GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליסה ג'קסון: הדבר ישנה את מה שאנו עושים וכיצד אנו עושים זאת, ולדעתי, ישנה את הפתרונות ואולי ישנה את האופן בו אנו מגדירים גם חלק מהאתגרים.
ליסה ג'קסון: תודה רבה לכם, תודה רבה ושנה טובה.
רונית תירוש: תודה רבה לך, גב' ג'קסון.
רונית תירוש: ברצוני להוסיף כמה הערות, משום שניסית להשוות בין ישראל וארצות הברית בנוגע לנתונים והאחוז של נשים באקדמיה.
רונית תירוש: אני חושבת שיש לנו מעט יתרון משום שהצעירים שלנו, לאחר התיכון, לפני שהם מגיעים לאוניברסיטאות, הם צריכים לשרת בצבא.
רונית תירוש: ויש לנו יחידות מאוד מיוחדות בצבא, בייחוד בכוחות המודיעין, העוסקות בנושאי היי טק.
רונית תירוש: ואני לא יודעת מה האחוזים אבל אני בטוחה, משום שהן בוחנות את היכולות של הצעירים, ניתן לראות כי לפחות מחצית מהצעירים שם, הן בנות.
רונית תירוש: אז כשהן משתחררות, הן מצטרפות לכוח העבודה של ההיי טק או השן מתחילות את כוח העבודה של ההי טק.
רונית תירוש: לכן אנו רואים יותר נשים בחברות היי טק.
רונית תירוש: כמו כן יש לנו שיתופי פעולה בין חברות היי טק, כגון אינטל ואחרות, שהן מגיעות לתיכונים והן שולחות, דרך אגב, נשים מהחברות שלהם, כדי לספק להם דוגמה.
רונית תירוש: והן רק מדברות עם אותן נערות והן שואלות אותן מה הם המכשולים שהן פוגשות, מדוע הן פוחדות, מדוע הן חושבות שזה אתגר גדול שאולי לא ניתן להשיגו.
רונית תירוש: והן מספרות להן אפילו דברים קטנים כגון איך הן מטפלות בבעל שלהם, בבית, בילדים, ועדיין מחזיקות בקריירה.
רונית תירוש: וכשהנערות רואות את זה, הן גדלות עם דוגמה זו והן אומרות, "כן, אני יכולה לעשות את זה, כן אני יכולה".
רונית תירוש: פרופסור רות ארנון, נשיאת האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים, בבקשה.
רונית תירוש: ענת מספרת לי, שפרופסור ארנון פיתחה את הקופקסון.
רות ארנון: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) ראשית כל, לכבוד גדול הוא לי להיות כאן, ולכבוד גדול לנו לארח אתכם כאורחינו כאן בבית הפרלמנט.
רות ארנון: כנשיאת האקדמיה למדעים, כמובן, אני מתכוונת, כמובן שאני מתעניינת במעמד של נשים במדע, אבל יותר ברמה האקדמית ובאוניברסיטאות ובמכוני מחקר.
רות ארנון: אבל אני רוצה לומר הערה אחת נוספת בנוגע לבנות בתיכונים.
רות ארנון: למרות שמרבית הבנות שם לומדות יחד עם בנים, אלו כיתות מעורבות, וכפי שרונית הזכירה, אולי הן ביישניות מדי כדי לומר משהו בכיתה, אבל כשזה נוגע לבחינות, אפילו במדעים, בנות מקבלות ציונים טובים יותר מבנים, שזה ביניהן לבין הנייר.
רות ארנון: אני חושבת שישנה תקווה גדולה לבנות.
רות ארנון: כשזה מגיע לאוניברסיטאות, כפי שסיניה הזכירה כבר, הן לתואר ראשון, לתואר שני, ואפילו לדוקטורט, אחוז הנשים גבוה יותר.
רות ארנון: וכשאני מדברת על מכון וויצמן, זה רק מדעים.
רות ארנון: אין שם מדעי חברה או מדעי הרוח, למרות שאחוז הנשים בקרב תלמידות הדוקטורט גבוה מ- 50%, אני חושבת שהוא 51%.
רות ארנון: הבעיה מתחילה כשהן צריכות להיכנס לרמות גבוהות יותר של האקדמיה.
רות ארנון: אז ככל שהן מטפסות גבוה יותר, כך מספר או אחוז הנשים נמוך יותר.
רות ארנון: וכשזה מגיע לפרופסורים מן המניין, אז יש בערך 15 עד 20% ולא יותר מכך.
רות ארנון: אנחנו מאוד הוטרדנו מזה.
רות ארנון: אני מתכוונת, אולי ישנה תקרת זכוכית, אבל אני חושבת שישנה באמת תקרת זכוכית.
רות ארנון: יש כמה שבאמת מצליחות.
רות ארנון: אבל ישנו הבדל עצום עבור תמידי דוקטורט שמסיימים, לרמה הבאה.
רות ארנון: בין 50%, זה יורד ל- 25% או ל- 20%.
רות ארנון: והשאלה היא מדוע.
רות ארנון: וזה במוסדות אקדמיים.
רות ארנון: ואנו מגלים כי הסיבה יכולה להיות – אני מתכוונת, אנו חושבים כי זו הסיבה המרכזית – שכדי להיות בצוות המדעי או בצוות האקדמי של אוניברסיטה כלשהי, עליך לבצע לימודי פוסט דוקטורט.
רות ארנון: ולימודי הפוסט דוקטורט למעשה צריכים להתבצע בחו"ל משום שישראל היא מדינה קטנה, ולמרות שישנן מעבדות טובות וניתן לעשות זאת במעבדה אחרת באוניברסיטה אחרת, אבל אתה צריך להיות עם הרחבת אופקים מסוימת וזה לא טוב.
רות ארנון: ולכן אוניברסיטאות מקבלות לצוות שלהן רק אנשים שביצעו לימודי פוסט דוקטורט מחוץ לארץ.
רות ארנון: לעיתים עבור נשים זה לא קל.
רות ארנון: יש להן משפחה, יש להן בעל.
רות ארנון: לא קל לקחת את כל המשפחה ולעבור למדינה אחרת.
רות ארנון: ולכן במכון וויצמן, ואני אזכיר מקרים אחרים גם, יש לנו מענק מיוחד עבור נשים שהולכות להכשרת פוסט דוקטורט בחו"ל במקום טוב מאוד ויש להן כבר מלגה, ואתה נותן להם מלגה נוספת כך שזה יקל עליהן או לקבל עזרה נוספת או כדי לאפשר לבעל ללכת איתן.
רות ארנון: ומצאנו כבר, עד עכשיו היו כ- 50 נשים צעירות שקיבלו מענקים אלו, ו- 22 מתוכן (כ- 50%, 22 מתוך ה- 50) חזרו כבר לישראל לתפקידים אקדמיים בישראל.
רות ארנון: אז אנחנו חושבים שזה באמת יכול לעזור, משום שמה שאנו צריכים באמת להרחיב או להגדיל את האחוז של נשים בחיים המדעיים בישראל.
רות ארנון: אבל כשאתה מסתכל מסביב – רונית כבר הזכירה – שיש נשים רבות בתעשייה.
רות ארנון: זה נכון עבור תעשיית ההיי טק, אבל נכון גם אפילו יותר עבור תעשיית הביוטכנולוגיה ועבור תעשיית הפרמקולוגיה בישראל.
רות ארנון: כשאתה הולך לשם, יותר ממחצית מהמדענים הן נשים ויש להן תפקידים מאוד משמעותיים בתחום.
רות ארנון: כשאתה הולך למקצועות אחרים, כגון רפואה, היום בישראל, ואני חושבת שזה נכון גם עבור ארצות הברית, כ- 50% או אולי אפילו יותר מ- 50% הן נשים הבוגרות בתי ספר לרפואה.
רות ארנון: וכמו רופאת הילדים שלך, אני חושבת שבשנים הבאות, אנו עומדים לראות אחוז גבוה יותר ויותר של נשים בקרב הרופאים.
רות ארנון: אז אני חושבת שיש תקווה ואסור לנו להיכנע.
רות ארנון: אני רוצה לומר כמה מילים משום שאנחנו מדברים על הסביבה.
רות ארנון: אני רוצה לומר גם כמה מילים על המעורבות של האקדמיה הישראלית למדעים בנושאים הקשורים לסביבה בישראל.
רות ארנון: ואחד מהדברים שהאקדמיה הישראלית ביססה הוא התוכנית הלאומית המשולבת להערכת מערכות אקולוגיות, ואני חושבת שזה בעל חשיבות מיוחדת משום שהם עוסקים הן בסביבה יבשתית, וגם, יותר לאחרונה, בים התיכון, בייחוד משום שנפט מעזה נמצא בים התיכון המזרחי.
רות ארנון: וזה נפלא אם ניתן לרתום זאת, אבל מה זה עושה למערכת האקולוגית ולביולוגיה הימית, כל זאת?
רות ארנון: ואנחנו חושבים שיש לזה חשיבות עליונה.
רות ארנון: לתוכנית זו מספר, למעשה 13, מרכזים בכל המדינה, עם תנאים מיקרו סביבתיים שונים, והם מנטרים כל דבר שקשור למערכות האקולוגיות.
רות ארנון: והן מעבדות את כל הנתונים ואנחנו חושבים שלדבר זה תהיה חשיבות.
רות ארנון: זה חלק מפעילות בין לאומית, וישראל תורמת לא מעט משום שאנחנו מדינה קטנה אם תנאים שונים יחסית מרוכזים באזור קטן.
רות ארנון: בנוסף לכך, הם בוחנים גם את מצב הטבע והם מדווחים על כך, וזה בעל חשיבות גדולה לכל הקהילה.
רות ארנון: פעילות נוספת של האקדמיה הישראלית הוא לתמוך במחקר על גיוון ביולוגי, משום שגיוון ביולוגי הוא, שוב, אחד מהגורמים החשובים שתורמים לסביבה ולמערכת האקולוגית של המדינה.
רות ארנון: אז מצאנו כי זהו נושא מאוד חשוב ואנחנו מנסים להיות רלוונטיים.
רות ארנון: אם יש לכם שאלות כלשהן, אשמח מאוד לענות.
ליסה ג'קסון: באיזו תדירות אתם מוציאים, דוקטור, את הדו"ח על מצב הסביבה?
ליסה ג'קסון: האם אתם עושים אותו כל כמה שנים?
ליסה ג'קסון: או האם אתם עושים דו"ח גדול אחד למדינה כמעט כמו - - -
רות ארנון: ישנם דוחות כל שנה.
רות ארנון: אבל מה שחשוב כאן
רות ארנון: הוא כי גופים רבים בארגונים רבים הקשורים לסביבה במדינה, מעורבים בפעילות זו, וכל אחד מהם מקבל את הדו"ח ויכול לשלב אותו אל תוך הפעילות שלו.
רות ארנון: אבל הדו"ח כשלעצמו, כל שנה יש דו"ח, אבל אני חושבת כי כל כמה שנים ישנו דו"ח יותר מקיף.
רונית תירוש: תודה רבה לך, פרופסור ארנון.
רונית תירוש: וכעת נשמע מפרופסור מרים ארז, היא היו"ר של המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.
רונית תירוש: מועצה זו הינה חדשה.
רונית תירוש: ראשית, תודה לך על שהגעת.
רונית תירוש: אני חושבת שזו הפעם הראשונה בה את כאן בתפקיד זה ומועצה זו נוסדה על ידי שר המדע והטכנולוגיה.
רונית תירוש: בבקשה ובהצלחה.
מרים ארז: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) בנוסף לחברות במועצה הלאומית, אני גם פרופסור בטכניון.
מרים ארז: ופרופסור פול פייגין ידבר על זה מעט מאוחר יותר, שהוא האוניברסיטה להנדסה.
מרים ארז: ומשהו טוב מאוד בישראל, אני חושבת: שבכל אוניברסיטה, ישנו יועץ לנשיא לגבי המעמד של נשים.
מרים ארז: ואני יודעת כי באירופה, לדוגמה, זה לא קיים, תפקיד זה.
מרים ארז: ומאחר ובישראל התחלנו לקיים תפקיד זה, אני חושבת שישנה מודעות גדלה למעמד של נשים באקדמיה, במדע ובהנדסה, בכל האוניברסיטאות, ושינויים רבים מתרחשים לאחרונה, כולל באוניברסיטה להנדסה כמו הטכניון.
מרים ארז: אני חושבת שגורם חשוב אחד הוא כי אנו כעת אוספים יותר נתונים.
מרים ארז: אז יש לנו עדויות המראות האם ישנו הבדל או אין הבדל.
מרים ארז: ואני יכולה לתת לכם דוגמה אחת.
מרים ארז: בישראל יש לנו שלוש אגודות לאומיות: האוגדה הישראלית למדעים.
מרים ארז: דו לאומית אמריקאית וישראלית.
מרים ארז: ו- GIF, שהינה גרמנית ישראלית.
מרים ארז: ואני נתבקשתי על ידי הקהילה האירופית לספק מעת נתונים על המעמד של נשים באקדמיה וגם על ממצאי מחקר.
מרים ארז: אז ניגשתי לשלוש האגודות, ושלושתן אמרו כי הן אינן אוספות מידע על נושאי מגדר משום שזו לא בעיה.
מרים ארז: אבל הייתי צריך לספר נתונים אלו, אז הייתי צריכה לבקש מהן לספק את הנתונים.
מרים ארז: אז הן נתנו לי חומרי גלם לנתח בעצמי, משום שהן לא שמות לב להבדלים אלו.
מרים ארז: וכעת על ידי שעשיתי זאת, אני רואה שני ממצאים מרכזיים, אחד קשור למדעניות הנשים עצמן.
מרים ארז: אחוז המדעניות המגישות בקשה למענקי מחקר הרבה יותר קטן, אפילו בהשוואה למספר האבסולוטי, מאשר אחוז הגברים מדענים המגישים בקשה למענקים.
מרים ארז: כעת אני עומדת להביא עדות זו לחלוק אותה עם כל חברי הפקולטה באוניברסיטאות אחרות גם כן.
מרים ארז: אני חושבת שרק להיות מודע לכך, שיש הזדמנויות כאלו, שאנחנו מפגרות, אנו הנשים אני מתכוונת, שאנו לא מגישות די בקשות לקבל את המענקים הללו, ואני מקווה שזה יגרום לשינוי ויעודד נשים להתחיל להגיש בקשות רציניות יותר למימון למחקרים.
מרים ארז: הצד השני הוא, שאני רואה כי מתוך אחוז הגברים שמגישים בקשות, האחוז שמקבל מענקים מעט יותר גבוה מאחוז הנשים המקבלות אותם.
מרים ארז: אז זה מידע חשוב ממנו יכולות אגודות המחקר ללמוד ולשים יותר לב אליו ולנסות להבין מדוע.
מרים ארז: כמו כן, יש משהו לטובת הנשים.
מרים ארז: כמות הכסף שהן מבקשות הרבה יותר קטן מכמות הכסף שגברים מבקשים.
מרים ארז: אני חושבת שעל ידי איסוף מידע זה והוצאת מידע זה, זה עומד לחולל שינוי.
מרים ארז: אני מאמינה מאוד בנתונים – או בהתבססות על עדויות, כפי שאמרת קודם לכן, למעשה כפי שפרופסור נתניהו אמרה גם, ככלי ליצירת שינויים.
מרים ארז: זו פעילות אחת שאני עושה כעת, והיוזמה היא למעשה מהקהילה האירופית שאנו מסונפים אליה.
מרים ארז: וישנו דו"ח היוצא בכל שנתיים, אני חושבת, הקרוי "מספרים מרכזיים" – זהו הדו"ח שאני אוספת את הנתונים עבורו – המשווה את כל המדינות האירופיות במימדים שונים הקשורים לנשים במדע ובהנדסה.
מרים ארז: על ידי איסוף מידע זה, מצאתי גם כי ישנו הבדל גדול בין נשים במדע ונשים בהנדסה.
מרים ארז: נכון מאוד שיש לנו אחוז גבוה של נשים תלמידות במדעים, כפי שפרופסור ארנון אמרה וכפי שרונית אמרה קודם לכן, מעל ל- 50%, כך גם בטכניון, שהינו אוניברסיטה להנדסה, בכימיה, ביולוגיה, מדעי החיים.
מרים ארז: וישנו תחום אחד של הנדסה בו יש אחוז גבוה של נשים, שהינו הנדסה כימית, דבר מעניין, וביוטכנולוגיה, גם בארכיטקטורה, ובמדעי הרפואה.
מרים ארז: יש משהו בנוגע לטכנולוגיה שעדיין צריך להשתנות, הדימוי של טכנולוגיה, המשמעות של טכנולוגיה או הסטריאוטיפ המגדרי הקשור לטכנולוגיה.
מרים ארז: ואני מאמינה כי זה עומד להשתנות משום שהפער בין מה שאנו יכולים לעשות עם טכנולוגיה לעזור לאנושות ולפתור בעיות בריאות, לפתור בעיות חברתיות, הולך ומצטמצם.
מרים ארז: נשים למעשה יותר מתענייניות בנושאים חברתיים, במדעי הרוח, בבריאות, כפי שהזכרת קודם לכן, ופער זה מצטמצם וקטן.
מרים ארז: לדוגמה, הנדסת מכונות בה יש לנו מעט מאוד תלמידות עדיין בשל הסטריאוטיפ של המקצוע נשלטת מאוד על ידי גברים וזה קשור אולי לשמן ומכאניקה, זה משתנה לחלוטין בימים אלו.
מרים ארז: והן עושות דברים נפלאים עם ננו – טכנולוגיה למטרות בריאות, במכשור רפואי.
מרים ארז: אני מאמינה כי יש לנו הזדמנות לגרום לשינוי ושעלינו לנצל את זה ולספק יותר מידע, להשפיע על סטודנטים צעירים להיכנס למדעים אלו.
מרים ארז: ואני מסכימה מאוד עם הנקודה שפרופסור ארנון אמרה על הפוסט דוקטורט.
מרים ארז: זהו מכשול גדול.
מרים ארז: אבל מכון וויצמן הוא באמת המוביל במונחים של מתן מלגות ולא רק לבוגרי ווייצמן, אלא גם לנשים מאוניברסיטאות אחרות, בטכניון - - -
רונית תירוש: אני חושבת שזה יותר ספציפי לישראל, משום, שעבור פוסט דוקטורט, מרביתם חייבים ללכת לחו"ל.
רונית תירוש: ובארצות הברית אתה עובר אולי למדינה אחרת.
רונית תירוש: אז זה לא כל כך קשה לעבור עם המשפחה והבעל.
רונית תירוש: זה לא כל כך רחוק.
רונית תירוש: כאן זה מעבר לים.
מרים ארז: לא רק זה.
מרים ארז: למרבית תלמידי הדוקטורט בארצות הברית אין עדין משפחה.
מרים ארז: בישראל, בשל השירות הצבאי, הם מתחילים מאוחר יותר והם - - -
רונית תירוש: כן, אבל להעביר את הבעל זה מאוד קשה, באופן כללי.
מרים ארז: משרד המדע והטכנולוגיה מספק גם מלגות מיוחדות לנשים בהנדסה, לבתי ספר לתארים מתקדמים, תואר שני ודוקטורט ופוסט דוקטורט, בעיקר בהנדסה, לא כל כך במדעים, משום שבמדעים זה בסדר.
מרים ארז: הוא כעת מעודד נשים להיכנס להנדסה.
ליסה ג'קסון: רק אבחנה אחת: יותר ויותר פתרונות הם מולטידיסיפלינאריים, גם כן, בהנדסה.
ליסה ג'קסון: אז בננו טכנולוגיה, יש לנו מרכז מחקר גדול ב- UCLA (אוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס).
ליסה ג'קסון: אבל אם אתה הולך – הלכתי לשם – הם עובדים על בדיוק מה שאמרת, דוקטור.
ליסה ג'קסון: ויש להם מאמרים מהירים לבחור ולהעריך את ההשפעה של ננו חומרים חדשים על הסביבה, משום שזה עניין גדול.
ליסה ג'קסון: והמדע לא יכול לעמוד בקצב בו הם משנים את החומרים.
ליסה ג'קסון: אבל התלמידים שם לתארים מתקדמים, כולם גברים, מלבד אישה מסכנה צעירה אחת, אישה צעירה גדולה, אבל זה היה הנדסת חשמל משום שם עשו את כל המעגלים, הנדסת מכונות משום שהם מאוד מורכבים, הכל נשלט על ידי מחשב (אין יותר אנשים שמשתמשים בפיפטות או עושים דברים כאלו), ואז ביו רפואי, ואולי כמה כימאים.
ליסה ג'קסון: את צודקת לחלוטין: אתה לא יכול להרשות לעצמך להיות רק בשדה אחד, משום שהפתרונות הם רבים.
מרים ארז: הפער הולך ומצטמצם, ואנחנו צריכים לנצל את זה ולראות את זה כהזדמנות לשנות ולהכניס יותר נשים אל הנדסה כמו גם אל מדעים.
ליסה ג'קסון: רק רציתי להזכיר או לנסות לעזור לך.
ליסה ג'קסון: הייתי בשוויץ עם ה- IPU (אינטר פרלמנטארי) וחברי פרלמנט.
ליסה ג'קסון: ויש חוק בשוויץ שאם את מגלה כי המשכורת שלך כאישה, בהשוואה לגבר באותו תפקיד, אם היא נמוכה יותר, את יכולה לתבוע את החברה.
מרים ארז: אני חושבת שזה אותו דבר בישראל, לא?
רונית תירוש: זה חוק?
מרים ארז: כן, כמובן.
מרים ארז: אנחנו לא מבינים את זה, זה חוק, אנחנו צריכים לעשות את זה - - -
רונית תירוש: אם זה חוק, אני עדיין מוצאת הבדלים אפילו בשירות האזרחי.
מרים ארז: אז יש לנו הרבה עבודה.
מרים ארז: זה החוק, אני לא יודעת עד כמה הוא מיושם.
רונית תירוש: מישהו תבע?
רות ארנון: באוניברסיטאות זה בדיוק אותו הדבר, אין כל הבדל.
רונית תירוש: לא, יש לנו שילוב.
רונית תירוש: אנחנו יכולים לתת להם מכונית גדולה יותר, את יודעת, אנחנו יכולים לעקוף את המכשולים.
רונית תירוש: תודה לך, פרופסור ארז.
רונית תירוש: ועכשיו פרופסור פייגין.
רונית תירוש: אין לנו שום דבר נגד גברים, אז סגן נשיא בכיר של הטכניון בחיפה.
רונית תירוש: ואתה אורח קבוע כאן ואנחנו מעריכים את זה מאוד.
פאול פייגין: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אני מהטכניון בישראל, המכון לטכנולוגיה.
פאול פייגין: אנחנו אחד מהאוניברסיטאות המובילות בעולם למדע וטכנולוגיה.
פאול פייגין: כדי לשמר על מעמדנו, איננו יכולים להזניח 50% מהמשאב האנושי.
פאול פייגין: אז במשך שנים רבות כבר, אנחנו פועלים יחד עם אנשים כגון פרופסור ארז, שהייתה היועצת לנשיא, כיצד אנו יכולים לשפר את היחס של תלמידות וחברות סגל בטכניון.
פאול פייגין: אני רק אתן לכם כמה מספרים, משום ששמעתם מהמומחים את התמונה הכללית.
פאול פייגין: כרגע, בטכניון, יותר מ- 35% מגוף התלמידים שלנו הם נשים, דבר שיפתיע מאוד אנשים רבים בישראל.
פאול פייגין: הם לא מבינים.
פאול פייגין: הם חושבים שהטכניון נשלט מאוד על ידי תלמידים גברים, וזה לא המקרה.
פאול פייגין: בתחום המדע זה יותר.
פאול פייגין: זה קרוב יותר ל- 50%, אפילו יותר מ- 50 בחלק מהמחלקות.
פאול פייגין: והיה מאמץ מרוכז בתחומים כגון הנדסת חשמל והנדסת מכונות למשוך נשים לטכניון.
פאול פייגין: פרט מעניין אחד, אנחנו מתקרבים מאוד גם ל- 20% של תלמידים ערבים בטכניות.
פאול פייגין: ושם, יותר מ – 50% הן נשים, מאותה אוכלוסיה.
פאול פייגין: אז זה מראה משהו על הדמוגרפיה.
פאול פייגין: ולאחרונה תחת מנהיגות המועצה להשכלה גבוה, אנחנו מנסים כעת לעודד חרדים להגיע לטכניון, ויש פתיחה של כיתה.
פאול פייגין: אולי יהיו בה כ- 50 נשים, תלמידות חרדיות שיגיעו ויעשו הכנה קדם – אקדמית כדי להיכנס אל הטכניון בשנה הבאה.
פאול פייגין: כשאני אומר שאנחנו צריכים לגשת לכל המשאב האנושי במדינה, אנחנו מתגאים בתמונה הזו.
פאול פייגין: דרך נוספת בה אנו מנסים להשפיע על מה שקורה בתיכונים הוא באמצעות הכשרת מורים לתיכונים במדעים ובטכנולוגיה.
פאול פייגין: בדיוק השקנו תוכנית שהייתה סוג של בלון ניסוי.
פאול פייגין: אמרנו כי כל מי שיש לו תואר במדעים או בהנדסה יכול להגיע וללמוד לתעודת הוראה, במשרה חלקית, ללא תשלום.
פאול פייגין: ללא תשלום.
פאול פייגין: וקיבלנו 44 סטודנטים שהגיעו מההי טק, הגיעו מהתעשייה, שהגיעו ללמוד להיות מורים.
פאול פייגין: עכשיו, לא כולם עומדים להיות מורים במשרה מלאה כשהם יסיימו, אבל שתהיה להם יכולת זו, אני חושב, זה מאוד חשוב.
פאול פייגין: כמובן שחלק מהם היו נשים.
פאול פייגין: תנו לי רק לומר מעט על הנושאים האחרים שכמובן מעניינים אותך, ד"ר ליסה ג'קסון.
פאול פייגין: האם הנושא של סביבה.
פאול פייגין: כמובן הטכניון, בהיותו מכון להנדסה ולמדע, מאוד מעורב בנושאים הקשורים לסביבה.
פאול פייגין: אז אנחנו מתחילים ברמה המקומית של המורים שלנו, כגון ד"ר יעל דובוווסקי.
פאול פייגין: היא חברה את ההשפעה של זיהום באדמה ובאוויר.
פאול פייגין: עכשיו החלק המעניין של המחקר שלה הוא על מה שאתם עשויים לכנות עישון פאסיבי.
פאול פייגין: במילים אחרות, מה קורה לשיירי הניקוטין בריהוט, וכיצד זה משפיע על הבריאות והרווחה של חברי המשפחה.
פאול פייגין: יש שם כמה תוצאות מאוד מעניינות.
פאול פייגין: ברמה מעט רחבה יותר, למעשה מהמחלקה להנדסה כימית, הדיקן שלנו מאוד מעורב בפרויקט פארק נחל הקישון.
פאול פייגין: אז שם הזיהום לפחות נעצר, אבל כעת הם עברו לשלב חפירות וניקוי כל המצע.
פאול פייגין: נושא מתמשך נוסף הוא זה של התפלה.
פאול פייגין: ואנחנו מאמינים כי התפלה היא למעשה צעד חיובי מבחינה סביבתית.
פאול פייגין: הוא למעשה עוצר אותנו מלקחת את המים מהטבע, מהנהרות הטבעיים וכולי.
פאול פייגין: אני לא יודע מה העמדה שלכם על התפלה, אבל כמובן זה חלק מאוד חשוב מהבודה שלנו על משאבי מים עכשיו בישראל.
פאול פייגין: אם לדבר רק על נושאים בין לאומיים, אנחנו אותו הטכניון אשר, יחד עם אוניברסיטת קורנל, זכה בתחרות להקים מתקן מחקר למדע שימושי בעיר ניו יורק.
פאול פייגין: ייתכן ושמעתם על כך.
ליסה ג'קסון: או, כן.
ליסה ג'קסון: זה עדיין במסלול?
ליסה ג'קסון: הם רק הודיעו על זה בשנה האחרונה, נכון?
ליסה ג'קסון: דיברתי עם ראש העיר בלומברג על זה, כן.
פאול פייגין: בדיוק, הודיעו על כך בשנה שעברה.
פאול פייגין: אז שם הרעיון היה להקים מרכזים מולטי דיסיפלינאריים בהם לטכנולוגיה יש השפעה, ואחד מאותם מרכזים הוא הסביבה הבנויה, וזה תחום מאוד רלוונטי עבור העיר ניו יורק, כמובן, וגם לשימור הסביבה.
פאול פייגין: והוזכר כאן נושא הגז הטבעי והנדסת הדלקים.
פאול פייגין: עם ההשקפה כי מאוד חשוב שמהנדסים מקומיים יוכשרו בתחום זה לו אין כל היסטוריה בישראל, הקמנו תוכנית לתואר שני.
פאול פייגין: יש לנו גוף ראשוני של 20 סטודנטים הלומדים זאת.
פאול פייגין: ושוב, החזון הוא כי אם אתה רוצה להגן על הסביבה, אתה צריך אנשים שלמעש דואגים למה שעומד לקרות לסביבה שלהם ולמשאבים שלהם כגון אלו שזמינים.
פאול פייגין: הם מאוד חשובים לכלכלה, כמובן, אבל עלינו לוודא כי הם מלווים באופן רציונאלי.
פאול פייגין: זה רק מעט על הטכניון ועל התחומים שעשויים לעניין אתכם.
פאול פייגין: תודה רבה לכם.
ליסה ג'קסון: זה מאוד מרגש.
ליסה ג'קסון: הייתי בחיפה.
ליסה ג'קסון: אתמול, נכון?
ליסה ג'קסון: זה היה יפהפה.
ליסה ג'קסון: רק כמה דברים ששמתי אליהם לב.
ליסה ג'קסון: אני מצטערת.
ליסה ג'קסון: ראשית, אני לא רוצה להתרברב.
ליסה ג'קסון: כמובן, לנשיא יש שתי בנות, אז יש לו יוזמת בית לבן לנשים ובנות.
ליסה ג'קסון: כשלנשיא יש יוזמה, כל בירוקרט טוב מנסה למצוא בית בתוך זה.
ליסה ג'קסון: למעשה יש לנו, ואנחנו לא הודענו על זה עדיין, אז נתתי לכם מושג לפני שלמעשה יהיה לנו סיכוי, אבל אנחנו משיקים את e-STEM.
ליסה ג'קסון: "STEM" הוא ר"ת ל"מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה".
ליסה ג'קסון: זו הדרך בה כל היוזמה ממותגת בארצות הברית זהו הרעיון כי עלינו לדבר על ולעודד מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה.
ליסה ג'קסון: הנשיא אמר שאנו זקוקים לעוד מליון מהנדסים.
ליסה ג'קסון: אם נשים את "E" לפני זה, אז, "אקולוגיה, סביבה, ירוק".
ליסה ג'קסון: מה שיהיה.
ליסה ג'קסון: באופן כללי, זו המשמעות של זה בבית, משום שאנחנו רוצים להרחיב את הרעיון שישנה הנאה רבה בלעשות דברים בארץ STEM שישפרו את הסביבה.
ליסה ג'קסון: זה קשור למה שד"ר ארז אמרה, הרצון לעבור לעבר קיימות או בריאות טובה יותר, כפי שיו"ר האקדמיה אמרה.
ליסה ג'קסון: אז זה דבר ראשון.
ליסה ג'קסון: הדבר השני, רק במהירות: אני מניו אורלינס.
ליסה ג'קסון: זו ארץ הדלק והגז.
ליסה ג'קסון: כשהלכתי לטוליין, הלכתי למעשה עם מלגה מחברת הדלק של.
ליסה ג'קסון: טוליין באותו הזמן הייתה יחסית לא ידועה.
ליסה ג'קסון: חברות הדלק, כפי שתראו, חברות הדלק הגדולות, הן מגיעות והן די עוזרות לאוניברסיטאות להכשיר את האנשים שהן יצטרכו לשכור, אם הן מביטות קדימה.
ליסה ג'קסון: וזה דבר טוב.
ליסה ג'קסון: אתה צריך את זה בכל מקרה משום שאתה מנסה להבין ולווסת ולשלוט, אתה רוצה להיות טוב יותר, או לפחות משכיל, כמו האנשים.
ליסה ג'קסון: אבל הדבר המגניב באמת השני שהן עשו לאורך הדרך היה לבסס, עם התגרים קהילתיים – בתי ספר טכניים.
ליסה ג'קסון: אני מניחה שבתי ספר טכניים מקצועיים – הכשרה למפעילים, משום שזה כבר לא רק לסובב שסתום.
ליסה ג'קסון: המנהל של קידוח נפט וגז והציוד והתהליך הו היכן שבעיות יכולות להתרחש.
ליסה ג'קסון: ולכן זו הזדמנות גדולה עבור אותם תלמידים שאולי לא ילכו לנתיב האקדמי – הם הולכים לנתיב הטכני – להקים את התוכנית עכשיו עם האוניברסיטה – נחמד שיש מעורבות של אוניברסיטה – להקים את אותה תוכנית מפעילים, כך היא מכונה.
ליסה ג'קסון: אלו הן משרות בעלות שכר טוב מאוד.
ליסה ג'קסון: הם מרווחים כסף רב, מפעילים, לעיתים לא פחות או יותר ממהנדסים.
ליסה ג'קסון: הם מכירים את המתקן ואת הציוד טוב יותר.
ליסה ג'קסון: והם יכולים לרוב לבנות מדרגה להפיכה למהנדסים אם אולי אתה רוצה להיות מפעיל ואז לקחת מעט כסף ולחזור לקבל את התואר שלך.
ליסה ג'קסון: אבל אלו סוג הדברים שאתה יכול להקים מוקדם שמספקים נתיבים נחמדים למשרות טובות, בכל הקהילות, בייחוד אלו שזכו להשכלה פחות טובה או שהוזנחו.
רונית תירוש: תודה לך, גב' ג'קסון.
רונית תירוש: חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי הצטרפה אלינו, היא דוגמה טובה לאישה שלמדה תואר מתקדם ויש לה תואר ראשון או תואר שני בהנדסה.
רונית תירוש: היא הצליחה לשלב קריירה מאוד נחמדה ולימודים, תוך כדי גידול שמונה ילדים.
אנסטסיה מיכאלי: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) מה שרציתי לומר, ברמה מאוד אישית, שזה כבוד מאוד גדול בשבילי, להשתתף בסוג זה של וועדה עם ההשתתפות שלך.
אנסטסיה מיכאלי: אני מקווה שתיהני מאוד בישראל.
ליסה ג'קסון: אני נהנית, תודה לך.
אנסטסיה מיכאלי: זו לא תקופה כה שקטה עבר אמריקה, אני מניחה, בייחוד לאחר פעולת טרור זו בלוב.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שכולנו כאן, כששמענו על זה, על השגריר ומשפחתו, ראשית כל, השתתפותנו בצערכם.
אנסטסיה מיכאלי: אנו חשים את זה כל יום במדינה שלנו.
אנסטסיה מיכאלי: וסוג זה של שיתוף פעולה בין המדינות שלנו הוא מאמץ מאוד חשוב עבור פתרון של שלום במדינה שלנו.
אנסטסיה מיכאלי: וכשנראה נשים בתחום זה, עבורנו זה כבוד גדול גם כן.
אנסטסיה מיכאלי: יש לנו כאן אישה אשר, אני חושבת, הייתה האישה החשובה ביותר במשרד החינוך, והיא הייתה מנהלת משרד החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: עכשיו היא האדם המעורב במדע ובטכנולוגיה כאן בכנסת.
אנסטסיה מיכאלי: ואני מקווה שיהי לנו שיתוף פעולה טוב יחדיו.
אנסטסיה מיכאלי: בו בזמן, ברמה אישית, אחד משמונת הילדים שלי, הוא אמר כי הוא היה רוצה ללמוד כימיה.
אנסטסיה מיכאלי: ואחר, הראשון, הבכור שלי, הוא בן 15 והוא אמר, "כימיה?
אנסטסיה מיכאלי: אתה יודע , מה זה?
אנסטסיה מיכאלי: אתה רוצה להיות וטרינר?
אנסטסיה מיכאלי: " ואנחנו אמרנו יחד בפורום שלנו שכימיה היא העתיד, בייחוד אם אתה לומד הנדסה וכימיה.
אנסטסיה מיכאלי: בפתרון השלום הירוק שלנו, והעולם הירוק, זה פחות, פחות ירוק והיינו שמחים שזה יהיה לנו, זה מקצוע חשוב מאוד, אז את דוגמה מאוד טובה לכך.
אנסטסיה מיכאלי: תודה לך ואנו רוצים לראות אותך יותר כאן.
ליסה ג'קסון: תודה לך, זה נפלא.
ליסה ג'קסון: אמרי לו, להתמיד עם כימיה.
רונית תירוש: תודה לך, אנסטסיה.
רונית תירוש: לפני כן, פרופסור פייגין אמר משהו על מורים, שאתם משתפים פעולה עם מורים.
רונית תירוש: אתם מוודאים שיש לנו מורים מוכשרים בבתי הספר שלנו, ללימוד מדעים.
רונית תירוש: ואני חשבתי ברגע זה שחלק ניכר מהמורים שלי בבית הספר כשהייתי בתיכון, לכימיה ופיזיקה, הגיעו מרוסיה, ברית המועצות באותו הזמן.
רונית תירוש: ואולי אני אשאל את אנסטסיה כיצד הגיעו כל כך הרבה נשים ללמוד, מי עודד את הבנות ללכת ללמוד לא חינוך, לא לימודי חברה - - -
אנסטסיה מיכאלי: לא היו לנו מורים לכימיה.
אנסטסיה מיכאלי: הם היו מהנדסים, למען האמת.
אנסטסיה מיכאלי: אני לא יודעת למה.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שאנחנו צריכים לשאול את הפרופסורים והאקדמאים שלנו.
אנסטסיה מיכאלי: זה מחקר מאוד מעניין לדעתי שאנחנו צריכים לעשות בכל העולם ולהשוות מדינות שונות.
אנסטסיה מיכאלי: אבל עד כמה שאני זוכרת, זו הייתה המורה הטובה ביותר.
אנסטסיה מיכאלי: אני אהבתי אותה.
רונית תירוש: הייתה לך דוגמה טובה לכן אמרת שאת יכולה גם כן לעשות את זה.
אנסטסיה מיכאלי: אבל גם בהנדסה, לא היו לנו בנות כלל.
אנסטסיה מיכאלי: אני מתכוונת, כשאני למדתי באוניברסיטה, היו לנו כל ה- 200 תלמידים, היו שתי בנות בלבד.
אנסטסיה מיכאלי: כימיה פופולרית יותר.
רונית תירוש: אולי לאחרות לא הייתה המורה הזו.
רונית תירוש: לפחות אני יוצאת מפגישה זו עם המסקנה שעלינו להביא יותר מודלים, מורים.
אנסטסיה מיכאלי: זה נכון.
אנסטסיה מיכאלי: מודלים לחיקו.
רונית תירוש: גב' ליאורה לנגר, יו"ר הפורום של נשים מנהלות בתחום התעשייה, בבקשה.
ליאורה לנגר: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום.
ליאורה לנגר: כפי שאמרתי, אני מייצגת נשים מנהלות, הנשים המנהלות בהתאחדות התעשיינים.
ליאורה לנגר: ואני רוצה באמת לשים מעט דגש.
ליאורה לנגר: עד כה, דיברנו יותר על האקדמיה ועל דוקטורט ותואר שני וכולי, ואני רוצה להדגיש יותר לרדת לקרקע, להתחיל אפילו עם חטיבת הביניים.
ליאורה לנגר: אז מה שאנו עושים בארגון שלנו, שהינו ארגון וולונטרי של נשים המנהלות ולכן יש להן זמן מועט אבל הן עדיין מנסות לעשות זאת, ראשית אנו פועלות כמודלים לחיקוי.
ליאורה לנגר: אנו בוחרות מנהלות נשים מסוימות, ואני חושבת שזה משהו שאנחנו יכולים להשתמש בו כל הדרך.
ליאורה לנגר: ובדקה אני אומר כמה מילים על התוכנית שייסדנו, אבל אנחנו עושים אותה גם עם נשים, לדוגמה, שעובדות בתעשייה ואינן מנהלות או פוחדות להיות מנהלות מסיבות כלשהן, ומנסות להראות להן כי ניתן לעשות זאת.
ליאורה לנגר: בדיוק כמו שאנסטסיה יכולה לעשות את מה שהיא עושה עם שמונה ילדים, אנחנו מראות להן מסיבות אחרות כיצד אנו יכולות לעשות זאת.
ליאורה לנגר: ואלו שהצליחו כבר, אנו מראות.
ליאורה לנגר: אז זה דבר אחד שאני מאמינה בו.