GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<כרמלה אבנר: מעצם זה שהרבה מאוד אנשים מדווחים, מאשרים את אותנו נושא, אנחנו מתקפים את האינפורמציה.
<כרמלה אבנר: וויקיפדיה זה חוכמת ההמונים, זה לא בגלל שמישהו ישב ולקח לו עשרות שנים לבנות את זה כמו שבנו את האנציקלופדיה העברית.
משה גפני: כן, היה עוד שינוי והוא שהעיתונאים היו צריכים להגיד אמת.
משה גפני: היום אפשר בפייסבוק להגיד שדואגים למעמד הביניים ובסוף מתברר שזה לא היה ולא נברא.
<כרמלה אבנר: אבל תראה מה קרה?
<כרמלה אבנר: מעמד הביניים בא ותיקף וביקש חזרה את ההבטחות.
<כרמלה אבנר: תראה איזה עוצמה קרתה כאן.
<כרמלה אבנר: בדיוק אותו כלי שעזר לעשות את הדבר הזה הוא פועל כרגע לפדות חזרה את המחויבויות שלו.
משה גפני: אני מאוד מקווה שזה יהיה בעוצמות גדולות.
<כרמלה אבנר: אני שמה דגש על הדברים האלה כי זה רלוונטי לנו.
<כרמלה אבנר: בישיבת הממשלה שלשום פרופ' יוג'ין קנדל יושב-ראש המועצה החברתית-כלכלית הציג את האסטרטגיה המוצעת שלו לישראל בשישה תחומים שונים.
<כרמלה אבנר: בין היתר, הציג את האסטרטגיה שלו בתוכנית ישראל דיגיטלית שהיינו שותפים בהבניה שלו.
<כרמלה אבנר: ראש הממשלה אמר: קודם כל, לפי שאנחנו מסתכלים החוצה, לנו כממשלה יש אחריות פנימית שלנו, בהתנהלות שלנו, בהתנהגות שלנו, במסר שלנו, ואני מאוד מסכימה.
<כרמלה אבנר: יש לנו את ההשפעה הכי גדולה על מה שקורה במשק, בחוץ, מבחינת ההוויה, מבחינת התרבות ההתנהלותית.
<כרמלה אבנר: כפועל יוצא, אי-רלוונטיות.
<כרמלה אבנר: אנחנו ראינו מה קורה.
<כרמלה אבנר: אין קודאק, למרות שהיא היתה הראשונה שפתחה את המצלמה הדיגיטאלית.
<כרמלה אבנר: אנחנו לא היינו רוצים להיות במקום שבו אנחנו מדברים ומדברים, אבל אין אף אחד שהוא קשוב לנו, שאנחנו לא יודעים לתקשר.
<כרמלה אבנר: אנחנו מדברים עם אוכלוסייה שהיא אינה קשובה.
<כרמלה אבנר: הטכנולוגיה היא לא טכנולוגיה למען טכנולוגיה.
<כרמלה אבנר: אנחנו לא חברת סטארט-אפ שמפתחת מוצרים.
<כרמלה אבנר: הטכנולוגיה, מבחינתנו, היא אמצעי להגביר את הפריון.
<כרמלה אבנר: אם אנחנו היום מוגבלים בכמות מספר הרופאים המומחים ואנחנו מסוגלים לתת התייחסות למספר מסוים של חולים, באמצעות הטכנולוגיה אנחנו יכולים לנצל את אותה כמות של תשומות שיש לנו ולתת באמצעותה שירותים לאוכלוסייה הרבה יותר רחבה.
<כרמלה אבנר: יש פה תלמידים.
<כרמלה אבנר: מורים - לעולם לא נחליף את האינטראקציה האישית שבין המורה לכיתה.
<כרמלה אבנר: אבל עדיין אם ישנם מקצועות ונושאים והתמחויות מסוימות, אנחנו יכולים היום ליצור את אותן קהילות, להנגיש לכולם מידע שהיה יכול להיות נדיר.
<כרמלה אבנר: אנחנו יכולים להגביר את פריון החינוך.
<כרמלה אבנר: טכנולוגיה יכולה להיות מנוע צמיחה.
<כרמלה אבנר: אנחנו מדברים על פיתוחים סביב ענן, ואנחנו מדברים על להגביר, וזה מתייחס לכל הנושא של התמיכה במו"פ הישראלי.
<כרמלה אבנר: תראו מאיפה ישראל צמחה וכל הנושא של הפריון הישראלי הוא הגבוה ביותר בתחומים הטכנולוגים.
<כרמלה אבנר: אני אם צריכה לסכם, חדשנות במגזר הטכנולוגי - הממשלה צריכה להגיב מהר.
<כרמלה אבנר: גם בתחומי החקיקה, כבוד היושב-ראש, גם בתחומים של היענות לאזרחים וגם בנושא של ההגנה עליהם, אבל גם במתן השירותים.
<כרמלה אבנר: בדברים האלה אין רק טוב, יש בהם לא מעט סיכונים.
<כרמלה אבנר: אנחנו נדון על זה.
<כרמלה אבנר: קודם כל, יש כאן חוסר שוויון בשל פער דיגיטאלי באוכלוסייה.
<כרמלה אבנר: אנחנו גם מדברים על רמות שונות, הנגשות שונות.
<כרמלה אבנר: דיברת על השלטון המקומי, דיברנו על מוסדות ציבור, על הממשלה, דיברנו על האזרחים, על העסקים הקטנים והעסקים הגדולים שאין שוויון ביניהם.
<כרמלה אבנר: דיברנו על פערים בתחומים שונים.
<כרמלה אבנר: אנחנו לא יכולים להתייחס אל כולם עדיין כאל מקשה אחת, ולכן זו אחת הסכנות שאנחנו מדברים עליהן.
<כרמלה אבנר: תפעול שגוי או לא מודע יכול להוביל לחשיפה של הממשלה.
<כרמלה אבנר: אם נדע לא להגיב נכון, לא לראות נכון, אנחנו עלולים להיגרר למקומות שהם לא בהכרח הנכונים.
<כרמלה אבנר: אנחנו מדברים על חוכמת ההמונים אבל לא בהכרח ההמונים מובילים אותנו למקומות הנכונים.
<כרמלה אבנר: כריבון יש לנו אחריויות נוספות כדי לכוון, להוביל, את הנושאים האלה.
<כרמלה אבנר: אבטחת המידע - הממשלה לא צריכה להיות תמיד פורצת הדרך.
<כרמלה אבנר: היא לא יכולה להיות הרבה מאחור.
<כרמלה אבנר: היא לא צריכה להיות פורצת הדרך, אבל היא צריכה להבין לאן הדרך מובילה.
<כרמלה אבנר: דיברת על האקרים ועל התקפות ברשת.
<כרמלה אבנר: זה צריך להיות אורח חיים שלנו, זה לא צריך להיות אירוע.
<כרמלה אבנר: אנחנו חייבים להיערך.
<כרמלה אבנר: זו היערכות אחרת, אבל יש בזה גם הרבה הזדמנויות.
<כרמלה אבנר: זו הזדמנות למנועי צמיחה, זו הזדמנויות לחשיבה אחרת, אבל זה גם השקעות וזה גם הבנה וגם הסתכלות שונה לחלוטין.
<כרמלה אבנר: כל נושא העדכניות - אם אתה שם ואתה עושה את זה לא נכון אתה פשוט לא עדכני.
<כרמלה אבנר: אתה יותר גורם נזק מאשר תועלת.
<כרמלה אבנר: הממשלה הבינה את הצורך בהסתכלות מרכזית על כל הנושא הטכנולוגי בממשלה ובגופים הציבורים, גם על הנושא של הפיתוח וקידום הממשלה לעידן הדיגיטאלי, וגם מתוך ההבנה שלממשלה יש השפעה מאוד גדולה על מה שקורה בציבור ובעסקים.
<כרמלה אבנר: לכן, בשנת 2011 היתה הצעת מחליטים להקים את יחידת מטה התקשוב הממשלתי אליה אני נבחרתי לפני כשנה.
<כרמלה אבנר: מאז אנחנו עמלים כדי להקים את היחידה הזאת.
<כרמלה אבנר: החזון של היחידה הוא שמדינת ישראל תהיה בשורה הראשונה של המדינות שממנפות את הטכנולוגיה לטובת שיפור השירות לאזרח, לקהילה ולעסקים, מצוינות תפעולית של עבודת המגזר הציבורי בכלל, והממשלתי בפרט.
<כרמלה אבנר: יצירת תהליכים מושכלים של קבלת החלטות מבוססי מידע ולא רק אינפורמציה נקודתית שמגיעה.
<כרמלה אבנר: אנחנו יודעים שיש כאן הרבה מאוד ביקורות על מי שיכול להגיע למידע.
<כרמלה אבנר: אנחנו יכולים היום לפתוח את האינפורמציה הזאת.
<כרמלה אבנר: בכל זאת, השמירה של ערכי ממשל פתוח.
<כרמלה אבנר: פה אני מתחברת ליום חופש המידע שהם ערכי הממשל הפתוח שזה חופש מידע, אחריותיות, השיתופיות של האנשים.
<כרמלה אבנר: אלו הערכים לאורם אנחנו פועלים.
<כרמלה אבנר: לא רק זה, גם הטכנולוגיה מחזקת את הדרישה לערכים האלה בכל תחומי החיים של הממשלה.
<כרמלה אבנר: הממשלה פועלת בארבע זירות.
<כרמלה אבנר: היא פועלת בזירה של ה- G2Cשזה Government to Citizen.
<כרמלה אבנר: אני אשמח להסתכל על זה בהרבה מובנים.
<כרמלה אבנר: גם Customer Government to.
<כרמלה אבנר: אני אשמח שאנחנו נסתכל על הציבור שלנו גם בתור לקוח, לא בתור אזרח.
<כרמלה אבנר: השינוי המהותי - ללקוחות יש בחירות, לאזרח אין.
<כרמלה אבנר: ברגע שהוא בחר את הממשלה זו הממשלה שלו.
<כרמלה אבנר: צריך להתייחס אליו כאילו יש לו בחירה.
<כרמלה אבנר: אנחנו נשתפר, אנחנו ניתן לו הגנה יותר טובה.
<כרמלה אבנר: אנחנו נוודא שאנחנו נהיה הממשלה שבכל רגע נתון הוא היה בוחר בה לעשות את הפעילויות.
<כרמלה אבנר: כשאני מדברת על הממשלה אני מדברת על הפרלמנט, על גופי השלטון, על הכול.
<כרמלה אבנר: אנחנו רוצים להיות רלוונטיים שם.
<כרמלה אבנר: כמו כן, Business Government to - לבוא ולראות איך אנחנו מפשטים את האדמיניסטרציה של עשיית העסקים בממשלה, איך דרך זה אנחנו מעודדים את הכלכלה.
<כרמלה אבנר: איך אנחנו עושים Government to Government גם בתוך משרדי הממשלה וגם אל מול שיתופי פעולה במשרדי ממשלה מחוץ למדינה.
משה גפני: כמה זמן את מעריכה שזה יקרה?
<כרמלה אבנר: זה תהליך.
<כרמלה אבנר: קודם כל, צריכה להיות הבנה.
<כרמלה אבנר: לפני שנתיים נכנסתי לממשלה כמנהלת ממשל זמין.
<כרמלה אבנר: הגעתי מהמגזר העסקי.
<כרמלה אבנר: אמרו לי: את מנהלת פרויקט ממשל זמין.
<כרמלה אבנר: אמרתי: סליחה, פרויקט זה משהו שיש לו התחלה ויש לו סוף.
<כרמלה אבנר: זה לא פרויקט, זה מערך.
<כרמלה אבנר: זה משהו שאתה צריך לתחזק ולעדכן אותו.
<כרמלה אבנר: בתחומים האלה אם אתה לא מעודכן אתה לא קיים, אתה לא רלוונטי.
משה גפני: ביניים מה שרועי כתב לנו זה שרק 46 משרדים מתוך 76 משרדים.
משה גפני: לא כולם מחוברים.
<כרמלה אבנר: נכון, יש לא מעט משרדים שהם לא מחוברים.
<כרמלה אבנר: ישנו פער.
שמעון אוחיון: ברמה הבסיסית של שירות מינימאלי.
שמעון אוחיון: היא מדברת פה על תוכניות.
משה גפני: כן, אבל יש כאלה שלא התחילו בכלל.
<כרמלה אבנר: ישבתי באחת הישיבות בתוך משרדי הממשלה, לא אציין באיזה משרד.
<כרמלה אבנר: זה היה על תהליך על הקמת המערכת.
<כרמלה אבנר: אמרתי להם שהעברנו להם מייל ואז הם אמרו לי: סליחה, תוכלי להעביר לנו פקס ולא מייל, בבקשה?
<כרמלה אבנר: כן, ארוכה מאוד הדרך.
שמעון אוחיון: זה משרד, לא אזרח פשוט.
<כרמלה אבנר: זה אצלנו בבית.
<כרמלה אבנר: בואו נתחיל קודם אצלנו.
<כרמלה אבנר: חייבים לשים כאן ביום המיוחד הזה את הערכים של מטה התקשוב.
<כרמלה אבנר: זה יזמות, חדשנות.
<כרמלה אבנר: כלומר, אנחנו לא צריכים לחכות שמישהו יגיד לנו.
<כרמלה אבנר: אנחנו חייבים ללמוד לתצפת ולהגיב.
<כרמלה אבנר: אנחנו משתפים ומשותפים.
<כרמלה אבנר: אנחנו לא עושים את הדברים לבד, אנחנו לא מסוגלים לעשות את הדברים האלה לבד.
<כרמלה אבנר: אנחנו רוצים, מנסים, מעודדים את כולם לעבוד מתוך שקיפות.
<כרמלה אבנר: חופש המידע הוא חלק מזה, אבל גם כל הפעילויות והתהליכים שלנו חייבים להתבצע מתוך שקיפות.
<כרמלה אבנר: כמובן שמתוך מקצוענות ומצוינות תפעולית.
<כרמלה אבנר: אם לא, אנחנו לא נוכל לקבל את הקרדיט, אנחנו לא נהיה רלוונטיים.
<כרמלה אבנר: יציבות תפעולית ולאורך זמן.
<כרמלה אבנר: אנחנו איזשהו גורם מקצועי שחייב לשמר את הידע ולהעביר אותו לאורך זמן.
<כרמלה אבנר: ולבסוף, שירותיות, שירותיות, שירותיות.
<כרמלה אבנר: האתגרים שלנו הם כמובן נכונות לשינויים במשרדי הממשלה, היעדר פלטפורמות ארגוניות.
<כרמלה אבנר: כמובן שלכל שינוי כולנו צריכים להיערך.
<כרמלה אבנר: יוזמות הממשל הפתוח - את זה אנחנו יודעים.
<כרמלה אבנר: זה שקיפות, דיווחיות, שיתוף הציבור, אחריותיות וחדשנות טכנולוגית.
<כרמלה אבנר: ישראל השתתפה באמנת ממשל פתוח שזה החיבור שלנו, והטכנולוגיות החדשניות הן הכלי שלנו לממש את הנושאים האלה.
<כרמלה אבנר: תודה רבה על ההקשבה.
<כרמלה אבנר: אנחנו נשמח להציג ממש את כל השירותים שהממשלה עושה באמצעות ממשל זמין וכלים נוספים שיש לנו.
<כרמלה אבנר: יש לנו כאן את אופיר בן אבי שהוא מנהל ממשל זמין.
משה גפני: תודה רבה, אנחנו נמשיך לעקוב.
משה גפני: אנחנו גם הזמנו את השר לשעבר מיכאל איתן, אבל הוא לא היה יכול להגיע למרות שרצינו.
משה גפני: הוא התנצל.
משה גפני: אנחנו דווקא מאוד רצינו כי הוא היה מאוד מעורב בתחום.
שמעון אוחיון: גם כאיש שייצג את הממשל, את הכנסת, את הממשלה, לא רק את הפקידות.
שמעון אוחיון: הזווית הזאת מאוד מאוד חשובה.
<כרמלה אבנר: זו הזדמנות להגיד תודה גדולה מאוד לשר מיכאל איתן שגם יחידת שיפור השירות, גם ממשל זמין, גם יוזמות האינטרנטיות, גם כל הקמת מטה התקשוב הממשלתי, וגם האמונה הכל כך חזקה שלו שישראל חייבת להיות חלק מהאמנה של ממשל פתוח, זה בזכות השר מיכאל איתן.
<כרמלה אבנר: לצערי, אני לא ראיתי שיש היום בממשלה מישהו שקיבל על עצמו את התפקיד של מיכאל איתן.
<כרמלה אבנר: אני משוכנעת שכולנו נשכיל ויימצאו האנשים ושאדוני היושב-ראש ימצא את הדרך למשוך ולהוביל את התחומים הכל כך חשובים וראויים האלה.
משה גפני: בבקשה אופיר, אם אפשר בקצרה.
<אופיר בן אבי: כן.
<אופיר בן אבי: אני אתמקד בעיקרי הדברים בהמשך לדברים שכרמלה הציגה.
<אופיר בן אבי: אני אציג את הצד הביצועי, מה נעשה היום בממשל זמין.
<אופיר בן אבי: בקצרה כמה מילות רקע.
<אופיר בן אבי: קודם כל, התחום הזה של ממשל זמין הוא לא בהכרח משהו מאוד מוגדר.
<אופיר בן אבי: הוא קונספט, הוא תפיסה, הוא תהליך שמדינות עוברות וגם פה בישראל.
<אופיר בן אבי: יחידת ממשל זמין הוקמה בשנת 97' בחשב הכללי והחל ממרץ 2012 עם הקמתו של מטה התקשוב הממשלתי אנחנו שייכים למטה התקשוב.
<אופיר בן אבי: היחידה מונה כ-240 עובדים, רובם ככולם מתחומי הטכנולוגיה השונים.
<אופיר בן אבי: הייעוד של ממשל זמין הוא קודם כל ליזום ולפתח ולהפעיל פלטפורמות טכנולוגיות שהן פלטפורמות רוחביות לשירות כלל משרדי הממשלה ועל גבי הפלטפורמות האלה אנחנו כמובן מקימים שירותים לאזרחים ולעסקים.
<אופיר בן אבי: דוח האו"ם האחרון שפורסם ב-2012 מיקם את מדינת ישראל במקום ה-16 בעולם מתוך 193 מדינות.
<אופיר בן אבי: אנחנו גם הוזמנו לאו"ם לקבל את הפרס למדינה שעשתה את הקפיצה הגבוהה ביותר בתוך 20 המדינות המובילות.
<אופיר בן אבי: אפשר לראות שאנחנו נמצאים היום במקום הכי גבוה מאז שהדוח הזה יצא לאור.
<אופיר בן אבי: כמובן שההצלחה והמיקום הגבוה הוא תוצאה של מאמץ מאוד משמעותי של כלל משרדי הממשלה.
<אופיר בן אבי: נמצאים פה נציגים של משרדי ממשלה, מנהלי מערכות מידע והפרס הזה הוא של כולם.
שמעון אוחיון: למרות שחלק ממשרדי הממשלה עוד לא נכנסו ועדיין חוסר שביעות הרצון של האנשים, לפי מה שקראתי פה.
שמעון אוחיון: הוא לא גבוה במיוחד.
<יכרמלה אבנר: יש עוד דרך.
<אופיר בן אבי: נכון, יש עוד עשייה רבה.
<אופיר בן אבי: אנחנו בהחלט מתקדמים בעולם בתחום הזה.
<כרמלה אבנר: בהתוויית הדרך.
<אופיר בן אבי: הדוח הזה מדד מספר פרמטרים ואני לא אכנס לזה כרגע, אבל אנחנו בהחלט במקום מכובד.
<אופיר בן אבי: השירותים שנותן היום ממשל זמין: בראש ובראשונה, כל מה שכבר שוחחנו עליו לפני מספר דקות.
<אופיר בן אבי: גלישת משרדי הממשלה בצורה מאובטחת דרך מקום מרכזי אחד.
<אופיר בן אבי: פה המקום לציין שלא כל משרדי הממשלה משתמשים בשירות הזה או עוברים דרך מקום מרכזי מאובטח, וזו בהחלט בעיה.
<אופיר בן אבי: לסבר את האוזן, היום נשלחות דרך מערכות ממשל זמין כ-10 מיליון הודעות דואר אלקטרוני ביום פנימה אל תוך הממשלה, ומעל 2 מיליון הודעות מהממשלה החוצה.
<אופיר בן אבי: כמובן שירותי אס.
<אופיר בן אבי: אם.
<אופיר בן אבי: אס מרכזיים - מעל כ-5 מיליון אס.
<אופיר בן אבי: אסים שיוצאים אוטומטית ממערכות המידע בשנה ודברים נוספים.
<אופיר בן אבי: קצת על אבטחת מידע וסייבר.
<אופיר בן אבי: יש כאן מפה שמופקת מהמערכות שלנו.
<אופיר בן אבי: זו מפה שהוצאנו בתקופת "עמוד ענן".
<אופיר בן אבי: אפשר לראות את כמות ההתקפות.
<אופיר בן אבי: כל מטרה כזאת וכל עיגול כזה מסמן את המדינה שממנה הגיעו ההתקפה.
<אופיר בן אבי: ככל שהעיגול פה גדול יותר אז העוצמה גדולה יותר.
<אופיר בן אבי: אפשר לראות שלמעשה כל הגלובוס תקף אותנו בנקודת זמן מסוימת.
<אופיר בן אבי: היה פה בהחלט אירוע מכונן מבחינתנו בהיבט של התקפות וסייבר.
אורי מקלב: האם לנו יש גם מידע הפוך?
אורי מקלב: כמה אנחנו התקפנו אחרים?
אורי מקלב: יש לנו חזקים בתחום.
<אופיר בן אבי: אנחנו הגוף שאמון על ההגנה, אנחנו לא גוף תוקף.
<אופיר בן אבי: יש גופים אחרים שעושים את זה, כך אני מניח.
<אופיר בן אבי: אנחנו הפקנו לקחים מ"עמוד ענן" שזה אירוע שבאמת תפס אותנו בהפתעה ואפשר לראות את התוצאות שלו.
משה גפני: מה עם האיום הזה של סעודים שמאיימים בהתקפות בסוף השבוע?
<אופיר בן אבי: בשביעי באפריל היתה התקפה מאוד מאורגנת של ארגון "אנונימוס" העולמי.
<אופיר בן אבי: נראה שזה חוזר על עצמו ב-25 לחודש, במוצאי שבת.
משה גפני: האם אתם נערכים לזה?
<אופיר בן אבי: אנחנו נערכים לזה ואנחנו עובדים בתיאום מלא עם שירות הביטחון הכללי, מטה הסייבר.
אורי מקלב: האם זה ממוקד בדברים מסוימים או על כלל האתרים?
<כרמלה אבנר: על סמלי שלטון.
<אופיר בן אבי: כפי שהיה גם באפריל, הם אומרים: אנחנו רוצים לתקוף את מדינת ישראל.
<אופיר בן אבי: בדרך כלל, זה מוסדות פיננסיים, ובעיקר גופי ממשל ושלטון שהם סממנים מובהקים.
משה גפני: למה הם בוחרים דווקא את המועד הזה?
<אופיר בן אבי: אין לנו הסבר ל-25 למאי.
<כרמלה אבנר: הרבה פעמים אנחנו גם חושבים שאנחנו גם איזשהן בדיקות לעולם אחר או לארצות-הברית.
אורי מקלב: זה תמיד בסוף השבוע.
<אופיר בן אבי: מוצאי שבת וראשון.
<אופיר בן אבי: זה מועד שלא עובדים בו בחו"ל אז הם מתכננים את זה.
<אופיר בן אבי: הם פנויים.
<אופיר בן אבי: אני אעבור בזריזות על שירותי העוגן שלנו.
<אופיר בן אבי: אחד מהם הוא שירות הטפסים.
<אופיר בן אבי: אנחנו לוקחים את טפסי הנייר הממשלתיים והופכים אותם לטפסים מקוונים.
<אופיר בן אבי: יש כ-2,500 טפסים כאלה היום במשרדי הממשלה.
<אופיר בן אבי: 1,700 כבר הפכו למקוונים.
<אופיר בן אבי: אנחנו יכולים לראות פה שכמעט 5 מיליון טפסים כאלה מולאו על-ידי אזרחי ישראל ב-2012.
<רועי גולדשמידט: אבל יש פער גדול בין אלה שאפשר לשלוח חזרה.
<רועי גולדשמידט: האם אתה יכול להרחיב קצת?
<אופיר בן אבי: נכון.
<אופיר בן אבי: יש טפסים שיש חובה להזדהות כדי למלא אותם ולשלוח כדי שהם ייקלטו בצורה מסודרת.
<אופיר בן אבי: כל עוד האזרח לא יכול להזדהות בצורה חד-חד-ערכית אנחנו לא יכולים לשלוח אותם בצורה מלאה, מה שנקרא מקוונת.
<אופיר בן אבי: כשיתחילו את חלוקת תעודות הזהות החכמות ויתחילו להזדהות - - -
<רועי גולדשמידט: מה שאומר שאתה מוריד את הטופס באינטרנט ואז אתה הולך לפקס שלך בחלק מהמקרים ושולח את זה בפקס למשרד חזרה.
<אופיר בן אבי: זה נכון.
<אופיר בן אבי: כל הטפסים שאנחנו פיתחנו, אותם 1,700 מוכנים ומחכים לתעודה החכמה.
<אופיר בן אבי: ברגע שהיא תצא לדרך אנחנו נוכל לאפשר גם את השירות הזה.
<אופיר בן אבי: שירות התשלומים, שירות שהעביר ב-2012 כ-19 מיליארד שקלים דרך האינטרנט.
משה גפני: כתוב 17.
<רועי גולדשמידט: לא, אני מתבסס על נתוני דוח 2012.
<רועי גולדשמידט: הדוח החדש אמור להתפרסם עוד כחודש, עוד אין לי את הנתונים האלה.
<אופיר בן אבי: 17 זה היה 2011.
<אופיר בן אבי: עמדות שירות - אנחנו פרסנו עמדות כפי שציינת בתחילת דבריך כדי לאפשר לאזרחים שאין להם גישה לאינטרנט או לחילופין שירותים שלא ניתן לתת באינטרנט כמו חידוש רישיון נהיגה.
<אופיר בן אבי: אנחנו מאפשרים היום ברשת הסופר-פארם יחד עם משרד התחבורה להדפיס על נייר ממשלתי את הרישיון במקום.
<אופיר בן אבי: יש כבר כ-130 עמדות שפרוסות ברחבי הארץ.
<אופיר בן אבי: מעבר לזה, גם עמדות שנפרסו בכל שירות התעסוקה, כ-200 עמדות בשירות התעסוקה.
<אופיר בן אבי: שירותים במכשירים ניידים, במובייל.
<אופיר בן אבי: גם פה אנחנו השקנו שירות תשלומים במובייל בנובמבר האחרון.
<אופיר בן אבי: אפשר לראות שכבר כמעט מיליון שקל עברו בתשלומים במכשירים סלולריים.
<אופיר בן אבי: כמובן נושא הרשתות החברתיות, אם זה הפייסבוק, טוויטר.
<אופיר בן אבי: גם בפורומים נוכחות של הממשלה מתוך תפיסה שאנחנו רוצים להיות בכל זירה או בכל ערוץ שבו האזרח מצפה לקבל את השירות ואת המידע ואנחנו רוצים להנגיש לו.
<כרמלה אבנר: זה לא מספיק שאנחנו נפתח את הפלטפורמות, כולל גם הטפסים המקוונים.
<כרמלה אבנר: אם משרדי הממשלה לא יפנימו וידעו את רמת השירותיות והתגובתיות אז זה שיש את הטכנולוגיה זה ייצור יותר תסכולים.
<כרמלה אבנר: אם אנחנו בונים פורומים ואנחנו נגישים לאזרחים ואנחנו לא יודעים לבנות את המערכים הפנימיים שלנו זה יכול לגרום יותר נזק.
<אופיר בן אבי: בנוסף, חלק מהפעילות היא גם שיתוף פעולה בינינו לבין השלטון המקומי.
<אופיר בן אבי: אנחנו הקמנו ועדה משותפת עם מרכז השלטון המקומי שבאה להגדיר את שיתוף הפעולה ואת הממשקים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי מתוך הבנה של שיתוף בנכסים ובמערכות המידע בין שני המגזרים האלה, שוב מתוך מטרה לתת שירות טוב יותר לציבור.
<רועי גולדשמידט: בהמשך לדבריה של כרמלה, אני יודע שבעבר, ואחת הסיבות להקמת מטה התקשוב הממשלתי זה העובדה שאין סינכרוניזציה בפעילות של כל המשרדים.
<רועי גולדשמידט: השאלה היא עד כמה יש לכם את הכלים היום לאכוף סטנדרטים על המשרדים, לאכוף דברים שאתם רואים לנכון ושאתם רואים שהם חלק מהשירות שאתם רוצים להנחיל כחלק ממשל זמין?
<כרמלה אבנר: התשובה היא מורכבת.
<כרמלה אבנר: לכאורה, יש לנו יכולת אכיפה.
<כרמלה אבנר: בפועל, יכולת האכיפה היא לא טריוויאלית.
<כרמלה אבנר: אנחנו צריכים לזכור שכל הדברים האלה צריכים לבוא בסדר העדיפות של המשרדים.
<כרמלה אבנר: כל משרד הוא אוטונומיה.
<כרמלה אבנר: יש מנכ"ל, יש שר, יש את הפעילויות שהם צריכים.
<כרמלה אבנר: אנחנו מנסים דווקא לעבור מהצד של הפחות אכיפה ולתת ערך.
<כרמלה אבנר: כלומר, כל אותם דברים שאנחנו נהיה מסוגלים לתת אותם בצורה מרכזית ולתת אותם כערך כך שנוכל לפנות את המשרדים לעסוק בפעילויות הליבה שלהם, אנחנו נשמח לעשות אותם.
<כרמלה אבנר: עדיין יש לא מעט תחומים שאנחנו חושבים שכן נצטרך לעשות שם תהליכי אכיפה, אנחנו עדיין לא שם.
משה גפני: נמצאים איתנו חבר הכנסת אורי מקלב, חבר הכנסת שמעון אוחיון וחבר הכנסת אברהם מיכאלי.
משה גפני: שמעון, אתה רוצה להתייחס?
שמעון אוחיון: הוא הקדים אותי בעניין השאלה לגבי סמכות האכיפה, לפחות לגבי הדברים הבסיסיים, כך שיישרו קו בין כל משרדי הממשלה.
שמעון אוחיון: אני רוצה לברך על כך שיהיה תיאום עם השלטון המקומי.
שמעון אוחיון: אם אנחנו נרוץ ומשרדי הממשלה יישארו מאחור בדברים הבסיסיים אז מה עשינו בעניין הזה?
שמעון אוחיון: לגבי התכנון לטווח ארוך - כדאי גם מידי פעם לצייר מה הם אמצעי הבקרה בעניין הזה כי זה נותן ביטחון מסוים שאנחנו לא רק רצים לחשיפה.
שמעון אוחיון: כרשות ממשלתית צריך להיזהר מכל מיני שרלטנים.
שמעון אוחיון: נמצא כאן על השולחן חומר שאותו אני מקבל.
שמעון אוחיון: סליחה, זו אחת הדוגמאות שלא מוצאת חן בעיניי.
שמעון אוחיון: שימו לב ללוגו ולכל הצורה.
שמעון אוחיון: זה כאילו בא מטעם הכנסת עצמה, ולא כן.
שמעון אוחיון: אני מדבר על שקיפות, והוא בוחר על שקיפות בנושא מסוים של דת ומדינה בלבד.
שמעון אוחיון: לא הייתי רוצה להיכנס לנישה הזאת.
שמעון אוחיון: בשביל מה להיכנס לנושאים שהם שנויים במחלוקת?
שמעון אוחיון: אני רוצה ללכת על דברים שיש בהם קונצנזוס ורמת שירות בסיסית ורמת תקשוב מתקדמת עד כמה שאפשר.
שמעון אוחיון: זה גוף חיצוני, החומר הזה היה מונח על השולחן.
אורי מקלב: זה גוף חיצוני, זה "על משמר הכנסת".
אברהם מיכאלי: מוכרים לנו סנדוויצ'ים בכנסת, מוכרים לנו הכול, וגם את זה מוכרים לנו.
שמעון אוחיון: סליחה, זו דוגמה של הטעיות.
משה גפני: אורי, זה הרפורמים.
משה גפני: אני חושב שזוהי הערה חשובה.
שמעון אוחיון: זה התנועה המסורתית.
אורי מקלב: זה להטיל אימה על חברי הכנסת.
שמעון אוחיון: אמצעי הבקרה נותנים ביטחון לאנשים שצועדים ורוצים להתקדם גם בחקיקה וגם בעשייה.
אורי מקלב: ראשית, הסקירה היתה מרשימה מאוד.
אורי מקלב: אנחנו רואים שאנחנו מקדימים ובוודאי הולכים יחד עם הקידמה.
אורי מקלב: אבל רציתי ברשותך היושב-ראש, וחברי חברי הכנסת, לעמוד על שלוש נקודות: ראשית, לאור ההתקדמות הזאת נוצרו פערים בין אוכלוסיות שונות בחברה, בין אלה שמתקשים להגיע למידע הזה לבין אלה שנמצאים בתוך זה.
אורי מקלב: חשוב שנדע זה.
אורי מקלב: מצד אחד, מתקדמים ומקלים אולי, אבל יש אוכלוסיות לא קטנות שנהיה להן קשה יותר בעניין הזה.
אורי מקלב: צריך לתת את הדעת איך אנחנו מדביקים את הפער ולא יוצרים עוד פערים בנושאים האלה.
אורי מקלב: צריך לאפשר גם להם זמינות בנושאים האלה, אולי קורסים.
אורי מקלב: הנושא השני הוא נושא מאוד חשוב והוא הפער שנוצר בין הפתיחות וההתקדמות הטכנולוגית לשיפור השירות לאזרח.
אורי מקלב: יש עוד דרך ארוכה עד שהשירות לאזרח ישתפר.
אורי מקלב: אזרח אומנם יכול לקבל את הטופס מהר יותר, אבל בשלב מסוים הוא נעצר.
אורי מקלב: עמדתי בראש הוועדה לפניות הציבור וקיבלתי פניות לגבי המעונות.
אורי מקלב: הבטיחו לאנשים שאם הם יירשמו דרך האינטרנט אז הרישום שלהם יהיה יותר מהיר ושהם יקבלו את התשובה יותר מהר.
אורי מקלב: בסופו של דבר, מתברר שמי ששלח את הטפסים דרך הדואר קיבל את השירות בצורה יותר מהירה מזה ששלח באינטרנט וזאת משום שהרזולוציה לא היתה מספיק מתאימה.
אורי מקלב: משפחה שיש לה שני ילדים שנרשמו למעונות היתה צריכה לסרוק את אותם מסמכים לכל ילד בנפרד ולעשות את התהליך פעמיים.
אורי מקלב: דבר זה יוצר תסכול וכעס מצד האזרחים על המערכת.
אורי מקלב: יש משרדים ממשלתיים שהם יותר נגישים ויש משרדים ממשלתיים שהם יותר מקובעים ומיושנים.
אורי מקלב: אנחנו גם רואים שהחברות הפרטיות והציבוריות הן הרבה יותר פתוחות בעניין הזה.
אורי מקלב: אם חברה פרטית מוכנה לעשות את הדברים על סמך פקס אז למה המשרדים דורשים מהם להביא אליהם את המסמך האורגינאלי חתום?
אורי מקלב: שוב אנחנו רואים פערים מאוד גדולים.
אורי מקלב: המסמכים נשארו אותם מסמכים מסובכים ויש צורך בעזרה של עורכי-דין למלא את אותם מסמכים שניתן להוריד באינטרנט.
אברהם מיכאלי: יש אלפי עורכי-דין כל חודש.
אברהם מיכאלי: מה יעשו עורכי-הדין?
אורי מקלב: אני הבנתי איפה הבעיה נמצאת.
אורי מקלב: הנושא השלישי, חלק מהתפקיד של ממשל זמין הוא שיפור השירות לאזרח.
אורי מקלב: לבסוף, לגבי חופש המידע - יש הרבה משרדים ממשלתיים שצריך לחלוב מהם את המידע.
אורי מקלב: אם אתה לא עומד את הזכויות שלך ואם אתה לא מאיים בהליכים משפטיים אתה לא מקבל את זה.
אורי מקלב: יש משרד כמו מינהל מקרקעי ישראל שלוקה כפליים.
אורי מקלב: אתה לא מקבל מידע טריוויאלי שזכותך לקבל אותו וזאת מחששות שונים.
אורי מקלב: אתה מקבל את זה רק אם עורך-הדין שלך פונה, וגם הוא אומר לך שהם לא נותנים לו את זה.
אורי מקלב: צריך לציין משרדי ממשלה שלא עומדים בכך בדיוק כמו שנותנים דוח.
משה גפני: בתחילת הישיבה דיברתי על מקומות שבהם יש אנשים שאין להם את המכשור - פשוט לחייב את המשרדים לעשות את זה.
משה גפני: היה מקרה בעיריית ביתר עילית שהיא עיר חרדית.
משה גפני: צריך לשים נקודה שאליה האזרח יכול לבוא כמו ברשות המיסים או ברשות מקומית.
<כרמלה אבנר: יש את פרויקט להב"ה.
משה גפני: תענו על זה.
אברהם מיכאלי: אני מתנצל על האיחור.
אברהם מיכאלי: אני ניהלתי עכשיו את ישיבת ועדת החוקה.
אברהם מיכאלי: קיבלתי שם את הדוח השנתי הראשון של חופש המידע.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשתף את אדוני ואת חברי הוועדה והאורחים היושבים פה על הנתונים המטרידים שעולים ביום חופש המידע.
אברהם מיכאלי: אנחנו מכירים את הממשל הזמין כבר שנים, ואני חושב שהממשל הזמין משתפר משנה לשנה בכלים החדשים שהם מפתחים אותו.
אברהם מיכאלי: ביום שכזה אנחנו מקבלים תמונה שיש עדיין בעיה עם חוק חופש המידע שחוקק פה לפני 15 שנה.
אברהם מיכאלי: החוק הזה שכב על המדף כמעט 15 שנה.
אברהם מיכאלי: לפני שנה בערך הקימו יחידה שנקראת יחידה למתן חופש מידע.
אברהם מיכאלי: זה לא רשות עצמאית, אלא זו יחידה בתוך משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: הנתונים שעולים משם הם נתונים מעציבים במובן זה שהאזרח לא מקבל היום נתונים.
אברהם מיכאלי: הסטטיסטיקה שהציגו לנו היא שכמעט 50% מהפניות לא נענות בכלל.
אברהם מיכאלי: בסוף כשמגיעים לבירורים, לריב ולמדון צריכים להגיע עד בית-המשפט.
משה גפני: ציינתי את המקרה שהיה בשבוע שעבר של ראש הממשלה.
אברהם מיכאלי: דנו שם גם בסוגיה למה סטודנטית שפונה מסורבת.
אברהם מיכאלי: תגיד: אני לא מוכן לתת לך כי זה חסוי, אבל למה לא לענות לה?
אברהם מיכאלי: זו דוגמה של התעמרות של ממונים, כך מסתבר.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, חשוב שנדע מה מעמד הממונים האלה.
אברהם מיכאלי: מסתבר שאלו ממונים שהם לא על תקן, אלא אלו ממומנים אקראיים.
אברהם מיכאלי: לקחו פקיד.
אברהם מיכאלי: חוץ מהממונה הזאת במשרד המשפטים שיושבת שם על תקן מסוים, כל רשות ממשלתית או כל משרד ממשלתי מחזיקים היום פקיד או פקידה בתפקיד אחר ואומרים לו לטפל בזה.
אברהם מיכאלי: לאותו פקיד יש גם עיסוקים אחרים.
אברהם מיכאלי: כששולחים לו מכתב לטפל בפנייה יש לו לחצים מהמנכ"ל, מהממונה או ממישהו אחר והוא מטפל בדברים האחרים.
אברהם מיכאלי: מסתבר שאין היום תקנון לממונים על מתן חופש מידע.
אורי מקלב: האם סמכות יש להם?
אברהם מיכאלי: אין להם שום סמכות.
אברהם מיכאלי: לא רק זה, מישהו מחליט על דעת עצמו שהוא לא רוצה לתת מידע כי הוא חושב שהוא נכנס לחריג של החוק מסיבה שלא ידועה.
אברהם מיכאלי: אין גם גוף על שיכול לבקר את ההחלטה שלו ואז הוא צריך לרוץ לבית-המשפט.
אברהם מיכאלי: בוא נבין מה זה בית-משפט.
אברהם מיכאלי: קודם כל, האזרח צריך לשלם בשביל לקבל מידע מהרשות מאה שקלים מינימום.
אברהם מיכאלי: מאה שקלים הם 10% מהפנסיה בחודש של פנסיונר שרוצה לקבל מידע.
אורי מקלב: זה לפני הגזרות, אחרי הגזרות זה יהיה כבר יותר.
אברהם מיכאלי: דיברתי שם עם כמה נציגים של איש הגזרות והם אמרו שהם ידברו איתו.
אברהם מיכאלי: לגבי בית-המשפט - מסתבר שהגשת עתירה עולה כמעט 2,000 שקלים.
אברהם מיכאלי: מי המשוגע שמוכן ללכת לבית-המשפט להגיש עתירה?
משה גפני: יש כמה כאלה.
אברהם מיכאלי: יש כמה כאלה, אבל לצערנו רוב האזרחים לא.
אברהם מיכאלי: אני מדבר על הקשיים כרגע שעושים לאזרח.
אברהם מיכאלי: עלתה שם הסוגיה של ריכוז מידע.
אברהם מיכאלי: אין היום ברשות או במשרד הממשלתי ריכוז של נתונים.
אברהם מיכאלי: לפעמים כותבים: אין לנו נתונים.
אברהם מיכאלי: מה זה אין לנו נתונים?
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מקלב, הזכרנו את מינהל מקרקעי ישראל.