GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אראל מרגלית: אם אתם זוכרים את הסרט אז זה אחד מהמודלים החדשים של ההגנה כי היום כבר הרבה מאוד מהסוכנים נכנסו פנימה ואתה צריך לדעת לתפוס אותם כשהם עוברים מרדומים לאקטיביים.
אראל מרגלית: יש היום פרדיגמות חדשות שחברות ישראליות מביאות לעולם.
אראל מרגלית: אבל גם הבנקים, האנרגיה, התשתיות המרכזיות שמדינת ישראל ברמה הלאומית צריכים אסטרטגיה הגנה.
אראל מרגלית: אנחנו רואים שהאקרים סגרו בברזיליה שבברזיל את רשת החשמל לכמה ימים, אנחנו רואים שבאירופה פרצו עכשיו, וזה כל הזמן קורה, למערכות הבנקים.
אראל מרגלית: ואם פעם היה ג'סי ג'יימס עם הרכבות, היום אתה לא צריך את ג'סי ג'יימס.
אראל מרגלית: אתה צריך מחשב עם כמה חבר'ה ולגנוב הרבה מאוד כסף מהבנקים, וזה נעשה כל הזמן.
משה גפני: יש פה ידיעה מאתמול ששבעה מואשמים בגניבת 45 מיליון דולר מבנק.
אראל מרגלית: זה כל הזמן קורה, רבותיי.
אראל מרגלית: הבנקים והארגונים לא מודים כי ברגע שבנק מודה שהוא יכול להיפרץ אז אנשים יכנסו להיסטריה.
אראל מרגלית: אבל זה כל הזמן קורה בכל מקום, לא רק בישראל.
אראל מרגלית: לגבי המטה והאסטרטגיה הלאומית - ראשית, ישראל באמת צריכה להגן על התשתית שלה הפיננסית והתעופתית והאנרגטית, וכל מה שאנחנו מחליטים שצריך להיכנס להגנה.
אראל מרגלית: דבר שני, אנחנו צריכים אסטרטגיה להגנת הישראלי.
אראל מרגלית: כלומר, היום כל אחד מאתנו ברגע שהוא שם תיק רפואי באינטרנט, ברגע שהוא שם את חשבון הבנק שלו, ברגע שהוא שם את המידע המאוד מאוד אישי שלו, אנחנו רואים כל הזמן שזה נפרץ, וצריכים אסטרטגיה להגנת הפרטיות שלנו, להגנת הישראלי.
אראל מרגלית: אני חושב שהיום הרבה מאוד מהמדינות, ואנחנו רואים את זה בישראל דרך החברות שמטפלות בהרבה מאוד מדינות אחרות, זקוקות היום לשני הסטנדרטים האלה.
אראל מרגלית: אני אומר שני דברים: ראשית, הסייבר חייב לקבל תעדוף כי הוא גם יכול לתת לנו הובלה והוא גם יכול לתת לנו הרבה מאוד מקומות עבודה במקומות המתקדמים ביותר שבהם להודו וסין יותר קשה לרדוף אחרינו בתחום הזה מבתחום הייצוא, למשל.
אראל מרגלית: שנית, ישראל צריכה לבוא עם אסטרטגיה שמתואמת עם מערכת הביטחון של הגנת התשתיות והגנת הישראלים.
משה גפני: נירה, אני אבקש בהמשך שתגידי איזה חוקים קיימים היום בהגנה על הישראלי.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> חוק אחד.
משה גפני: הרב ליברמן, מנכ"ל בית יעקב, הבנות של בית יעקב הולכות ללמוד על הסייבר.
משה גפני: תוכל להגיד על זה משהו בהמשך, אם תרצה.
<יצחק בן-ישראל: בוקר טוב, אני רוצה לדבר בשלושה כובעים שונים.
<יצחק בן-ישראל: אני אתחיל מהדבר הראשון שהוזכר כאן והוא המיזם הקיברנטי.
<יצחק בן-ישראל: אני אדבר על זה בקצרה כי אביתר התייחס לרוב הדברים ואני לא רוצה לחזור על מה שהוא אמר.
<יצחק בן-ישראל: ראשית, צריך להבין שהמיזם הקיברנטי הוא בעיקרון נועד להגן על הצד האזרחי של המדינה.
<יצחק בן-ישראל: כלומר, הצד של הביטחון מטופל חמש-שש שנים עוד לפני התאריכים שאביתר הזכיר שם בשקף, והוא מטופל.
<יצחק בן-ישראל: אין שום דבר שהוא הרמטי, אבל הוא מטופל לא רע.
<יצחק בן-ישראל: כל הרעיון הוא איך מגנים נגד פגיעה בישראל דרך התשתיות האזרחיות שלה כשחלק מהן זה מה שנקרא התשתיות הקריטיות.
<יצחק בן-ישראל: כבר מ-2002 נבנה איזה מנגנון שמטפל בהם, אבל אנחנו מבינים היום שזה חלק קטן וצריך להרחיב את זה הרבה יותר.
<יצחק בן-ישראל: זו רק הערה ראשונה על מנת להדגיש.
<יצחק בן-ישראל: ההערה השנייה, וגם את זה אביתר אמר, החזון היה להציב את עצמנו בחזית העולם.
<יצחק בן-ישראל: אנחנו אמרנו בחמש הראשונות.
<יצחק בן-ישראל: יצא לפני שנה דוח של חברת אבטחת המידע מהגדולות בעולם McAfee, מחקר שהם עשו, שמדרג את ישראל במקום הראשון בעולם יחד עם עוד שתיים.
<יצחק בן-ישראל: זאת אומרת, אתה יכול להגיד הראשון עד השלישי.
<יצחק בן-ישראל: אנחנו עם שוודיה ופינלנד.
<יצחק בן-ישראל: זה אומר שאנחנו במצב לא רע, אבל לא מספיק טוב יחסית לאיומים שאנחנו מבינים שקיימים בשטח.
<יצחק בן-ישראל: הדוגמא הכי טובה שאני יכול להגיד על כך שאנחנו במצב לא רע זה מה שהיה פה בשביעי לאפריל, ההתקפה הזאת לפני כחודש שבו ארגון "אנונימוס" איים שהוא ימחוק את ישראל מהאינטרנט שעברה כמעט ללא פגע, בעיקר בגלל שהמערכות בניצוח המטה הקיברנטי היו ערוכות לעניין הזה ומוגנות.
<יצחק בן-ישראל: התקפה דומה ב-2007 שיתקה לשלושה שבועות את אסטוניה, אותה שיטה, אותה טכניקה ואני לא רוצה להיכנס פה לטכניקות.
<יצחק בן-ישראל: אז אנחנו במצב לא רע.
אראל מרגלית: צריך להגיד שב"עמוד ענן" היו 430,000 התקפות סייבר על ישראל רק בשבוע הזה.
<יצחק בן-ישראל: כן, אבל שם רובן היו למטרות תעמולה ודברים כאלה.
<יצחק בן-ישראל: אבל נכון, גם בזה עמדנו.
משה גפני: זאת אומרת, יכולה להיות סכנה של שיבוש מערכות החיים ואין הגנה.
משה גפני: זה הדבר העיקרי.
נחמן שי: זה האיום העיקרי.
<יצחק בן-ישראל: ודאי.
<יצחק בן-ישראל: כשהייתי ילד כאן
<יצחק בן-ישראל: במדינת ישראל לא היינו נועלים את הדלתות כשהיינו יוצאים מהבית.
<יצחק בן-ישראל: עבר הרבה זמן מאז, אבל זה היה המצב.
<יצחק בן-ישראל: כשאתה לא נועל את הדלת יכולה סכנה גדולה.
<יצחק בן-ישראל: היום אנחנו נועלים, אבל עדיין פורץ מומחה יפרוץ, אבל רק המומחה.
<יצחק בן-ישראל: זה בדיוק אותו הדבר.
<יצחק בן-ישראל: במיזם הכנו תוכנית ותקציבים ודברים כאלה.
<יצחק בן-ישראל: קצב ההתקדמות של המטה יותר מהיר אפילו ממה שתכננו וזה טוב.
<יצחק בן-ישראל: הדבר היחידי שיכול לחסום אותו זה איומים על תקציב שאני מקווה שאינם.
<יצחק בן-ישראל: לגבי התקציב - גרוש לא היה בבסיס, הכול היה אד-הוק.
<יצחק בן-ישראל: לכן, זה תמיד מאוים הרבה יותר מדברים אחרים.
<יצחק בן-ישראל: אני מקווה שזה לא המצב.
<יצחק בן-ישראל: זה לתשומת ליבך בעקבות מה ששאלת קודם, אם יש משהו שצריך לדאוג אז שלא ייפגע התקציב.
משה גפני: לדברים שצריך לקוות נקווה.
משה גפני: פה אנחנו לא מקווים, פה נקיים דיון.
משה גפני: נביא את האנשים.
משה גפני: ענת, אני מבקש להתחיל להיערך לעניין הזה, להביא את אנשי משרד האוצר.
משה גפני: נראה מה עומד על הפרק.
משה גפני: בוועדה בכנסת הם לא יוכלו להגיד דברים שלא יתממשו.
<יצחק בן-ישראל: את העניין הזה של המיזם הקיברנטי עשיתי כיו"ר המולמו"פ.
<יצחק בן-ישראל: אני רוצה להגיד עוד מילה המולמו"פ בעניין הזה.
<יצחק בן-ישראל: ראשית, הקמנו במולמו"פ ועדה לאומית שמתעסקת במו"פ של הסייבר.
<יצחק בן-ישראל: זה רק פינה אחת בתוך הדבר הזה.
<יצחק בן-ישראל: זה נעשה בתיאום עם המטה הקיברנטי כמובן.
<יצחק בן-ישראל: אנשי המטה הם המרכזים של הוועדה הזאת שבראשה עומד תת-אלוף במילואים דני גולד שידוע לנו מכיפת ברזל.
<יצחק בן-ישראל: זה גם המקום להגיד שעכשיו בכובע של המולמו"פ בכלל, לא סייבר, אני מאוד מודאג.
<יצחק בן-ישראל: זאת אומרת, התקציבים שאתה הזכרת בהתחלה.
<יצחק בן-ישראל: יש מכתב שכתבנו.
<יצחק בן-ישראל: שלחנו אותו גם לוועדה עוד לפני שהתמנית, וגם לראש הממשלה כמובן ולשר האוצר.
<יצחק בן-ישראל: חתומים עליו כל ראשי מערכת המו"פ בארץ.
<יצחק בן-ישראל: זאת אומרת, גם המדען הראשי במשרד הכלכלה וגם ראש הות"ת מנואל טרכטנברג, וגם נשיאת האקדמיה הלאומית למדעית, וגם ראש מפא"ת שזה אומנם המו"פ הביטחוני, וגם אני ושני נשיאים לשעבר של האקדמיה הלאומית, שמביעים דאגה עמוקה ממה שמסתמן כתקציבי המחקר והפיתוח של מדינת ישראל ב-2013 - 2014.
<יצחק בן-ישראל: להבנתנו מהעיתונות, מה שמסתמן זה גם מה שהולך להיות.
<יצחק בן-ישראל: זה רע מאוד.
<יצחק בן-ישראל: זה פגיעה ממש בתשתית.
<יצחק בן-ישראל: זה לא רק סייבר.
<יצחק בן-ישראל: פה אנחנו מדברים על סייבר, אבל כל מה שאנחנו עושים במדינה הזאת בנוי על התשתית הזאת, כולל הביטחון.
<יצחק בן-ישראל: אני אומר לך את זה בתור אלוף במילואים.
אראל מרגלית: זה חמור ביותר, לא מבינים כמה זה חמור.
<יצחק בן-ישראל: התקציבים של התחומים האלה שהזכרתי עכשיו, כולם מאוימים בקיצוצים גדולים מאוד.
<יצחק בן-ישראל: זה אומר שאנחנו פוגעים בתשתית שעליה אנחנו עומדים.
משה גפני: אנחנו נזמין את אנשי משרד האוצר.
משה גפני: בסוד אני רוצה לומר לך שלשר האוצר יהיה לא נעים שיושב-ראש הוועדה החרדי דורש תקציבים למו"פ ולמוסדות להשכלה הגבוהה, והוא וראש יש עתיד פוגע בהם.
משה גפני: זה יהיה לו לא נעים.
בועז טופורובסקי: למה הוא פוגע?
משה גפני: כי הוא מקצץ.
בועז טופורובסקי: בתקציבי ההשכלה הגבוהה עוד לא קיצצו.
משה גפני: לא, אבל במו"פ, במחקר ובפיתוח, במוסדות להשכלה גבוהה.
בועז טופורובסקי: אני מיש עתיד, תבקש את זה.
משה גפני: אני רוצה להגיד לך שאני אדבר על דברים, אבל גם על זה אני הולך לדבר על זה שאסור שיהיה קיצוץ.
משה גפני: הוא יפגע במדינת ישראל.
משה גפני: לכן, אני מעריך שאני אוכל לשכנע את שר האוצר.
משה גפני: אני אגיד לו: אם אני מבקש, אתה ודאי צריך לתת.
אראל מרגלית: לפני כמה שנים תקציב המדען הראשי היה 2.7 מיליארד.
אראל מרגלית: זה ירד ל-1.6, ל-1.5, ועכשיו שמים על השולחן 1, אבל זה כנראה יהיה קצת פחות.
אראל מרגלית: אנשים לא מדמיינים כמה זה קיצוץ בבשר החי.
משה גפני: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, אני אתן לך אחר כך לדבר.
משה גפני: מאוד חשוב לי שתגיד שתילחם יחד איתנו כדי שלא יהיה קיצוץ בתקציבים הללו.
<יצחק בן-ישראל: ההערה האחרונה שלי היא בכובע של פרופ' באוניברסיטת תל-אביב.
<יצחק בן-ישראל: מחלקות למדעי המחשב באוניברסיטאות בארץ, ולא רק בתל-אביב למרותש אני לוקל-פטריוט, הן כן נמצאות כולן ברשימת ה-20 הראשונות בעולם וזה הישג גדול מאוד.
<יצחק בן-ישראל: גם אלו שנמצאות קצת יותר נמוך, מהיכרות אישית בתחומים שאנחנו מדברים כמו בר-אילן, הן חזקות.
<יצחק בן-ישראל: אני עכשיו מדבר בשם המערכת כולה.
<יצחק בן-ישראל: הדברים האלה הם נכס אמיתי.
<יצחק בן-ישראל: אני מזמין את כל הקהל שיושב כאן, כולל אותך, לכנס בין-לאומי שאנחנו עושים ב-12 ביוני בנושא הסייבר.
<יצחק בן-ישראל: עשינו כנס כזה בשנה שעברה אליו הגיעו 1,700 איש.
משה גפני: אם תוכל להעביר לנו את ההזמנה נוכל להעביר את זה לכל חברי הוועדה שירצו להשתתף.
<יצחק בן-ישראל: אני אעביר.
משה גפני: חבר הכנסת נחמן שי.
נחמן שי: קודם כל, אני שמח על הדיון הזה.
נחמן שי: אתה מדבר על המעורבות שלך המקורית והחשובה בעניין הזה שיש לה הרבה יותר משמעות מכפי שאתה חושב, ואני אומר זאת ברצינות, בהקשר של חיבור מגזרים שהם כאילו לא נוגע להם ולא אכפת להם.
נחמן שי: אנחנו מכירים את זה ודיברנו על כך בהזדמנויות קודמות, אבל זה הערך המוסף, זה לא הדבר העיקרי.
נחמן שי: אני מכיר קצת את תחום הסייבר והיו לי קצת קשרים.
נחמן שי: קשה אפילו להפחית בחשיבות של התחום הזה ובסכנות ובאפשרויות שהוא מציג לנו.
נחמן שי: הכרתי את זה גם בעבר כשהייתי מנכ"ל משרד המדע, אבל זה היה ממש פרה-היסטוריה.
נחמן שי: כשאני מסתכל אני רואה שהלכנו דרך כל כך ארוכה שיותר טוב לא להזכיר את זה.
נחמן שי: אנחנו חייבים לסייע, אדוני היושב-ראש, בכל דרך שהיא.
נחמן שי: אני יודע שאנחנו נמצאים בעידן קיצוצים ובכל ועדה של הכנסת רואים עכשיו דמעות.
נחמן שי: אבל זה תחום שאם נזניח אותו הוא יוריד אותנו ממש מקדמת הטכנולוגיה.
נחמן שי: אתה שומע מאנשים שמובילים את התחום הזה עד כמה זה חשוב.
נחמן שי: יפה שאנחנו עומדים במקום בכיר.
נחמן שי: כנראה שמישהו זיהה מראש ולכן אנחנו עומדים שם, וזה בסדר.
נחמן שי: אבל אסור לנו להידרדר כי האויבים שלנו צופים מה שקורה אצלנו ומחפשים את הנקודות החלשות כדי לחדור פנימה לתוך המערכת שלנו.
נחמן שי: ההשלכות של קריסת המערכות באמת יכולות להיות קריטיות.
נחמן שי: לכן, אני מתגייס יחד איתך ועם חברים, בטח עם אראל שמקדיש לזה הרבה שימת לב, כדי גם להגן וגם לסייע.
משה גפני: נירה היועצת המשפטית של הוועדה, מה החקיקה או הרגולציה שעומדת לגבי העניין הזה?
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> חוק הגנת הפרטיות הוא הדין הכללי והעיקרי שחל היום על הגנת פרטיות גם בתחום האזרחי וגם בתחום הפלילי, והוא זה שלפיו עדיין פועלת גם הרשות וגם האזרחים.
משה גפני: כמובן שיש דינים ספציפיים שבאים להגן על הפרטיות בממשקים לתחומים אחרים, חוק האזנת סתר ובחוק מידע גנטי, למשל, יש הגנות מאוד מאוד ספציפיות על מידע גנטי, וכמובן חוק הסדרת הביטחון בגופים הציבוריים שהוזכר לפני כן הוא זה שבעצם מדבר על הצד של המדינה בהגנה על תשתיות.
משה גפני: האם יש חקיקה חדשה שמותאמת לסייבר, מותאמת למה שקורה היום?
משה גפני: מתי היה החוק האחרון?
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> חוק הגנת הפרטיות הוא מהחוקים שלא השתנו והוא לא מהחוקים שמתעדכנים.
משה גפני: מתי הוא נעשה?
<נמרוד קוזולובסקי: - - -הוא משנת 80 וחוק המחשבים הוא משנת 95' - פרה-היסטורי.
משה גפני: זה עוד מהזמן שפרופסור בן-ישראל ישן עם דלת פתוחה.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> חוק המחשבים כן התעדכן לאחרונה.
משה גפני: לפני שנתיים או שנה, לדעתי.
משה גפני: הוא מתעדכן בוועדת חוקה למרבה הצער, לא אצלנו, על מנת להתאים אני חושבת שבעיקר בעניינים של הגדרות תשתיתיות בעיקר וגם בהתאם להגדרת פשיעה ביחס לאמנות בין-לאומיות, דברים שאנחנו בעצם חייבים לעדכן.
משה גפני: האזרח הקטן עדיין ניזון ומוגן תחת המטרייה של חוק הגנת הפרטיות.
משה גפני: חוק מקיף על התקופה הזאת של תקופת הסייבר - אין דבר כזה.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> לא, לא.
משה גפני: בזמנו, בשנת 97', ישבה ועדת שפניץ במשרד המשפטים.
משה גפני: ב-97'?
משה גפני: לא, אני לא שם.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> קיבלנו כעשר שנים לאחר מכן הצעת חוק מסחר אלקטרוני - - -
משה גפני: נירה, אני שואל שאלה אחרת לגמרי.
משה גפני: יש התפתחות של הסייבר.
משה גפני: אנחנו נמצאים עכשיו בפתחה של תקופה חדשה והמלחמה, המלחמה גם העסקית גם האזרחית וגם הצבאית, תהיה בתחום הזה.
משה גפני: השאלה האם ישב מישהו במדינת ישראל לחשוב על הצעת חוק מקיפה?
משה גפני: אני אאפשר לעמית אשכנזי.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> מבחינת החקיקה כמו שאנחנו רואים אותה בהגנה על הפרטיות, דווקא חוק החלת אמצעי זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר ביומטרי, לדעתי האישית וגם הבעתי אותה בוועדה, היה איזשהו צעד אחורה מבחינת עמדת המדינה בהגנה על הפרטיות בהקמת מאגר ביומטרי כולל שהוא מנדטורי לכל אזרחי מדינת ישראל בתקופה שבה אבטחת המידע בתחום הזה מוכיחה לנו ההיפך.
משה גפני: לגבי מאגר הביומטרי אז זה דבר שכבר נעשה.
משה גפני: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> אבל יש לנו עדיין את הצו שאנחנו מתווכחים עליו, תוכנית הפיילוט שבסופה אנחנו נחליט - - -
<אביתר מתניה: לפני שרמו"ט מתייחס לגבי חוק המחשבים - זה תהליך חשוב לציין אותו.
<אביתר מתניה: הושלם לאחרונה תהליך במדינה בגלל אמנת בודפשט.
<אביתר מתניה: יש אמנה אחת בעולם.
משה גפני: לקראת הסיום אני ארצה לדעת מפני שזה תחום שחשוב לי.
משה גפני: לפני שעו"ד עמית אשכנזי יתייחס לנושא, ד"ר נמרוד קוזולובסקי, בבקשה.
משה גפני: אני מבקש לא להאריך.
משה גפני: אני לא אומר דווקא לך, יכול להיות שהדברים שלך מאוד מעניינים.
משה גפני: אני רוצה פשוט להתכנס ולאפשר לכולם.
<נמרוד קוזולובסקי: אשתדל מאוד לקצר.
<נמרוד קוזולובסקי: דבר ראשון, אני באמת רוצה לברך את הוועדה, ואני חושב שזה הזדמנות באמת בנוכחות פרופ' בן-ישראל שבאמת תרומתו לתחום הזה.
<נמרוד קוזולובסקי: הוא בנה לנו את התחום הזה והמטה הקיברנטי.
<נמרוד קוזולובסקי: זו זכות, אבל אני חושב שיש איזשהו תפקיד לוועדה לא רק להתברך בהישגים של ישראל, אלא בעיקר לשאול איפה האתגרים קדימה.
<נמרוד קוזולובסקי: אני חושב שבעוד שזה נכון שנערכנו וישראל היום מובילה עולמית, יש לנו אתגרים מאוד גדולים ועליהם אני אנסה לדבר.
<נמרוד קוזולובסקי: אני חושב שיש לנו כמה כשלים קיימים שאם אנחנו לא נתמודד איתם, ונתמודד איתם בקרוב, ואני חושב שלוועדה הזאת יש תפקיד מרכזי, אנחנו לא נקים פה את מדינת הסייבר.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו קצת מתבשמים מההצלחה שלנו כאומת הסטארט-אפים אבל לא שואלים את השאלה אם אותה תשתית אותה אקו-סיסטם מתאימה גם למדינת סייבר או שיש איזשהם תנאים או אלמנטים בסיסיים שצריך בשביל הקמת מדינת סייבר.
<נמרוד קוזולובסקי: אני רוצה לתת דבר ראשון את התמונה קצת להבין למה אנחנו מתעסקים כל כך בשאלה הזאת.
<נמרוד קוזולובסקי: זה מחקר שנעשה בשעתו יחד עם ארנסט אנד יאנג ישראל שניסה לבדוק איפה נמצאים הפתרונות ביחס לאיפה נמצאים אזורי הבעיה.
<נמרוד קוזולובסקי: תמונת המצב שידועה לכל אנשי אבטחת מידע היא שהיום פתרונות הסייבר לא באמת מגנים על סוג האיום שהוא האיום הדומיננטי.
<נמרוד קוזולובסקי: מה שקרה הוא שב-15 שנה האחרונות השתנו לחלוטין הנחות המוצא לגבי איך מערכות ITנראות, מערכות תקשורת.
<נמרוד קוזולובסקי: התפיסה לפני 15 שנה או 20 שנה כשנבנו רוב מערכות ההגנה היתה מערכות סגורות ארגוניות שבהן נשלטות גם התוכנות וגם נשלטת ההגנה, ובהתאם נבנו הגנות כמו תפיסת צ'ק-פוינט, מגנות על ההיקף של הארגון, מגנות מפני חדירה פנימה, ומגדירות איזשהם נכסים או נכסי מידע שעליהם אתה שומר.
<נמרוד קוזולובסקי: תפיסת ההגנה הזאת כבר לא תקפה.
<נמרוד קוזולובסקי: מערכות ה-IT היום לא נראות כך.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו בסביבה שבה כל אחד מביא את הציוד שלו לתוך רשת התקשורת, מה שנקרא bring your own device or mobile .
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו בסביבה שבה רוב היישומים ורוב השירותים נמצאים בענן, מערכות מחשב מחוברות זו לזו.
<נמרוד קוזולובסקי: דבר נוסף, כולנו רוכבים על אותה תשתית שהיא תשתית לא מוגנת, כמו תשתית רשתות התקשורת.
<נמרוד קוזולובסקי: לכן, כל מי שעוסק בתחום הזה באקדמיה מבין שפרדיגמת היסוד להגנה השתנתה, תפיסת ההגנה ששימשה אותנו לפני 15 ו-20 שנה ועליה נבנו המוצרים פשוט לא תקפה יותר.
<נמרוד קוזולובסקי: כתוצאה מכן, רואים במחקר הזה של ארנסט אנד יאנג שהוא מעניין, הבשלות של אמצעי ההגנה היום היא באזורים של סביבת בעיה שהייתה מוכרת לפני 20 שנה, הגנה על אפליקציות, הגנה על הרשת, הגנה מפני התיחום של הרשת מפני רשתות סלולריות שאליה היא מתחברת.
<נמרוד קוזולובסקי: זו כמעט היתה סביבת ההגנה.
<נמרוד קוזולובסקי: היום רוב האיומים נראים אחרת, האיום זה למערכות תעשייתיות, לדוגמא, לבקרים התעשייתיים, מה שידוע בעולם הסייבר כ-SCADA, מערכות שנבנו בלי תפיסת הגנה על הבקרים התעשייתיים, סיפור הפגיעה בצנטריפוגות האירניות, אבל גם דוגמאות אחרות שאנחנו מכירים, קצת מי שמכיר מהסיפורים בישראל איך תשתיות קריטיות גם חשופות.
<נמרוד קוזולובסקי: פגיעה של MALWARE שהוא בעצם נוזקה מתוחכמת שנכנסת לתוך הארגון, בדרך כלל נוזקה שלא הייתה מוכרת קודם וחודרת בצורה קלה את המעטפת של הארגונים על-ידי כניסה בדואר אלקטרוני ובדיסק און-קי.
<נמרוד קוזולובסקי: לדוגמא, ההודים חוו פגיעה מול הסינים.
<נמרוד קוזולובסקי: יש פגיעה בחומרה עצמה, השתלה של יכולות האזנה ויכולות ריגול או יכולות השבתה בחומרה עצמה.
<נמרוד קוזולובסקי: לא סתם העולם מתעסק עכשיו איך "חואווי", רשת התקשורת הסינית, בעצם פושטת בעולם וגורמת להטמעה של חומרה סינית שאין לנו שום יכולת לדעת מה באמת נמצא מאחוריה.
<נמרוד קוזולובסקי: התקפות שמגיעות מסביבת ה-MOBILE.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו בערך חמש שנים בסביבה שבה מחשבים חכמים מחוברים לתוך הרשת.
<נמרוד קוזולובסקי: מחשבים אלו נבנו בלי תפיסת הגנה.
<נמרוד קוזולובסקי: אני מזמין אתכם לראות איך משתלטים על מחשב ודרך זה על הרשת הארגונית, זה פשוט מאוד.
<נמרוד קוזולובסקי: לכן, המצב היום הוא שיש לנו איומים שהם האיומים הדומיננטיים שמטרידים ארגונים ובהם קורות ההתקפות, שבהם צריך להודות על האמת אין עדיין פתרונות סייבר בשלים.
<נמרוד קוזולובסקי: מצד אחד, זה דבר מטריד ברמה של מי שמגן על מערכות.
<נמרוד קוזולובסקי: ומי שמכיר קצת את האיומים, אל לנו להתבשם מההצלחות.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו יודעים גם על כמה מהתקלות שקיימות לנו.
<נמרוד קוזולובסקי: אבל פה אני מתחבר מאוד לדברים של פרופ' בן-ישראל ושל ד"ר אביתר מתניה.
<נמרוד קוזולובסקי: ישראל מתאימה להיות המעצמה בתחום הזה.
<נמרוד קוזולובסקי: באמת יש לנו יתרון תחרותי אדיר בשל העובדה שבניגוד לתחומים אחרים בהיי-טק שיש משמעות רבה לכמות כוח-האדם ויש משמעות רבה לתשתיות רחבות, פה זה המצוינות האנושית המעטה שגוברת.
<נמרוד קוזולובסקי: למה ישראל מתאימה?
<נמרוד קוזולובסקי: ראשית, כי אנחנו נמצאים במצב שהטכנולוגיות לא מספקות וזה חלון הזדמנויות, ומי שיודע את המערכות, איך תוקפים אותן ואיפה החולשות, לבנות גם את מערכות ההגנה.
<נמרוד קוזולובסקי: יש עלייה מתמדת ברמת התחכום של התקפות מה שמייצר כמובן את אותו ביקוש ואת חלון ההזדמנויות שדיבר עליו ד"ר אביתר מתניה, חלון ההזדמנויות בעולם שכולם מחפשים אחר פתרונות ושם יש אפשרות למצב את ישראל אחרת.
<נמרוד קוזולובסקי: יש מחסור בהון להשקעות סייבר, מה שמייצר כמובן הזדמנות כי ברגע שיש מחסור בהון נוצרת איזה הזדמנות השקעה לעומת תחומים רוויים אחרים.
<נמרוד קוזולובסקי: יש גם איזשהו מצב בישראל של העברת קניין רוחני שוטף מהאקדמיה, ובעיקר מהצבא לתעשייה.
<נמרוד קוזולובסקי: זה לא מוסדר כל כך, אבל העברת הקניין הזה גורמת להתפתחות התעשייה.
<נמרוד קוזולובסקי: למה בישראל אנחנו אומרים: כן, כבר נוצרת תעשייה.
<נמרוד קוזולובסקי: המקור הוא ל"דה מרקר" והקרדיט לאור הירשאוגה מ"דה מרקר".
<נמרוד קוזולובסקי: הם ניסו לבדוק והם אומרים: כן.
<נמרוד קוזולובסקי: בתחומי העיסוק שקודם זיהינו שבהם נמצא אזור הבעיה מתחילה להתפתח תעשיית סטארט-אפים, מתחילה סביב אבטחה של מערכות ענן, וסביב של ביג- דאטא, וניטור התקפות בזמן אמת ואבטחה למכשירים ניידים.
<נמרוד קוזולובסקי: מבינים את אזור הבעיה, כל אנשי אבטחת מידע מבינים איפה נמצאת הבעיה ומבינים שצריך את הפתרונות.
<נמרוד קוזולובסקי: אבל מה האתגרים שלנו?
<נמרוד קוזולובסקי: כדי שמדינת ישראל תהיה מובילה בתחום הזה צריך לבנות אקו-סיסטם שלם, וצריך להבין שהאקו-סיסטם ליזמות סייבר ולמצוינות סייבר הוא מאוד שונה ממה שהכרנו באינטרנט, אינטרנט זו רשת תקשורת שבה כל אפליקציות אינטרנט ו- MOBILהיתה בנויה על מודל אחר של יזמות.
<נמרוד קוזולובסקי: התחברת לרשת שהחדשנות נעשתה בקצוות.
<נמרוד קוזולובסקי: הרשת - כל מי שעמד בפרוטוקול התקשורת הבסיסי שלה TCP/IP העבירה את האפליקציה שלו.
<נמרוד קוזולובסקי: היתה יכולה לבוא חברה מישראל קטנה לפתח אפליקציה כמו ICQ שמשנה תקשורת, להתחבר לרשת ומידית החדשנות שלה היתה זמינה לכל העולם.
<נמרוד קוזולובסקי: היא היתה צריכה לייצר בסך הכול חדשנות אינקרמנטלית קטנה.
<נמרוד קוזולובסקי: זה לא דומה לאיך שחדשנות בסייבר קורית.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך אקו-סיסטם הרבה יותר גדול.
<נמרוד קוזולובסקי: חדשנות נמצאת במרכז הרשתות, אתה צריך להתחבר לתוך סיסטם מורכב.
<נמרוד קוזולובסקי: אתה צריך, כמו שדיבר ד"ר אביתר מתניה, מערכות שאתה יכול לעשות עליהן סימולציה, מערכות שאתה יכול לבדוק את האינטגרציה למערכות.
<נמרוד קוזולובסקי: בשביל להקים אקו-סיסטם אמיתי בישראל אנחנו צריכים את הדברים האלה: אנחנו צריכים סביבת השקעות שיודעת להשקיע בסייבר.
<נמרוד קוזולובסקי: אני רוצה להצטרף לכל מה שאמרו פה, זה רגע מאוד קשה ועצוב מה שקורה כרגע עם תקציבי המדען הראשי.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך להתעשת.
<נמרוד קוזולובסקי: למדינת ישראל היתה צמיחה מאמצע שנות ה-90 בגלל איזושהי חדשנות שהגיע מאיך מממנים מו"פ.
<נמרוד קוזולובסקי: כל העולם למדו את זה מאתנו.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו באיזשהו קיצוץ.
<נמרוד קוזולובסקי: קיצצנו מ- 2.7 מיליארד דולר ל-1.5.
<נמרוד קוזולובסקי: גם המיליארד דולר היום זה אחיזת עיניים.
<קריאות: שקל, שקל.
<נמרוד קוזולובסקי: שקל.
<נמרוד קוזולובסקי: גם המיליארד שקל היא אחיזת עיניים כי חלק גדול מהתקציב צבוע למחויבויות שיש לנו כלפי המו"פ, תוכנית יוריקה האירופית, כלפי מו"פ שאנחנו כבר מחויבים אליו התחייבויות ארוכות טווח.
<נמרוד קוזולובסקי: <נירה לאמעי-רכלבסקי:> היו שנים שההקצאות לא היו מניבות מספיק, לא ידעו לאן לשלוח את הכסף.
<נמרוד קוזולובסקי: צודקת.
<נמרוד קוזולובסקי: אבל, מצד שני, אנחנו רואים היום מכפילים שבערך כל שקל שמושקע במו"פ בשלבים הראשונים שלו מניב לאחר מכן בממוצע 7 שקלים.
<נמרוד קוזולובסקי: כלומר, ממוצע של פי 7 על הכסף.
<נמרוד קוזולובסקי: אפילו מבחינת כלכלה זה נכון.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו מקצצים את הדבר הזה שהוא חיוני.
<נמרוד קוזולובסקי: ואם היום לא תהיינה ההשקעות האלה, ואין לנו אקו-סיסטם להשקעות.
<נמרוד קוזולובסקי: אזורי לקוחות - צריך את אותם סייטים שבהם אפשר להתנסות.
<נמרוד קוזולובסקי: כדי לדעת להגן מפני התקפת סייבר אתה צריך אזור שהוא תחת מתקפה, שיש לך דאטא שהוא מזוהם, שיש לך לוגים שאתה יכול להתמודד גם.
<נמרוד קוזולובסקי: זו גם צריכה להיות מחויבות לאומית, להקים את האתרים המדינתיים כמו את ממשל זמין כאתר סייט להתנסות.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך להיות כמובן את מוקדי הידע, את השירותים המקצועיים.
<נמרוד קוזולובסקי: לסיום, מה חסר לנו?
<נמרוד קוזולובסקי: אני מזמין אתכם גם לקרוא, זה על עבודת מחקר שביצעתי באוניברסיטת תל-אביב וגם פרסמנו אותה.
<נמרוד קוזולובסקי: מה חסר כדי להפוך את ישראל ואיפה נמצאים האתגרים שהוועדה הזאת, לדעתי, צריכה להתמודד איתם?
<נמרוד קוזולובסקי: דבר ראשון, חייב להיות מימון ייעודי למו"פ בסיסי.
<נמרוד קוזולובסקי: הרבה מהמו"פ בסייבר הוא מו"פ ממש ראשוני.
<נמרוד קוזולובסקי: זה הוכחת יכולת, היתכנות, והרבה פעמים הכסף דווקא למו"פ הבסיסי, באמת הפעילות שעשה המטה הקיברנטי יחד עם משרד המדע לממן מו"פ בסיסי של הסטודנטים שלנו.
<נמרוד קוזולובסקי: בדיקת היתכנות - שם הכסף צריך להיות מתועל כי הרבה פעמים ללא מו"פ בסיסי ולהוכחת היתכנות של תזות אקדמיות שיש ולתזות במדעי המחשב לא נוכל להתקדם.
<נמרוד קוזולובסקי: דבר שני, חייב להיות מצב שתקציבי המדען הראשי לתחום הסייבר הצבועים האלה יהיו ברורים כי אחרת גורמים שמשקיעים לא יכולים לבנות על זה.
<נמרוד קוזולובסקי: אם אני לא יודע שיש את תקציבי המדען, קרן הון סיכון או גוף פרטי לא ישקיע בזה, אם הוא לא ידע שהוא יכול לסמוך על המדינה.
<נמרוד קוזולובסקי: קרתה פה תקלה.
<נמרוד קוזולובסקי: המדינה אמרה לגופים בעולם: בואו תתמודדו להקים חממות או אזורי פיתוח, ולאחר מכן אמרה: רגע, אנחנו עכשיו לא מאשרים פרויקטים, אין לנו תקציב.
<נמרוד קוזולובסקי: המסר הזה הוא גרוע.
<נמרוד קוזולובסקי: דבר נוסף זה תשתית.
<נמרוד קוזולובסקי: דיבר על זה ד"ר אביתר מתניה וצריך קצת להרחיב.
<נמרוד קוזולובסקי: אתה לא יכול לפתח סייבר בלי תשתית שיש לך של סימולטורים, אימולטורים וסביבה שמדמה את אזור ההתקפה.
<נמרוד קוזולובסקי: אתה לא יכול לבנות פתרון ל-SCADA בלי שיש לך סביבה שמדמה מערכת תעשייתית מבוססת SCADA.
<נמרוד קוזולובסקי: אתה לא יכול להגן על רכבים שיש בהם Embedded Computingבלי סימולטור.
<נמרוד קוזולובסקי: זה תפקיד של המדינה כי אף סטארט-אפ או חברה עצמה לא יכולה להקים את זה.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך להקים את אותם סימולטורים במעבדות מחקר לאומיות.
<נמרוד קוזולובסקי: הדבר הנוסף, המדינה צריכה מחויבות.
<נמרוד קוזולובסקי: כדי לפתח כלים לבדוק נגד התקפות, לבדוק וירוסים מתקדמים, לבדוק שיטות הגנה, צריך אקסס לכמות רבה של דאטה.
<נמרוד קוזולובסקי: הוא נמצא בידי המדינה ובידי גופים ציבוריים.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך להעביר את הדאטא.
<נמרוד קוזולובסקי: היום יש מדינות כמו ארצות-הברית שמעבירות את הדאטא לפיתוח.
<נמרוד קוזולובסקי: אני מוביל את המסלול של לימודי הסייבר במינהל לעסקים בתל-אביב יחד עם פרופ' משה צבי-רן.
<נמרוד קוזולובסקי: אני רחוק מלהתבשם ממה שיש לנו באקדמיה הישראלית.
<נמרוד קוזולובסקי: אני חושב שאנחנו קצת מחמיאים לעצמנו יותר מידיי.
<נמרוד קוזולובסקי: בכמות של חוקרים ובכמות מעבדות בסייבר אנחנו לא רק מעטים, אנחנו עלובים.
<נמרוד קוזולובסקי: צריך להודות על האמת.
<נמרוד קוזולובסקי: יש לנו מעבדות מדעי המחשב שאין בהם זה.
<נמרוד קוזולובסקי: אני אקפוץ לפן המשפטי שדיבר עליו יו"ר הוועדה.
<נמרוד קוזולובסקי: חקיקת המחשבים כרגע היא תשתית לא מספקת לאסור והמותר.
<נמרוד קוזולובסקי: חוק המחשבים הוא מ-95'.
<נמרוד קוזולובסקי: יש לנו כל מיני טיוטות לחוק אבטחת מידע שלא מתקדמות בוועדות.
משה גפני: מה לא מתקדם בוועדות?
<נמרוד קוזולובסקי: למיטב ידיעתי, כבר יש טיוטה ברשות למשפט וטכנולוגיה, גרסאות שונות, כשלוש שנים.
<נמרוד קוזולובסקי: אנחנו לא מתקדמים עם החקיקה הזאת בקצב מספק.
משה גפני: למה לא מתקדמים?
<נמרוד קוזולובסקי: אפשר לשאול את הרשות למשפט וטכנולוגיה.
<נמרוד קוזולובסקי: אני יודע שאנחנו לא מתקדמים.
משה גפני: עמית, האם אתה תוכל לענות לנו?
<נמרוד קוזולובסקי: אני חושב שצריך לשים את זה על המסלול המואץ.
<נמרוד קוזולובסקי: ב-95' היינו מדינה שמובילה בחקיקת מחשבים והפכנו למדינה מפגרת ביותר.
<נמרוד קוזולובסקי: דבר נוסף, אין בהירות לגבי היכולת לייצא טכנולוגיית סייבר.
<נמרוד קוזולובסקי: ישנן אמירות מעת לעת האם מותר לייצא, אסור לייצא.
<נמרוד קוזולובסקי: לא קמה תעשייה שיש לך אי-ודאות האם תוכל למכור בסוף.