוצר, את משרד ראש הממשלה, את המשרדים הייעודיים, וננסה להגיע לאיזשהו דבר.
משה גפני: אחרת אנחנו עושים טלאי על גבי טלאי, וזה כולל גם את נושא החלל בתוך התוכנית של משרד המדע.
משה גפני: אני אבקש לקיים דיון גם לגבי נושא העובדים.
משה גפני: אני אזמן אולי את נציב שירות המדינה, את יושב-ראש ההסתדרות, ונקיים דיון.
משה גפני: לא יכולה להיות תופעה כזאת.
משה גפני: התופעה הזאת יכולה לקרות כאשר הנושא נמצא בשולי החברה ולא מדברים על זה בכלל.
משה גפני: המדענים או האנשים שעוסקים בעניין הם, על-פי רוב, אנשים מכובדים.
משה גפני: הם לא אנשים שיילכו למאבקים מהסוג הזה.
משה גפני: אז אני מוכן לעשות את זה בשבילכם.
משה גפני: אני לא חושב שצריכה להיות אפליה בעניין הזה, ונצטרך לקיים על כך דיון.
משה גפני: אני נמצא בוועדת הכספים, וכמובן אשתדל גם בתפקיד הזה לסייע לכם בתחומים השונים.
משה גפני: אני רוצה לומר משהו אישי – בתקופת התקציב אני אהיה הרבה יותר בוועדת הכספים מכורח הנסיבות, ובישיבות בהן לא תהיה לי ברירה ואצטרך להיות שם אני אבקש שחבר הכנסת מיכאלי יחליף אותי, אם יוכל.
משה גפני: אני סומך עליך, וגם היה לך את הניסיון פה בוועדה.
משה גפני: אני לא רוצה לעכב את עבודת הוועדה.
משה גפני: אני אומר את זה בפני כולכם מכיוון שאני מרגיש אתכם כמו בבית.
משה גפני: עוד מעט אני אחזור לבית-הכנסת ואני אגיד שאני נהיה מדען, אבל אני כבר מתחכך במדענים.
משה גפני: אני בא עם רצון טוב, אני רוצה לסייע, יכול להיות שאני איתקל בקשיים ויתברר שאני נכנס לדברים בעייתיים ויהיה קשה מאוד, אבל אני לא נרתע מהאתגר הזה.
משה גפני: בנושא המו"פ הביטחוני ארצה לקיים דיונים שקטים יותר, ונראה אם תהיה אפשרות להקים גם ועדה משותפת.
משה גפני: אני חושב שיש נגישות ממשית בין המו"פ הביטחוני למו"פ האזרחי, גם בתחום של החלל.
משה גפני: שמענו גם ממנחם על החלק הזה.
משה גפני: צריך לא לפגוע בביטחון, אבל גם להיות יעיל ולעשות את הדברים באופן מסודר.
משה גפני: אני מודה לכם על ההשתתפות בישיבה.
משה גפני: אני מתנצל אם הבדיחות שלי לא היו מוצלחות.
משה גפני: על סדר היום קידום ישראל כמובילה בתחום הסייבר.
משה גפני: משתמש איתנו ד"ר אביתר מתניה ראש המטה הקיברנטי הלאומי במשרד ראש הממשלה.
משה גפני: אני רוצה להקדים ולומר שאני חדש בתחום הזה.
משה גפני: אני לומד ומה שאני מבין, מה שכנראה כל אחד יכול להבין, הוא שעם התפתחות הטכנולוגיה יותר ויותר אנחנו עוברים להתמודדויות שהן התמודדויות בניגוד למה שהיה לפני שנים רבות, ואולי אפילו לא כל כך, שהכול היה נעשה באמצעות התמודדות פיזית של אנשים, גם בנושא הביטחוני וגם בנושא האזרחי.
משה גפני: אם אדם היה הולך לבנק כדי להוציא כסף אז הוא היה צריך ללכת לפקיד והוא נתבקש להביא את הפרטים שלו וזה היה נבדק באופן ידי.
משה גפני: היום כל הדברים האלה מיותרים.
משה גפני: היום אדם יכול להפקיד דרך המחשב, יכול להוציא כסף בלי להזדקק לפקיד בבנק.
משה גפני: שלא לדבר על הנושאים הביטחוניים.
משה גפני: המלחמות שמתפללים ומקווים שהן לא תהיינה, לא תהיינה כמו שהן היו פעם.
משה גפני: הן יהיו מלחמות של טילים.
משה גפני: המלחמה העיקרית תהיה שיבוש המערכות גם בנושא הביטחוני וגם בנושא האזרחי.
משה גפני: יש התמודדות בחיים האזרחים בין גופים עסקיים, גם הריגול התעשייתי בעניין הזה, וגם שיבוש המערכות אם מישהו מגיע למקומות מהסוג הזה, וזה עלול להיות קריטי.
משה גפני: יש גם שירותים חיוניים כמו חברת החשמל וכמו מקורות, שירותים שהם אומנם לא שירותים ביטחוניים באופן פשוט של המילה, אבל הם שירותים חיוניים ושיבוש המערכות הללו יכול לגרום נזק עצום למדינת ישראל כמו בכל מקום אחר בעולם.
משה גפני: אנחנו מגיעים לעידן שבו גם בעסקים פשוטים ורגילים המציאות הזו שבה אפשר לפגוע האחד בשני או ללמוד אחד מהשני או לייצר אחד על חשבון השני יכולה לגרום לנזק גדול.
משה גפני: אני חושב שמדינת ישראל צריכה לעשות סדר בעניין הזה.