GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד ברכה: הועדה רשמה לפניה את הודעת משרד החינוך, וכו', ואנחנו מצפים לקבל תשובה.
פרידה סופר: אם אפשר להוסיף עוד שתי קרנות – קרן כהנוב - - -
רונית תירוש: קרן קרב למשל, הם נותנים שיעורים בעצמם, זה לא שהם יתנו לך כסף.
רונית תירוש: תוסיפי קרן כהנוב, אני פשוט לא מכירה.
רונית תירוש: אני בסך הכול נותנת דוגמה, לא עושים פה רשימות.
שושי כהן: רק משפט שאני רוצה לומר, האחריות שלי היא עד חטיבות ביניים, אין פה נציגות של חטיבה עליונה - אני רוצה את הדברים האלה לבדוק.
רונית תירוש: זאת היית צריכה להגיד לי בפתיחת הישיבה.
רונית תירוש: למרות היעדרותו של נציג משרד החינוך, לנושא הספציפי שלשמו התכנסה הוועדה, דהיינו, מענה לתלמידי חטיבות עליונות, הנני רושמת לפניי את הודעתה של מפמ"ר מדעים לחטיבות ביניים ויסודי הגברת שושי כהן, שהמשרד ידון בנושא בראשותו של ד"ר רימון, ויביא את הפתרונות ליושבת ראש הוועדה אליי, דהיינו עד ליום 23 לאוגוסט 2012.
רונית תירוש: יש תאריך יעד, יש מסקנות ויש הנחיות.
רונית תירוש: שבו על זה מהר.
זאב אלקין: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה לנושא החלל.
זאב אלקין: הנושא היום הוא כללי וגם התמקדות בפרויקט דגל ספציפי, שלמעשה מחבר בין הנושא הקודם שלנו, שדנו בו לפני זמן מה לגבי תכנית החלל הישראלית ובכלל המצוינות שיש במדינת ישראל בתחום החלל.
זאב אלקין: הנושא שלנו עכשיו הוא חינוך בתחום החלל והצגת פרויקט SPACE IL.
זאב אלקין: עיקר עיסוקינו היום זאת הסוגיה של נושא החלל והנוער כשלעצמו, וגם כמנוף להגברת העניין בכל נושא המדעים וחיזוק לימוד המדעים במערכת החינוך הישראלית.
זאב אלקין: כפי שאמרתי, אנחנו נסקור כאן את כל מכלול הפעילות בתחום החלל.
זאב אלקין: הוזמנו לכאן הרבה גופים, כמו קרן רמון ואחרים, שעוסקים בנושא הזה.
זאב אלקין: בחרנו גם להתמקד בפרויקט אחד שיש לו היבט חינוכי.
זאב אלקין: יש לו גם הרבה היבטים אחרים וזה הפרויקט של SPACE IL.
זאב אלקין: אנחנו נעבוד בצורה הבאה: קודם אבקש מהנציג של משרד החינוך לתת סקירה קצרה איך רואים במשרד החינוך את כל הפעילות בתחום שלן החלל ומה הם מתכוונים לעשות מבחינתם בשנים הקרובות.
זאב אלקין: לאחר מכן נעבור ל- SPACE IL ולאחר מכן לדוברים נוספים.
זאב אלקין: נמצאים כאן נציגים ממשרד המדע, מתכנית החלל הישראלית, שהם היו במרכז הדיון הקודם.
זאב אלקין: ישנם כאן נציגים מקרן רמון ונציגים מגופים אחרים.
עופר רימון: שמי ד"ר עופר רימון מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.
עופר רימון: בשנים האחרונות אנחנו מקדמים ומחזקים מאוד את לימודי המדע והטכנולוגיה בכלל.
עופר רימון: אנחנו מדברים בכל שכבות הגיל: בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, חטיבות עליונות.
עופר רימון: הצגנו כבר בוועדה הזאת תכנית אסטרטגית לחיזוק לימודי מדע וטכנולוגיה ובכלל זה התכנית שפועלת בבתי ספר יסודיים וחטיבות הביניים, שם אנחנו אוכפים גם את נושא שעות הלימוד, גם את תכנית הלימודים.
עופר רימון: הראנו שכבר רואים שיפור מאוד יפה בהישגים של התלמידים במבחנים הלאומיים בתחומי המדע והטכנולוגיה.
עופר רימון: במסגרת הזאת הצגנו גם תכניות שאנחנו מקדמים לתלמידים מצטיינים.
עופר רימון: תכנית הדגל שלנו היא עתודה מדעית טכנולוגית.
עופר רימון: מכיתה ז' עד כיתה יב' תלמידים לומדים תכנית תוספתית בפיסיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב כבר מכיתה ז'.
עופר רימון: הגדרנו את המושג "תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית".
עופר רימון: שמחנו מאוד להתבשר בישיבה הקודמת של ועדת מדע וטכנולוגיה שדנו בנושא, שהטכניון בחר להעניק בונוס מיוחד לתלמידים שיהיו זכאים לתעודת בגרות שכזאת, שכוללת 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות מדעיות בכימיה, פיסיקה וביולוגיה, ועוד 5 יחידות מדעיות או טכנולוגיות.
עופר רימון: אם אנחנו נצלול לנושא שבדיון, כל נושא החלל.
עופר רימון: קודם כל אנחנו מאוד מברכים קיום ישיבה בנושא הזה.
עופר רימון: אנחנו מכירים את הפרויקט של SPACE IL.
עופר רימון: זה פרויקט מדהים, שאפתני ויש לו השלכה גם על התלמידים שלנו שמגלים הרבה מאוד התעניינות, גם כתוצאה מהפרויקט הזה.
עופר רימון: אנחנו מתחילים ומלמדים את הנושא של החלל כבר בבית הספר היסודי במסגרת לימודי מדע וטכנולוגיה.
עופר רימון: כיתות ד', ה' ו-ו' מתרכזים בנושא של מערכת השמש בעיקר.
עופר רימון: בחטיבת הביניים, מסיבות של מחסור בשעות, במסגרת לימודי מדע וטכנולוגיה אנחנו לומדים כימיה, פיסיקה וביולוגיה והנושא של החלל נלמד במסגרת לימודי הגיאוגרפיה, שם נלמדים הנושאים של מסעות לחלל והיקום ומרכיביו.
עופר רימון: במסגרת התכנית "עתודה מדעית טכנולוגית", שכמו שאמרתי היא תכנית למצטיינים, יש לנו תוספת של שעתיים פיסיקה כיתות ז', ח' ו-ט' ואנחנו משלבים את נושא החלל דרך לימודי הפיסיקה והעקרונות הפיסיקליים.
עופר רימון: כל נושא מדידת זמנים, אנחנו קושרים מרחק וזמן ללימודי החלל, שיגור רקטות, גם היבטים תיאורטיים וגם היבטים יישומיים, הכוכבים ומסילותיהם, כוח ואנרגיה.
עופר רימון: נמצאים כאן נציגי קרן רמון שיציגו תכנית משותפת שלנו.
עופר רימון: בכלל, זאת הזדמנות להודות לקרן רמון על כל הפעילות שהיא עושה, גם במסגרת SPACE IL אבל בכלל בקידום לימודי מדע וטכנולוגיה.
עופר רימון: יש אולימפיאדה על-שם אילן ואסף רמון שמתרכזת בנושא החלל.
עופר רימון: יותר מ-100 בתי ספר משתתפים באולימפיאדה הזאת ומציגים פרויקטים ותכניות שהם עושים בנושא הזה, במסגרת לימודי המדעים בבתי הספר ובחטיבות הביניים.
עופר רימון: אני מניח שקרן רמון תציג את הנושא הזה מאוחר יותר.
עופר רימון: אני לא יודע אם יש כאן נציגים ממרכז החלל בהרצלייה שהקימו כיתה אזורית שעוסקת בנושא לוויינים וחלל.
עופר רימון: זה פרויקט מאוד מעניינן שבמסגרתו הם גם לומדים על העקרונות של לוויינים וגם מתכננים לשגר לוויין.
עופר רימון: פעם ראשונה, למיטב ידיעתי, שבית ספר או עיר תשגר לוויין לחלל.
עופר רימון: זה פרויקט מאוד מעניין.
עופר רימון: במסגרת לימודי הפיסיקה העיוניים בחטיבה העליונה, יש פחות התייחסות לנושא החלל.
עופר רימון: רק בפרק של הכבידה מדברים על החלל, על מערכת השמש, על ההתפתחות ההיסטורית בהבנה של מערכת השמש עד שהגענו למודל שמוצג היום.
עופר רימון: קצת יעסקו גם בנושא לוויינים דרך הנושא של חוק הגרביטציה.
עופר רימון: במסגרת מגמה שלנו שנקראת "מדעית הנדסית" – אני רואה שיש כאן נציגים של חיל האוויר שיכול להיות שיציגו את זה מאוחר יותר.
עופר רימון: אנחנו גם עוסקים בנושאים שקשורים ללוויינים וחלל.
עופר רימון: בגדול, זאת הסקירה שלנו.
עופר רימון: אני מראש ביקשתי להתנצל שאני אצטרך לצאת מוקדם יותר.
זאב אלקין: למעשה התמקדת בתיאור של הקיים.
זאב אלקין: יש לך מה להגיד לגבי תכניות לעתיד?
עופר רימון: במסגרת תכנית למצטיינים ב"עתודה מדעית טכנולוגית", שזה דבר חדש שרק מהשנה הבאה אנחנו מתחילים לשלב במסגרת תכנית הלימודים פרקים שקשורים לחלל.
עופר רימון: זה משהו חדש.
עופר רימון: אנחנו רוצים בכלל להרחיב את התכנית למצטיינים בתחומי מדע וטכנולוגיה לכל בתי הספר בארץ.
עופר רימון: היא פועלת כרגע ב-200 בתי ספר.
עופר רימון: ברגע שהיא תורחב גם יורחבו הלימודים שקשורים ללימודי החלל.
עופר רימון: השאיפה שלנו היא להגיע לשינוי דרמטי.
עופר רימון: אני מניח שבסופו של דבר, כשאנחנו מדברים על מערכת החינוך, זאת המטרה המשותפת של כל היושבים כאן סביב השולחן – מצד אחד, להגיע ליותר תלמידים שיש להם ידע מדעי טכנולוגי, אבל גם ליותר תלמידים מצטיינים בתחומים האלה.
עופר רימון: אנחנו בפעם הראשונה הגדרנו, בשנתיים האחרונות, מה זאת מצוינות?
עופר רימון: מה זאת תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית?
עופר רימון: היום כ-6% מהתלמידים מגיעים לתעודת בגרות שכזאת ואנחנו שמנו לנו ליעד, תוך 6 עד 9 שנים, להגיע ליותר מהכפלה אפילו, לפי 3, תלמידים.
עופר רימון: באחוזים, אנחנו רוצים להגיע לקרוב ל-20% תלמידים כאלה.
עופר רימון: זה יעד מאוד מאוד שאפתני.
עופר רימון: הנושאים האלה יכולים מאוד לעזור לנו להגיע למטרה הזאת כי פרויקטים כדוגמת הפרויקט הזה מלהיבים מאוד תלמידים, מגרים את הסקרנות ולנו הם מאוד יכולים לעזור לקדם את המטרה הזאת.
זאב אלקין: תודה רבה לעופר.
זאב אלקין: עופר צריך לצאת אבל אם יש שאלות למשרד החינוך, בואו נמצה את זה עכשיו.
יגאל פתאל: יש בתי ספר לחלל ותעופה, מה איתם?
עופר רימון: במסגרת התכנית מדעית הנדסית, מגמה לתלמידים מצטיינים במסגרת לימודי הטכנולוגיה, יש לנו מספר בתי ספר שלומדים במגמה הזאת.
עופר רימון: בסביבות 300 תלמידים בשכבת גיל.
עופר רימון: במסגרת המגמה הזאת לומדים את יסודות ההנדסה והאווירונאוטיקה, מטוסים ללא טייס, הנעה של כלי טייס וטילים.
עופר רימון: מה שיפה זה הפרויקטים שהתלמידים עושים במסגרת המגמה הזאת.
עופר רימון: אני יכול להציג כמה פרויקטים בולטים שתלמידים עשו ושקשורים ללימודי חלל כמו פרויקט שעוסק בגילוי פלנטות בעזרת עקומת אור של כוכבים, הקמת מושבות על פני המאדים, השמדת ציפורים המסכנות כלי טיס ועוד פרויקטים.
עופר רימון: שוב, זאת מגמה מאוד אליטיסטית, מיועדת לתלמידים שמסוגלים ללמוד כ-20 יחידות לימוד מדעיות.
עופר רימון: אלה תלמידים שלומדים 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות פיסיקה ועוד 10 יחידות במסגרת מגמה.
עופר רימון: זאת מגמה מאוד מכוונת פרויקטים ולמידת חקר של תלמידים.
זאב אלקין: אגב, יש מעקב מה קורה עם הבוגרים?
זאב אלקין: כמה מהם מגיעים אחר-כך ללימוד התחומים האלה בהשכלה גבוהה ובעיסוק מקצועי?
עופר רימון: לגבי המגמה הספציפית הזאת – לא.
עופר רימון: במחקר שערכתי יחד עם ד"ר דימיטרי רומנוב, המדען הראשי בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עשינו בדיקה מה קורה עם תלמידים שהגיעו לפרופיל של תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית, 5-5-5, לגבי לימודי ההמשך שלהם, בהשוואה לתלמידים שגמרו עם תעודת בגרות שעומדת בתנאי הסף של האוניברסיטאות.
עופר רימון: מצאנו שיותר מפי 4 תלמידים עם פרופיל של תעודה כזאת המשיכו ללימודי מדעים, מתמטיקה והנדסה.
עופר רימון: זאת אומרת, יותר מפי 4.
זאב אלקין: זה לא מפתיע.
עופר רימון: זה לא מפתיע, זה רק נותן את המימדים ורק מלמד כמה שווה למדינה להשקיע בשלבים המוקדמים, בעידוד של תלמידים לבחור במסלול מצוינות בתחומי מדע וטכנולוגיה.
עופר רימון: צריך להבין שאתה דורש מהתלמידים, מסלול מאוד קשה.
עופר רימון: ללמוד 5 יחידות מתמטיקה ו-5 פיסיקה ועוד 5 אלקטרוניקה ו-5 מדעי המחשב או 5 יחידות בכימיה, זה עומס אדיר על תלמיד.
עופר רימון: נדרשות השקעות גדולות כדי להגיע לזה.
עופר רימון: אנחנו מנסים לכוון, גם דרך הממצא הזה, שבהינתן מה שקורה בהמשך, שווה מאוד למדינה להשקיע בתחומים האלה כבר בשלב חטיבת הביניים, חטיבה עליונה, אולי אפילו בית ספר יסודי.
עופר רימון: אנחנו יודעים שמדינת ישראל ידועה, בהשוואות בינלאומיות, כמדינה שמשקיעה הרבה מאוד בתחומי המחקר ופיתוח, בהשוואה לכל המדינות בעולם.
עופר רימון: כשאתה בודק את זה כאחוז מהתל"ג, אם אני זוכר נכון, אנחנו המדינה הראשונה או השנייה.
עופר רימון: אני לא חושב שזה אותו הדבר בתחום מערכת החינוך.
עופר רימון: אני חושב שאנחנו כולנו צריכים להתגייס כדי להגיע למצב הזה.
זאב אלקין: עוד הערות או שאלות?
יונתן וינטראוב: אני ממייסדי SPACE IL.
יונתן וינטראוב: אתה ציינת את המרכז למדעים בהרצליה, מדעי הלוויינות.
יונתן וינטראוב: באופן אישי אני בוגר של המחזור הראשון של המגמה הזאת.
יונתן וינטראוב: זאת לא סטטיסטיקה אבל בכל זאת משהו.
זאב אלקין: דוגמה אישית מה קורה לבוגרים.
יגאל פתאל: אני מהאגודה הישראלית לאסטרונומיה.
יגאל פתאל: בקשר למה שעופר אמר, אני רוצה לציין שמה שקורה בשנים האחרונות במשרד החינוך, יש באמת עליה מאוד גדולה של כל הנושאים.
יגאל פתאל: לשלב נושאים של פיסיקה בכיתות ח', ללמד פיסיקה דרך האסטרונומיה, כלומר, כוחות וכל מה שקורה.
יגאל פתאל: הוקם צוות עם פרופסור מאיר מידף, חגי נצר, אנוכי ועוד כמה.
יגאל פתאל: אנחנו בנינו תכנית לכיתות י' בנושא השמש, כלומר, ללמד את הפיסיקה דרך השמש.
יגאל פתאל: הערה אחת לגבי הניסיון שלי כדי לחזק את מה שיונתן אמר.
יגאל פתאל: בשנים הגבוהות עושים מה שנקרא עבודות חקר ברמה של 5 יחידות.
יגאל פתאל: זה המענה היחיד שיש לנו למי שרוצה בשנים המתקדמות לעשות עבודה בתחום של חלל או אסטרונומיה.
יגאל פתאל: אצלנו במצפה זה יותר בנושא של אסטרונומיה אבל יש גם בנושא של חלל.
יגאל פתאל: מניסיון, הרבה ילדים שגמרו את העבודה וקיבלנו 5 יחידות, עקבתי אחרי כולם, רובם ככולם המשיכו בלימודים בפיסיקה, גיאופיסיקה וכדומה.
יגאל פתאל: הרבה הגיעו לתלפיות.
יגאל פתאל: מהמצפה, אגב, אם אתה מכוון אותם ואתה לוקח את האליטה, אצלנו משנת 1986 ספרתי יותר מ-20 בוגרים שהם בעלי דוקטור ומעלה.
יגאל פתאל: מה הם עושים אחר-כך?
יגאל פתאל: האם הם נשארים בארץ או אם יש מה לעשות איתם?
יגאל פתאל: זה דיון קשה וחשוב מאוד.
יגאל פתאל: אבל, הרבה סיימנו וזאת מההתרשמות האישית של 20 שנה לאחור.
יגאל פתאל: אם אתה מכוון אותם, נותן להם את הפיתיון, בהחלט רובם ככולם ממשיכים.
טל ברמן: אני מ"מוזיאון מדעטק", המוזיאון הלאומי למדע.
טל ברמן: אצלנו מבקרים הרבה מאוד תלמידים בשנה, בערך כ-80,000 ועוד 40,000 תלמידים בפעילויות חוץ.
טל ברמן: ההרגשה שלנו היא שלמרות חשיבות הנושא והעובדה שמדובר בנושא אינטרדיסציפלינרי שבאמת נוגע בהמון נושאים, הוא לא נושא שמוכנס חזק למערכת החינוך.
טל ברמן: כשמגיעים אלינו תלמידים הם מבקשים דברים שנועדים להשלים ולחזק שהם עושים בבית הספר.
טל ברמן: הדרישה לחלל היא נמוכה.
טל ברמן: יש לנו המון תכניות והדרישה היא לא גבוהה כי אין להם דרישה בבית הספר בתחומים האלה.
טל ברמן: זה בהחלט תחום ששווה לחזק אותו דרך מקומות אחרים.
טל ברמן: אפשר ללמד מתמטיקה דרך החלל, אתה יכול ללמד כימיה דרך החלל וכל נושא אחר.
טל ברמן: היום הדרישה היא בפירוש לא גבוהה.
זאב אלקין: עוד שאלות למשרד החינוך?
דגנית פיקובסקי: אני מהמועצה למחקר ופיתוח בוועדת החלל.
דגנית פיקובסקי: אני רוצה להעיר לעניין של באיזה שלב צריך להתחיל ובאיזה גיל.
דגנית פיקובסקי: אני קוראת למשרד החינוך לחשוב על להקדים עוד יותר את הגיל ולהשקיע אפילו בגן ילדים ובבתי הספר היסודיים.
דגנית פיקובסקי: אני שואבת את ההמלצה הזאת ממחקר של אוניברסיטת MIT שבדקה 1,200 סטודנטים להנדסת חלל ואווירונאוטיקה, מחקר שיצא לפני שנה או שנתיים.
דגנית פיקובסקי: שאלו אותם באיזה גיל הם נחשפו לראשונה וקיבלו את ההשראה שעודדה אותם לבחור בתחום הזה?
דגנית פיקובסקי: מעל 50% דיברו על-כך שכבר בגיל 5 זה התחיל אצלם.
דגנית פיקובסקי: זה היה בגיל של התחלת בית הספר היסודי.
דגנית פיקובסקי: כדי שתחשבו להקדים את זה.
עופר רימון: הייתי שמח אם נוכל לקבל את המחקר.
עופר רימון: נשמח לשתף פעולה על מחשבות בעניין איך לעשות את זה.
זאב אלקין: אני כבר שמח ששני גופי ממשלה נפגשים פה.
זאב אלקין: זאת אחת מהמטרות של מפגשים מהסוג הזה.
זאב אלקין: אנחנו מודים לעופר.
זאב אלקין: תישאר איתנו כמה שאתה יכול ואנחנו נעבור לנושא המרכזי של המפגש היום והוא "SPACE IL" ואחר-כך נדבר על עוד פרויקטים.
זאב אלקין: נתחיל מינקי.
זאב אלקין: תציג לנו את הרציונאל.
ינקי מרגלית: אני משמש כיום כיו"ר של פרויקט SPACE IL.
ינקי מרגלית: אני רוצה להודות לוועדה שהזמינה אותנו כי אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.
זאב אלקין: אגב, זה הדדי.
זאב אלקין: ברגע שתצליחו, אתם מחויבים להזמין אותנו לחגיגת הניצחון.
ינקי מרגלית: לחגיגת הניצחון ולנחיתה על הירח.
עופר רימון: כשהם יצאו לדרך הם הבטיחו שאם הם יזכו בפרס זה יועבר למערכת החינוך לטובת קידום מדע וטכנולוגיה.
ינקי מרגלית: זה הפרויקט המשמעותי ביותר שקורה בישראל בתחום של חינוך טכנולוגי ומדעי.
ינקי מרגלית: הסיבה שהפרויקט הוא כל-כך משמעותי הוא מכיוון שהוא צמח מלמטה.
ינקי מרגלית: זה לא בא מאיזו יוזמה מונחתת.
ינקי מרגלית: שלושה חבר'ה צעירים נפגשו והחליטו שהם כמהנדסים רוצים לנחות על הירח.
ינקי מרגלית: הם לא חשבו על חינוך באותו רגע אבל הם התחילו מהלך חינוכי יוצא דופן במשמעות שלו וביכולת שלו לעשות שינוי במדינת ישראל: מה זה חלל?
ינקי מרגלית: מה זאת יוזמה?
ינקי מרגלית: מה זאת יזמות?
ינקי מרגלית: מה חבר'ה צעירים יכולים לעשות.
ינקי מרגלית: לא לחינם הפרויקט הזה נגע בכ-14,000 ילדים.
ינקי מרגלית: ילדים נלהבים לגעת בפרויקט.
ינקי מרגלית: אין לנו בעיה למצוא את הילדים, הם מגיעים אלינו.
ינקי מרגלית: הם רוצים לבקר אותנו, הם רוצים לגעת בחללית.
ינקי מרגלית: לפרויקט הזה יש כוח ממגנט לצעירים, לילדים, למהנדסים.
ינקי מרגלית: רוב מי שעוסק בפרויקט הוא מתנדב.
ינקי מרגלית: רובם ככולם הם מתנדבים.
ינקי מרגלית: זה התחיל מלמטה וזה גרר אחריו את כל המדינה.
ינקי מרגלית: זה גרר אחריו את הנשיא פרס, שהתנדב להיות המתנדב מספר אחד בפרויקט, זה גרר אחריו את כל האקדמיה הישראלית, החל ממכון ויצמן, אוניברסיטת ת-א, הטכניון.
ינקי מרגלית: כל האקדמיה נעמדת ונרתמת לזה.
ינקי מרגלית: כל התעשייה האווירית, אלביט, כמעט כל תעשייה רלוונטית נרתמת לפרויקט הזה.
ינקי מרגלית: ישנם מתנדבים פרטיים ותורמים שבאים.
ינקי מרגלית: זה הפך להיות פרויקט שהתחיל מלמטה ונבנה כלפי מעלה.
ינקי מרגלית: השותפים של SPACE IL הם לא רק בישראל.
ינקי מרגלית: נאס"א היום שותפה לפרויקט הזה.
ינקי מרגלית: סוכנות החלל הישראלית בוודאי שותפה לפרויקט הזה והוא מהווה גאווה רבה לכולנו.
ינקי מרגלית: הילדים ששותפים בפרויקט הזה הם לא רק ילדים שאנחנו באים להרצות להם אלא ילדים שממש עובדים איתנו.
ינקי מרגלית: הם מגיעים, מתכננים ועושים דברים ונרחיב על זה בהמשך.
ינקי מרגלית: החזון שלנו מדבר על זה שבשנת 2015 ננחת על הירח.
ינקי מרגלית: אנחנו רואים בנחיתה הזאת משהו שהוא אירוע מכונן למדינת ישראל.
ינקי מרגלית: האימפריה השלישית שהגיעה לשים דגל שלה על הירח.
ינקי מרגלית: אימפריה טכנולוגית, אימפריה מדעית, אימפריה שמסוגלת.
ינקי מרגלית: עד היום רק אימפריות נחתו על הירח.
ינקי מרגלית: אם ישראל תהיה המדינה השלישית בעולם ששמה דגל על הירח, זה יגיד הרבה.
ינקי מרגלית: זה יגיד הרבה על החינוך, על המדינה, על הביטחון, על הכלכלה שתתפתח מזה ולנו זה מאוד חשוב.
ינקי מרגלית: לנו יש תמונה.
ינקי מרגלית: אנחנו מקווים שב-2015 יהיה את היפה והחנון 8, האח הגדול 19, כוכב נולד 23 ותהיה ישראל על הירח אחד.
ינקי מרגלית: ברמת כמעט ריאלטי, יישב עם ישראל, יצפה בטלוויזיה ויראה את הדגל שלו מגיע.
ינקי מרגלית: אני חושב שהתרומה של זה, אנחנו קוראים לזה אפקט אפולו.
זאב אלקין: התחיל כבר מאבק בין ערוץ 2 לערוץ 10?
ינקי מרגלית: כן, התחיל מאבק.
ינקי מרגלית: הצטרפו אלינו אנשי תקשורת.
ינקי מרגלית: אנחנו סבורים שהאפקט הזה שנקרא "אפקט אפולו", שנדבר עליו בהמשך, הוא אפקט שיגרום לשינוי בכמות הילדים שנאבקים על המקום במשרד החינוך, נאבקים על המקום בפעילויות שיש להם, לבוא ולהתחבר לחלל, להתחבר למדע, להתחבר לטכנולוגיה.
ינקי מרגלית: אני חושב שכולנו רק נרוויח מזה.
ינקי מרגלית: אני אבקש מיריב שידבר בצורה יותר מסודרת ויציג פרזנטציה.
יריב בש: אני אחד משלושת המייסדים ומנכ"ל "SPACE IL".
יריב בש: מעבר לזה שכמו שינקי ציין, אנחנו שמחים להיות פה בוועדה.
יריב בש: זאת דוגמה נהדרת לראות המון שותפים שלנו שיושבים כאן יחד איתנו.
יריב בש: אנשים שתומכים בפרויקט, החל מסוכנות החלל הישראלית, קרן רמון שהיא שותף חינוכי מאוד חשוב או עופר רימון, שמהיום הראשון שותף לפרויקט.
זאב אלקין: ברור, הבטחתם לו השקעה.
יריב בש: יושבים כאן יגאל ו"מדעטק", פרופסור חיים אשד, המון גופים.
יריב בש: באמת אפשר לראות את הכוח.
יריב בש: זה כוח להשתמש בחללית קטנה כדי להשיג משהו הרבה יותר גדול, להשיג איזה אימפקט ישראלי.
יריב בש: (מוצגת מצגת) כמו שינקי הסביר, המשימה היא מאוד פשוטה.
יריב בש: החללית הישראלית הראשונה תגיע לירח בשנת 2015.
יריב בש: כבר קרוב ל-40 שנה אף אחד לא נחת על הירח.
יריב בש: זאת עדיין משימה הנדסית טכנולוגית מורכבת מהמעלה הראשונה.
יריב בש: לשם השוואה, ארצות הברית, בתכנית אפולו שהיא תכנית מאוישת, עלתה במונחים של היום בין 200 מיליארד ל-450 מיליארד דולר.
יריב בש: אלה ההערכות שמדברים עליהן היום.
יריב בש: לעומת זאת, אנחנו מדברים על פרויקט של 30 מיליון דולר.
יריב בש: אמנם חלה התקדמות משמעותית בטכנולוגיה אבל עדיין לא תמצאו יותר מידי גופים או מדינות על קו הזינוק ומוכנים להגיע לירח.
יריב בש: זאת עדיין משימה מאוד קשה.
יריב בש: אנחנו הוספנו על אותה משימה גם את החזון שלנו, דהיינו, יצירת השראה ללימודי מדע וטכנולוגיה פה בישראל.
יריב בש: לדאוג גם לדור הבא.
יריב בש: יש את הסיפור הגדול של startup nation שעוד 10 שנה או 20 שנה מהיום, הסיפור הזה ימשיך להתקיים.
יריב בש: ימשיכו להיות פה מדענים מעולים, מהנדסים, לא רק בסטרט-אפים בתוכנה אלא גם לכיוון חלל.
יריב בש: הפרויקט הזה יודע למשוך ולהראות לילדים שאם הם רוצים זה אפשרי.
יריב בש: זה אחד הדברים המדהימים שקרה בפרויקט אפולו.
יריב בש: אני מניח שכולכם מכירים את המספרים, מכירים את הכתבות.
יריב בש: זאת כתבה באנגלית מעיתון |הארץ".
יריב בש: יש ירידה מאוד גדולה במספר הילדים שהולכים לכיוון המדעים.
יריב בש: במבחני ה-OECD אנחנו במקום 31 מתוך 34.
יריב בש: מספר המהנדסים הישראלים החדשים היה קפוא במשך 5 שנים.
יריב בש: היום יש קצת שיפור בזה.
יריב בש: אחד המתנדבים שלנו, איש כוח אדם בכיר בצה"ל, לא רצה להגיד לנו במדויק אבל אמר שלצה"ל חסרים כל שנה חסרים יותר מ-12,000 מועמדים לתפקידים טכנולוגיים בצבא.
יריב בש: כלומר, זה לא איזה איום עתידי.
יריב בש: כבר היום אנחנו מתחילים להרגיש - - -
זאב אלקין: עכשיו אני מבין למה צה"ל כל-כך מזדרז לגייס חרדים.
זאב אלקין: הוא בטח בונה על זה שזה ימלא לו.
יריב בש: המחסור קיים ואנחנו ב- SPACE IL.
יריב בש: רואים את עצמנו כחלק משינוי, חלק מאותו אפקט אפולו שקרה בשנות השישים והשבעים בארצות הברית.
יריב בש: במחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת מדברים עליו יותר בהרחבה בעמוד 23.
יריב בש: אתם יכולים לראות את הגרף הזה, הוא מסביר הכול.
יריב בש: בין שני הקווים האדומים זאת תכנית אפולו, החל מההכרזה של קנדי על התכנית ועד האדם האחרון שנחת על הירח, אפולו 17 ב-1973.
יריב בש: אפשר לראות את העלייה המדהימה בכמות הדוקטורנטים בהנדסה, בפיסיקה במתמטיקה.
יריב בש: זה פרויקט שדוחף.
יריב בש: תכנית אפולו, כמובן, כיוונה לשים בן אדם על הירח ממטרות מאוד מסוימות.
יריב בש: אף אחד לא חשב על חינוך ועל הדור הבא.
יריב בש: בונה מותג שכולו מוקדש לחינוך, לדור הבא של ישראל.
יריב בש: אנחנו מאמינים שנוכל לעשות אפילו אימפקט יותר גדול, כי אנחנו מכוונים אליו ויש לנו את כל השותפים כדי להשיג את אותו אפקט של אפולו ישראלי.
יריב בש: כדי לסכם על המטרות של SPACE IL.
יריב בש: דבר ראשון, חיזוק תדמית לימודים המדעים, יצירת השראה בקרב ילדים בישראל היום, לדחוף אותם למדעים ולהנדסה.
יריב בש: לא נעשה את זה לבד, נעשה את זה עם כל השותפים.
יריב בש: אנחנו בונים חללית אז אנחנו מקדמים מדע, מקדמים טכנולוגיה ומחקר בישראל.
יריב בש: כבר היום יש מאמרים שהוציאה SPACE IL בשיתוף עם האקדמיה פה בארץ.
יריב בש: מעבר לזה, זה פרויקט נהדר לישראל.
יריב בש: משרד החוץ מאוד אוהב אותנו, מאוד אוהב לשלוח אותנו לחו"ל.
יריב בש: זה לא למה אנחנו צודקים והם טועים, זה לא משהו מקומי.
יריב בש: זה למה ישראל היא מעצמה, למה ישראל מובילה בעולם בחינוך ובטכנולוגיה.
יריב בש: למה אנחנו נמצאים בגובה של בעוד כל מי שסביבנו עסוק בדברים פה למטה.
יריב בש: בסוף הקטליזאטור SPACE IL היתה תחרות של גוגל, Google Lunar X Price, אנחנו גם רוצים לזכות בתחרות הזאת.
יריב בש: כפי ששמענו לפני שבוע שבועיים בשיחה סגורה מנאס"א עצמה, אנחנו כרגע המועמדים המובילים בתחרות.
יריב בש: גם זאת מטרה מאוד ראויה.
יריב בש: איפה SPACE IL היום?.
זאב אלקין: זה נאמר מידיעה שלהם באיזה מצב נמצאת כל קבוצה?
יריב בש: זה נאמר בפורום סגור - - -
זאב אלקין: הרי בסוף לא נאס"א קובעת אלא מבחן המציאות.
יריב בש: נכון, אבל אדם מאוד בכיר בנאס"א, שעשה הרצאה על עתיד החלל באנושות בארצות הברית, הציג פרזנטציה ובה שקף על SPACE IL והסביר שלדעתו SPACE IL.
יריב בש: תנצח בתחרות.
יריב בש: איפה אנחנו נמצאים היום?
יריב בש: כמו שינקי ציין, זאת תמונה מלפני כמה חודשים במפעלי התעשייה האווירית.
יריב בש: מעל 150 מתנדבים פעילים, רובם המדענים והמהנדסים הכי מדהימים שיש בארץ, החל מעובדי הייטק וכלה במדענים ופרופסורים במכון ויצמן ומהטכניון.
יריב בש: הנשיא פרס, רונה רמון, שני שותפים מאוד חזקים לחזון של SPACE IL.
יריב בש: זה מה שהצלחנו לעשות בשנה פלוס האחרונות, דהיינו, להפוך משלושה חבר'ה שחושבים על לשלוח חללית ישראל לירח, לפרויקט בעל חשיבות לאומית.
יריב בש: מעבר לאותם מתנדבים רתמנו גם שותפים מרכזיים, החל מתעשייה אווירית, דרך גופי האקדמיה, הטכניון, מכון ויצמן.
יריב בש: סוכנות החלל הישראלית תומכת מאוד חזק בפרויקט.
יריב בש: אנחנו גם הגשנו איזו בקשה לתמיכה, מעבר לתמיכה של חיבור וקישור אלא גם לתמיכה כלכלית בפרויקט.
יריב בש: אנחנו נגיד שבמסגרת התמיכה אנחנו מוגבלים ברמת התמיכה שהממשלה יכולה לתת לנו.
יריב בש: לפי חוקי התחרות מותר לנו עד 10% מימון ממשלתי, וכמובן נשמח אם נוכל לקבל את התמיכה הזאת.
יריב בש: כרגע זה נמצא בידי סוכנות החלל.
זאב אלקין: אתה יכול להרחיב על זה?
יריב בש: הגשנו סוכנות סיוע לסוכנות החלל הישראלית במסגרת התקציב החדש שהיא קיבלה.
זאב אלקין: מה כלל תקציב הפרויקט מבחינתכם?
יריב בש: תקציב הפרויקט הוא 30 מיליון דולר.
זאב אלקין: כגודל הפרס.
יריב בש: כן, זה קצת יותר מהפרס הראשון.
יריב בש: אגב, זאת גם הסיבה שלמתמודדים אחרים מאוד קשה.
יריב בש: כשאתה עושה את הפרס הזה למטרת הפרס, הוא לא שווה את זה, הוא לא מצדיק את זה.
יריב בש: כשאתה עושה את הפרס הזה למען משהו יותר גדול, למען מדינה, פתאום הסכום נראה הרבה יותר קטן.
יריב בש: במסגרת אותו תקציב של 30 מיליון דולר, הגשנו בקשה לתמיכה מסוכנות החלל הישראלית.
זאב אלקין: באיזה היקף?
ינקי מרגלית: יריב, אם תרשה לי טיפה להתייחס למספרים, כדי שלא יתקבל רושם לא מדויק מהמספר.
ינקי מרגלית: הפרויקט בכללותו כולו, בעלות המקסימאלית שלו, מוערך היום ב-30 מיליון דולר וזה מעט מאוד כסף לפרויקט חלל.
ינקי מרגלית: הרוב המכריע של הכסף הזה בא מתרומות, מהתנדבות, מהתעשייה שתורמת, ממתנדבים אישיים שתורמים מהזמן שלהם, מגופים עסקיים שתורמים את הכסף.
ינקי מרגלית: אנחנו פנינו לתמיכה לסוכנות החלל הישראלית שמאוד תומכת בפרויקט ברמה העקרונית.
ינקי מרגלית: הם כרגע במשא ומתן מול האוצר והם בתהליכים שלהם.
ינקי מרגלית: אנחנו לא יכולים להיכנס לזה יותר עמוק.
ינקי מרגלית: אנחנו גם לא מבקשים מימון מלא לפרויקט.
זאב אלקין: אסור לכם.
ינקי מרגלית: זה אסור לנו על-פי כללי התחרות.
ינקי מרגלית: כרגע הדבר נמצא בידיים של סוכנות החלל, שמדברים עם משרד האוצר.
ינקי מרגלית: אני סומך עליהם שהם יעשו מה שהם יוכלו.
זאב אלקין: איזה היקף ביקשתם?
ינקי מרגלית: ביקשנו במקסימום להגיע עד ל-10% מהפרויקט.
ינקי מרגלית: כשהיינו יותר צעירים חשבנו שזה יעלה קצת פחות, אז המספר שציינו בתור המספר המקסימאלי היה 25 בתקופה שפנינו.
חיים אשד: זה מה ששמנו.
ינקי מרגלית: זה מה שקרה ואנחנו מאוד מעריכים את זה.
ינקי מרגלית: כמובן זה חלק חשוב במה שיאפשר לנו לעשות את הפרויקט.
זאב אלקין: אם כבר פתחנו את הנושא הזה, אני אעשה אתנחתא כי אם לא יהיה כסף זה לא יקרה.
זאב אלקין: אני פונה לסוכנות החלל הישראלית ואשאל אותם איפה זה עומד מבחינתם?
מנחם קדרון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להגיד מילה על התכנית הזאת שהיא ממש מרתקת.
מנחם קדרון: היא מאוד מעניינת אותנו, גם בהיבט הטכנולוגי וגם בהיבט החברתי, המדעי והחינוכי.
מנחם קדרון: זה חד וחלק, שני הדברים האלה גם יחד.
מנחם קדרון: יש טוענים שאפשר גם לעשות מזה ביזנס, גם את זה שמעתי.
מנחם קדרון: לכן, אנחנו מאוד תומכים בזה.
מנחם קדרון: אנחנו הכנסנו את זה לתכנית העבודה, שעדיין לא אושרה סופית על-ידי האוצר.
זאב אלקין: מה הערך המספרי?
מנחם קדרון: אחרי שזה יאושר אני אשמח להגיד את זה.
מנחם קדרון: על-פי הנהלים והתקנות המותרים ועל-פי התקציב שיש לנו.
מנחם קדרון: אולי הוא גדול, אבל יש עוד הרבה שרוצים גם.
מנחם קדרון: כמו תמיד, השמיכה קצרה.
מנחם קדרון: אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו בהתאם למה שיתאפשר ויאושר.
מנחם קדרון: אני מקווה מאוד שהנושא הזה יאושר בשבוע שבועיים הקרובים.
זאב אלקין: תכף אשאל על לוחות הזמנים.
זאב אלקין: בכל זאת, לפי איך שאני מבין אותם, גובה המימון הממשלתי המרבי שהם יכולים לקבל זה 10%, כ-3 מיליון דולר לפי התחשיב המדויק.
זאב אלקין: האם סוכנות החלל מתכוונת להיות כתובת לכל הסכום הזה או כמעט כל הסכום הזה?
זאב אלקין: אם לא, האם יש רעיונות נוספים?
זאב אלקין: זה נכון שמדינת ישראל לא יכולה, גם לו היתה רוצה, לקחת על עצמה את הובלת הפרויקט.
זאב אלקין: אני חושב שזאת תהיה טעות גדולה אם היא לא תשקיע את אותו מינימום כדי לקדם את זה קדימה.
מנחם קדרון: אנחנו בטח נשקיע את המקסימום שאנחנו יכולים להשקיע.
זאב אלקין: זאת אמירה מאוד מאוד כללית.