GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית תירוש: וכמו שאנחנו רוצים שמנהלת מערכת המידע הממשלתית תהיה עם ראש להגשמת מדיניות רחבה יותר, אני יכול לומר בשם הממשלה שאנחנו מצפים שכל אחד ואחד מכם יתפוס באמת את הכיוון הזה עם ראש גדול ויתרום את חלקו בתוך הנהלת המשרד, להיות איזה מיסיונר לטובת הערכים של ממשל פתוח.
רונית תירוש: לסיכום, אני רוצה להעיר, גברתי היושבת ראש, שמקום 16 הוא הרבה יותר טוב ממקום 26, אבל הוא הרבה יותר גרוע ממקום שישי ואין שום הצדקה בעולם שישראל לא תהיה בעשירייה הראשונה של המדינות.
רונית תירוש: יש לנו את הטכנולוגיה, יש לנו סקטור פרטי, יש לנו מדינה לא הכי גדולה, למדינות קטנות יש יתרון שהן יכולות לבצע את השינוי ואת המעברים, יש לנו יזמות, יש לנו עובדי מדינה באיכות גבוהה.
רונית תירוש: אבל אנחנו תקועים במחלות, שכולנו מכירים, שצריך להשתחרר מהן.
רונית תירוש: אנחנו מאוד אינדיבידואליסטים, גאוות יחידה מוטעית עושה אותנו לפעמים רכושנים לגבי המידע שיש בידינו, אנחנו רגישים יותר מדי לנושא של שמירת הנכסים היחידתיים הממשלתיים, אנחנו לא רגילים לעבוד בהשקפה ששיתוף הפעולה עם הציבור הוא הכלי הכי טוב בשבילנו לבצע את המשימות שמוטלות עלינו, שחכמת ההמונים זה לא סתם מושג אלא אנחנו יודעים שאפשר להשתמש בו.
רונית תירוש: יש לנו מדינה שיש בה הרבה אזרחים עם הרבה מוטיבציה לעזור ולעשות בתחומים שבהם אנחנו עוסקים.
רונית תירוש: אציין כאן את הסדנה לידע ציבורי, קבוצה של אנשים בהתנדבות, בעלי ידע עצום בטכנולוגיה, שמוכנה להתנדב ומבצעת משימות ללא תשלום.
רונית תירוש: אנשים יושבים ממש בהתנדבות ועושים פרויקטים נהדרים של שיתוף אזרחים כמו בכנסת פתוחה, כמו הפרויקט של התקציב הפתוח שעשינו, ועכשיו פרסום דוחות ומעקב אחר ביצועי ממשלה לתיקון ליקויים שהעלה מבקר המדינה יצא בוורסיה ראשונה, מעקב אחר ביצוע דוח טרכטנברג.
רונית תירוש: כלומר יש פוטנציאל לשיתוף, יש פוטנציאל לשימוש בחכמת המונים, יש פוטנציאל לפתיחות, ואם ננצל אותו אכן נגיע ליעד, הטבעי בעיניי, של מדינה שצריכה להיכלל בין עשרת המקומות הראשונים בכל מה שקשור לממשל זמין וממשל פתוח.
רונית תירוש: לסיום דבריי אני אעשה את האקט המתבקש ואבקש להציג בפניכם את המגן שקיבלנו ואת התעודה ולהעביר אותו למשמורת לידיה של כרמלה שתעביר אותו לממשל זמין.
רונית תירוש: העובדה שהמגן הזה יימצא, אני מקווה, במקום בולט בממשל זמין תהווה כך: אל"ף, תודה לכולכם, כי גם ממשל זמין, יחידת מטה, וכל אחד ואחד מכם צריך להשתבח בפרס הזה, ודבר שני, זו תזכורת שבעוד שנתיים נתקדם וניכלל באמת בעשירייה הראשונה.
רונית תירוש: מרשים מאוד.
רונית תירוש: כרמלה, יש לך גם תעודה, תציגי את זה במקום יותר בולט.
רונית תירוש: לפני שנמשיך, אני חייבת לומר שעלה בראשי שדווקא היום המיוחד הזה, שכל כך חם היום, כל כך מצדיק את זה שאנחנו נשוטט לנו מהבית באינטרנט ולא נצטרך לכתת את רגלינו, ומעבר לכך, על רקע הקריאות לצדק חברתי ולשוויון, אני חושבת שאין כמו הכלי הזה שמאפשר באמת שקיפות ומינימום של ביורוקרטיה.
רונית תירוש: זה נכון שזה ידרוש מיומנויות מסוימות, טכנולוגיות כאלה ואחרות מצד האזרחים, אבל אני חושבת שמעל הכול השקיפות הזאת וקיצוץ ההליכים הביורוקרטים זה מהמעלה הראשונה של מתן שירות איכותי ולכן אני בהחלט מצפה שעוד ועוד משרדים יתקדמו למקומות יותר גבוהים ויותר זמינים במתן השירות שלהם.
רונית תירוש: אחת הקטגוריות שאנחנו נציין היום ולזה אני אתן לכרמלה כמובן להזכיר ולציין מי המשרדים שקפצו מדרגה ושדרגו את עצמם ממקום שהיה למקום טוב יותר, אבל כמובן אנחנו כולנו במגמת שיפור ורוצים להגיע למצב שכל המשרדים יהיו בעמדה כזאת שתביא אותנו לעשירייה הראשונה בדוח של האו"ם.
רונית תירוש: כרמלה, את רוצה לפתוח?
כרמלה אבנר: בוקר טוב לכולם ותודה רבה.
כרמלה אבנר: זה אכן אירוע מאוד חגיגי ותודה רבה ליושבת הראש ולשר מיכאל איתן, גם על ההזדמנות להציג גם את פרס האו"ם, שזה מאוד חשוב, זו הכרה מאוד יפה ואני חייבת להגיד שפה אנחנו מובילים לטעמי גם בשם, אנחנו לא קוראים 'ממשל אלקטרוני', כפי שזה נהוג בעולם E-Government, אלא אנחנו קוראים לזה 'ממשל זמין', שהמהות של זה היא הרבה יותר רחבה מאשר אלקטרוניקה.
כרמלה אבנר: אנחנו לא מביאים את העולם הדיגיטלי לשם עולם דיגיטלי, אנחנו לא חברת טכנולוגיה שמפתחת איזה שהוא מוצר למען המוצר עצמו, אלא אנחנו משתמשים באמת בעולם הטכנולוגי, בערכים המוספים שהוא מאפשר לנו, כדי להיות ממשל הרבה יותר זמין.
כרמלה אבנר: ממשל זמין לכל הציבור, לאזרחים, לתעשייה, לעסקים, למשרדי הממשלה בינם לבין עצמם ולעובדי המדינה באשר הם.
כרמלה אבנר: כך שאני חושבת שהשם ממשל זמין הוא שם הרבה יותר ראוי, הוא משקף את כל הדברים שאמר השר בהיבטים של ממשל פתוח, של שקיפות, של נגישות, של מדידה וכאן אנחנו נמצאים.
כרמלה אבנר: אולי אנחנו נציג בכל זאת במילה אחת מה הם הפרמטרים שהאו"ם מדד אותנו ועל סמך אותם פרמטרים אנחנו הגענו למקום המכובד, ואיפה האתגרים שלנו בעתיד.
כרמלה אבנר: חשוב שאנחנו נבין את זה כי אם אנחנו נסתכל ונבין כיצד מודדים אותנו, זה ייתן גם לנו איזה שהוא רמזור לאיפה אנחנו רוצים להגיע, להתכוונן לשם ולראות גם איזה שהוא סוג של benchmark בין מדינות העולם וכיצד זה הולך.
כרמלה אבנר: גברתי יושבת הראש, הזכרת את העולם הקיברנטי ועולם הסייבר, עולם הסייבר מתחיל מהשולחן הפרטי שלנו ומהיכולות שלנו, ממשיך לקהילייה, אבל אחר כך הוא גם מגיע לקהילה הבינלאומית, כלומר זה עולם שהוא עולם הרבה יותר מורכב, יש לו הרבה מאוד יתרונות אבל עם הרבה מאוד סכנות ואנחנו צריכים לדעת ולהשכיל להשתמש ביכולות האלה ולמנף אותן באמת לטובת צדק חברתי, לטובת צמצום פערים דיגיטליים, לטובת הנגשת מידע, לטובת שקיפות המידע ולטובת היכולת שלנו לבוא ולתת את אותם שירותים ובכל פעם להתקדם יותר ויותר.
כרמלה אבנר: כלומר מה שהטכנולוגיה יכולה לעשות בשבילנו, להשתמש בה ואנחנו נוכל לעשות דברים נוספים קדימה לטובת כולנו.
כרמלה אבנר: מה שאני מציעה זה שנדב, נדב הוא מרכז את כל נושא הסטנדרטים בממשל זמין ובמטה התקשוב, יציג בשתי מילים מה היו הפרמטרים שלפיהם דוח האו"ם מודד אותנו.
כרמלה אבנר: כנגזרת מדוח האו"ם, זו השנה השביעית שאנחנו, ממשל זמין, מעניקים את פרס ממשל זמין לאותם משרדים שבהם הם עשו גם את הקפיצה הגדולה ביותר אבל גם נתנו את השיפורים המשמעותיים ביותר בתחומים האלקטרוניים.
כרמלה אבנר: להבדיל ממדדים אחרים, אנחנו תמיד אומרים שמדדים צריכים להיות קבועים כדי שנוכל למדוד אותם לאורך זמן, אנחנו עושים גם את המדידה הקבועה לאורך זמן ואנחנו גם דואגים לשפר ולעדכן את המדידה.
כרמלה אבנר: בתחום הטכנולוגי, אם אתה לא עושה בו כלום, אתה נשאר מאחור.
כרמלה אבנר: כלומר העולם הזה, להבדיל מהרבה עולמות אחרים, הוא לא עולם שלוקח את הזמן שלו, אלא העולם הזה הוא מאוד מהיר, הקצב שלו הוא מאוד מאוד מהיר, היכולות שלו שמאפשרות מכאן הן מאוד מאוד מהירות ולכן אנחנו גם מקפידים לעדכן את המדידה.
כרמלה אבנר: לא תמיד אנחנו יכולים לעשות את זה מיידית, כיוון שאנחנו צריכים להתאים את כל המערכות, אבל גם פה, אופיר, שהוא ממלא מקום מנהל ממשל זמין, יתאר את העשייה, את המדדים שקיימים היום וגם את הנושאים שבהם אנחנו נרצה לעדכן.
נדב שרייבמן: הדוח, כפי שמצוין, שנמדד מ-2003 כל שנתיים ונועד לשפר את המוכנות הדיגיטלית של המדינות בצורה רחבה ואת המוכנות של הממשל הזמין והמקוון בצורה פרטנית, בודק את כל מדינות האו"ם בארבעה פרמטרים, שניים רלוונטיים לנו ושניים ברמה לאומית.
נדב שרייבמן: ה-Wave measure on line service index זה מדד ממשל זמין, זה גם מה שאנחנו מודדים כעיקרון בדוח ממשל זמין.
נדב שרייבמן: המדד השני זה תשתיות הטלקומוניקציה והתקשורת במדינה.
נדב שרייבמן: המדד השלישי זה ההון האנושי של המדינה והמדד הרביעי זה מה שהשר מיקי איתן מופקד עליו, זה שיפור השירות והשיתוף של הציבור בתהליכים ממשלתיים.
נדב שרייבמן: שקלול כל המדדים נקרא E-readiness index של המדינה.
נדב שרייבמן: כפי שנאמר, אנחנו במקום ה-16 בעולם, שיפור של עשרה מקומות מהדוח הקודם.
נדב שרייבמן: בתחום של ממשל זמין – האו"ם בודק את זה לפי פירמידה שנקבעה, כלומר מי שמריצים את המושג E-Government על ארבעת שלבי ההתפתחות של ממשל זמין, ממידע, מרק אינפורמציה ועד connected government ו-connected service כשבגדול ב'זמין' אנחנו מתייחסים למונח הרחב של connected.
נדב שרייבמן: בסוגריים אפשר לראות את הניקוד של ישראל בכל אחד מהפרמטרים האלה כפי שהם נמצאו בדוח האו"ם, אפשר לראות שלפחות בהצגת מידע לציבור אנחנו מקבלים 100%, ביתר הדברים כמובן יש עוד מקום לשיפור.
נדב שרייבמן: המובילה העולמית, דרום קוריאה, אני חושב שיש לה 100 אולי בכולם.
נדב שרייבמן: במדד של ממשל זמין אנחנו מקום 15 בעולם, עם ציון של 0.85, ובמדד של ה-citizen's inclusion ו-e-participation, שבודק את השיתוף של הציבור בתהליכי התייעצות, חשיפת המידע וכל המידע הפתוח ותהליכי קבלת החלטות, ופה, כמו שמיקי ציין, אנחנו מקום שביעי.
נדב שרייבמן: בפועל זה מקום רביעי כי יש שלוש מדינות עם אותו ניקוד, לעומת מקום 30.
נדב שרייבמן: זה ההבדל בין פוליטיקאי לבין טכנולוג.
נדב שרייבמן: במדד הזה אפשר לראות שעשינו קפיצה מאוד מאוד מרשימה.
נדב שרייבמן: אני חייב לציין שהמדד שאנחנו בו מקום נמוך יחסית הוא המדד של תשתיות התקשורת.
נדב שרייבמן: זו רשימת 20 המדינות, אפשר לראות שישראל במקום ה-16, עלייה של עשרה שלבים.
רונית תירוש: אני רוצה לציין שאתמול גזרו סרט וירטואלי כאן
רונית תירוש: בלשכת יושב ראש הכנסת על אותו אתר שדחף לפיתוחו השר איתן- - -
רונית תירוש: יזם, עמד בראש צוות ההקמה, בשנת 95'.
רונית תירוש: אז היו שם הרבה בעיות ותקלות טכניות ויחד עם HP בעצם- - -
רונית תירוש: כשבאתי לשבח וייס שהיה אז יושב ראש הכנסת ואנחנו היינו באופוזיציה, אמרתי לו 'תשמע, צריך להקים אתר, יש כבר פרלמנטים שיש שם, אנחנו צריכים להיות המובילים', הוא אמר לי, 'עזוב, אני לא יודע עוד מה זה, יהיה אינטרנט/לא אינטרנט', אמרתי לו 'שבח, זה חשוב מאוד', הוא אמר לי 'תבוא עוד שבוע ואני אתן לך תשובה', אחרי שבוע באתי, הוא אמר 'מיקי, מאה אחוז, אתה תהיה, תעמוד בראש הוועדה ואני אתן לך גיבוי והכול', ניגשתי לעוזר לו, אמרתי לו 'תגיד לי, מה קרה?', 'הוא הלך להתייעץ במפלגה, אמרו לו, תן לו שיתעסק עם האינטרנט, רק שלא יישב במליאה'.
רונית תירוש: אז לומר שבין החידושים באתר של הכנסת, האתר המחודש, יש גם שידורים מוקלטים של דיונים וכתבות מערוץ הכנסת והחידוש העיקרי הוא מנוע חיפוש הכולל פרוטוקולים ומידע היסטורי על הכנסת ומהישיבות שלה.
רונית תירוש: הציבור מוזמן לגלוש, כמובן.
רונית תירוש: והשלב של הפרסים לקטגוריות.
רונית תירוש: (חלוקת הפרסים).
כרמלה אבנר: אני מתכבדת להעניק את הפרס.
כרמלה אבנר: אנחנו מחלקים את הפרסים לשתי קטגוריות, לקטגוריות השירות ולקטגוריית מטה, מינהל ומידע, ואני מתכבדת לתת מקום ראשון לרשות לניירות ערך.
שמואל האוזר: קודם כל אני מודה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת תירוש, השר איתן ולכל העוסקים במלאכה, כרמלה וכל השאר, באמת תודה רבה.
שמואל האוזר: אני רוצה לומר שאנחנו לא עושים את זה לשם קבלת פרס, אבל מגנא זו מערכת מאוד ייחודית, הרשות לניירות ערך מופקדת על הגנה על משקיעים והיא פועלת מכוח חוק ניירות ערך וחוקים שמסדירים את ניהול תיקים וקרנות נאמנות.
שמואל האוזר: אנחנו מאמינים שאנחנו סיביל civil servants וככאלה אנחנו בראש ובראשונה צריכים לעמוד לרשותם של המשקיעים ושל האזרחים ומהבחינה הזאת מערכת מגנא היא ציון דרך.
שמואל האוזר: אני רוצה לציין שאנחנו לא קופאים על שמרינו במובן הזה שאמנם קיבלנו מקום ראשון, ואני מודה לכולם- - -
שמואל האוזר: אולי תרחיב קצת על המערכת, כי לא כולם בדיוק מה המערכת.
שמואל האוזר: מערכת מגנא היא מערכת שמאפשרת לכל המשתתפים בשוק, קודם כל החברות, לדווח דרך האינטרנט, כך שבאופן מיידי כל האינפורמציה מגיעה לכל המשקיעים והמשקיעים עצמם יכולים מיידית לראות כל מה שקורה בחברות עצמן, זה כל הסוגים של הדיווחים, זו מערכת מאוד משוכללת.
שמואל האוזר: אני רוצה לציין פה את מנהל המחלקה נתן הרשקוביץ, שהוא אדריכל שלה והוא מוביל אותה במשך שנים, ולא רק המערכות האלה, אני אציין עוד מערכת או שתיים שאנחנו גם מובילים.
שמואל האוזר: המערכת הזאת היא מערכת שמאפשרת לכל הפעילים בשוק להיות בנגישות מקסימלית בכל מה שנוגע לאינפורמציה.
שמואל האוזר: זה שקיבלנו מקום ראשון, אנחנו לא נחים על זרי הדפנה, אנחנו רוצים להשתפר ואנחנו מקווים להשתפר, כך שבשנה הבאה אנחנו נהיה מספיק טובים גם לקבל מקום- - -
שמואל האוזר: אולי אתה יכול בשתי מילים לספר מה היה לפני ומה אחרי, במה כל המערכת הזאת שיפרה.
שמואל האוזר: זו היסטוריה, אני אגיד את זה מאוד בקיצור.
שמואל האוזר: פעם, כשהחברות היו מדווחות, החברה הייתה שולחת שליח ושמה מדף בבורסה עצמה, היה עיתונאי לוקח את אותם דפים והיה מפרסם למחרת והחברה הייתה צריכה לדווח תוך שבעה ימים מקרות האירוע.
שמואל האוזר: אחר כך עידן הפקס, עידן הפקס אמר שתוך שלוש שעות צריך לעשות את זה, אלא אם כן זה נעשה- - -
שמואל האוזר: כמה דיווחים כאלה יש בחודש?
שמואל האוזר: קודם כל יש את כל הדיווחים הכספיים, אלה ארבעה דוחות כספיים כפול ארבע של 600 חברות, אנחנו מדברים על 2,400 דוחות.
שמואל האוזר: חוץ מזה בכל חברה יש עשרות דיווחים, אנחנו מדברים על אלפי דיווחים שקיימים כל חודש ובוודאי- - -
שמואל האוזר: שהיו קודם בנייר, בשליחים.
שמואל האוזר: שקודם היו בנייר ובפקס וזה לקח זמן עד שזה הגיע לכולם, ואינפורמציה שמגיעה באופן שוויוני לכולם זה לחם חוקנו, ולכן היתרון הכי גדול של מערכת מגנא שהיא באותה עת נותנת לכולם, לכל המשקיעים, לראות בדיוק את האינפורמציה, אין עדיפות לאחד לעומת השני.
שמואל האוזר: זה בעצם היתרון הגדול שלה.
שמואל האוזר: אני רוצה לומר שמעבר לצורך להשתפר גם בעניין הזה, ואנחנו עושים כמה מערכות שמחזקות את מערכת המגנא, יש לנו מערכת BI, מערכת שעוקבת אחרי כל המסחר בבורסה, גם היא מערכת שלוקחת את כל האינפורמציה שקיימת, כל עסקה שקיימת בבורסה, ואנחנו עוקבים אחריה.
שמואל האוזר: אני מציין את זה כי בדיוק אתמול, נדמה לי, נתן, תקן אותי, האמריקאים אמרו שהם צריכים ללכת גם כן בסוג כזה של מערכות כמו שיש לנו.
שמואל האוזר: מערכת נוספת שאנחנו מתכננים זו מערכת שתאפשר לכל משקיע להצביע דרך האינטרנט בכל מה שנוגע לאספות כלליות עבור חברות כך שכל משקיע מביתו ביום החם הזה, כשהוא יישב בבית, יוכל להצביע.
שמואל האוזר: זו גם מערכת מאוד ייחודית שמאפשרת לכל המשקיעים להיות שותפים גם בהחלטות של החברות העסקיות.
שמואל האוזר: לכן אני רוצה שוב להודות לנתן הרשקוביץ, שהוא באמת אדריכל של כל הפעילות הזאת, אנחנו רואים בזה פעילות חשובה מאוד, בראש ובראשונה לטובת המשקיעים.
שמואל האוזר: צריך להגיד עוד משפט אחד, שכמובן זה נושא שיש לו רגישות עצומה מבחינת החשש שישתלו מידע לא נכון או פריצת מערכות וכו' ויש כאן נטילת סיכונים מסוימת גם, זה לא שדבר לא יכול להשתבש, אבל צריך לתת קרדיט למי שלוקח גם את הסיכון, עושה את כל מה שהוא יכול על מנת לאבטח, ליצור מערכות אבטחה והגנה ומפעיל.
שמואל האוזר: אני לא יודע אם היו שיבושים, אבל אם היו אז אולי כדאי לשמוע.
שמואל האוזר: אני רק אגיד לך שמערכת האבטחה של הרשות היא מערכת אבטחה מהמצוינות שיש.
שמואל האוזר: גם כשהיה האירוע לפני כמה חודשים, כשדובר על פריצה למחשבי הבורסה ולמחשבים אחרים, המערכות של הרשות לא נפגעו בכלל, אף מערכת, אף אתר שלנו לא נפגע ואנחנו המשכנו לתפקד כרגיל.
רונית תירוש: אמרה כרמלה שאי אפשר לעמוד במקום וצריך לפתח ולהתפתח וההתפתחות היא בכיוון של מערכות הרבה יותר ידידותיות, יותר ברורות לכל אזרח, כדי לא להקשות.
רונית תירוש: אם אנחנו רוצים שזה יהיה שוויוני צריך לעשות את זה באמת ידידותי והכי נגיש והכי פשוט וככל שאנחנו עושים את זה וככל שזה שקוף יותר, זה גם מזמין סיכונים רבים יותר ואפשרויות פריצה אולי, אבל כמו ששמענו, גם בדיונים קודמים שניהלנו כאן בוועדה, הנושא הזה לא יורד מסדר היום, זאת אומרת לצד כל התפתחות בשירות יש גם מערכת אבטחה שצריכה לשפר גם היא את הביצועים שלה.
רונית תירוש: נתן, אתה רוצה לומר משהו בעניין הזה?
דניאל הרשקוביץ: רק להגיד מילה אחת נוספת, זה שמגנא עושה שימוש מוצלח מאוד ויעיל מאוד כדי למנוע בעיות וזיופים בחתימה אלקטרונית מאושרת וזו הצלחה בלתי רגילה של השר איתן בכובעו הקודם שדחף ועמד בראש כל הפעילות- - -
דניאל הרשקוביץ: חקיקה של חוק החתימה האלקטרונית, וגם בחוק שלכם הכנסנו שינויים.
רונית תירוש: מנהלת הוועדה מזכירה לי שבוועדת המדע אתה העברת את החקיקה לגבי חתימה אלקטרונית וזה עוד נדבך שבהחלט קצת מגונן ומגן עלינו ועוד היד נטויה.
כרמלה אבנר: במקום השני, המשרד לאיכות הסביבה.
שגית אהרונסון: קודם כל תודה רבה.
שגית אהרונסון: אנחנו אמנם מקום שני אבל זה רק בנקודה, אנחנו הולכים ומטפסים ואנחנו נגיע גבוה.
כרמלה אבנר: סליחה, אנחנו מאוד מעודדים את מה שקרה גם באו"ם, שיהיה לנו יותר מאשר מקום אחד בכל מקום, אז אנחנו מקווים שגם בשנה הבאה יהיו לנו כמה מספרים 1, 2 ו-3.
שגית אהרונסון: רק חשוב לי להגיד שאנחנו עם אתר חדש, עלינו לא מזמן, לפני כמה חודשים.
שגית אהרונסון: אנחנו עדיין בתהליך של להטמיע אותו לכלל הציבור, אבל הוא באוויר והוא חי ומתפקד.
רונית תירוש: מה יש באתר?
שגית אהרונסון: באתר הזה כרגע יש מדד, כל שבוע אנחנו מעלים את מדד חוף נקי, אנחנו מאוד מחוברים לשרת המפות הממשלתי, אנחנו מנצלים בהחלט את הפלטפורמה הזו שממשל זמין נתן לנו, אנחנו מעלים את שכבת האנטנות הסלולריות שזו שכבה מאוד פופולרית, מדד חוף נקי, ואנחנו הולכים ומשתפרים גם בתחום של המפות, להציג בצורה GIS'ית את השכבות הסביבתיות.
שגית אהרונסון: גם התחלנו תהליך של להעלות כל הנושא של פליטות מזהמים, כרגע אנחנו מדווחים על מצב זיהום אוויר תחזית, בלחיצה על כפתור אפשר לדעת מה התחזית להיום ולמחר ומשם אנחנו יכולים להגיע לנתונים בזמן אמת בכל תחנות הניטור, הן מנוטרות, הן באתר ואנחנו מקשרים אליהן.
שגית אהרונסון: יש לנו מערכת של פליטות מארובות, כרגע זה במערכת שהיא חיצונית לנו, אבל אנחנו נכניס אותה אלינו ואנחנו נייצר אותה אצלנו.
רונית תירוש: מה אני כאזרח עושה כשאני רואה שבאזור מסוים, באזור מגוריי, יש פליטות מזהמות כאלה ואחרות.
רונית תירוש: אז ידעתי, מה אני עושה עם זה?
שגית אהרונסון: האתר שלנו בעיקר הוא אתר מידע ומשם אנחנו מציגים את המדדים, את התקנים ו- - -
שגית אהרונסון: השאלה אם אפשר להגיש תלונה און ליין, למלא טפסים, גם מהצד השני.
רונית תירוש: או לקבל המלצות איך להתנהג במקרים כאלה.
שגית אהרונסון: יש המלצות.
קריאה: להסתייע באותם מכשירים ניידים, איך אפשר באמת באמצעות המכשיר הנייד לצלם את המפגע או לדווח עליו.
שגית אהרונסון: נכון, אז אנחנו כרגע גם בתהליך של ליצור איזה שהיא אפליקציה.
שגית אהרונסון: יש אפליקציה קיימת כבר בממשל זמין של דיווח על מפגע, אנחנו מנסים להתממשק אליה, למשל אנחנו עכשיו באיזה שהוא תהליך עם מיני צמחים פולשים שחוסמים ופוגעים לנו בנחלים, שחוסמים את הנחלים, ואנחנו רוצים שידווחו לנו על צמח פולש, שוב, להשתמש באותה פלטפורמה של נפגע, אבל הכול בתהליך ואנחנו לאט לאט- - -
רונית תירוש: ולכשזה יהיה?
רונית תירוש: כי זה ממש אינטראקטיבי, אתם תצאו בפרסום לציבור?
שגית אהרונסון: בוודאי.
שגית אהרונסון: כל תהליך כזה אינטראקטיבי, אנחנו בהחלט ניכנס לזה, אנחנו בהחלט שם, נכון שזה קודם כל אתר מידע מאוד מאוד גדול, זה אתר מידע סביבתי שהוא לא מסחרי, שקיים, שאפשר לפנות אליו וללמוד ממנו המון, אבל בהחלט הנושא האינטראקטיבי מאוד מאוד חשוב, הוא על סדר היום ואנחנו לאט לאט מכניסים אותו וכמובן נפרסם.
רונית תירוש: מקום שלישי.
כרמלה אבנר: במקום השלישי המשרד לביטחון פנים.
הדי וגשל: בוקר טוב.
הדי וגשל: ראשית תודה רבה על התעודה, בי"ת, זו עבודה שנעשית במשרד לביטחון פנים על ידי כמה גורמים, בצד הטכנולוגי ובצד של התוכן.
הדי וגשל: אנחנו עלינו עם אתר חדש במהלך השנה החולפת כאשר האתר החדש הביא שינוי גם בהיבט הטכנולוגי וגם בפריסת התוכן של המשרד לביטחון פנים.
הדי וגשל: המשרד לביטחון פנים היה בתנופה גדולה של שינוי והתרחבות ומיקוד של פעילות בשנים האחרונות, דברים שבאים לידי ביטוי באתר.
רונית תירוש: מה הכי מעניין את האזרח שהוא יכול בלחיצת כפתור לדעת או להגיב?
הדי וגשל: קודם כל יש מידע על כל הפעילות האזרחית של המשרד, הכוונה היא לפעילות למניעת פשיעה, תכנית מצילה, עיר ללא אלימות, על התכנית לשיטור עירוני.
הדי וגשל: כל זה מופיע באתר.
הדי וגשל: בנוסף, בשנה האחרונה האגף לרישוי כלי ירייה עבר למשרד לביטחון פנים וניתן לבצע פעולות של האגף בתוך האתר.
רונית תירוש: אני מנסה לחשוב בגישה שירותית יותר, אינטראקטיבית, מה אני יכולה לעשות אל מול האתר.
רונית תירוש: צריך לזכור שהם לא המשטרה, המשטרה זה בנפרד.
רונית תירוש: אוקי, זה מה שבלבל אותי, זה יותר נושא של מידע.
הדי וגשל: הרבה מידע והשתתפות גם במיזמים שונים של ממשל זמין.
כרמלה אבנר: אז אולי זה המקום להגיד שאנחנו השקנו לפני כשבוע את האתר שנקרא gov.net שזה אתר שהוא שיתוף פעולה גם של המשרד לביטחון פנים, גם של רשות למשפט וטכנולוגיה, גם של מטה הסייבר במשרד ראש הממשלה ושל ממשל זמין שבו אנחנו מנגישים מידע שקשור באבטחת מידע ואבטחת הפרט בעקבות אותם אירועים של ההאקר הסעודי שהיו- - -
רונית תירוש: רק צריך להזמין את ההאקר הסעודי ולתת לו פרס, אני חושבת.
כרמלה אבנר: כן, אנחנו באמת מודים לו.
רונית תירוש: מכאן אנחנו נעבור לקטגוריית שירות, כי זה באמת הרבה יותר ברור ונהיר מה היתרונות.
כרמלה אבנר: כאשר אנחנו חייבים לחדד ששירות לא יכול להתבצע בלי מידע, בלי מידע קוהרנטי, שקוף וברור, ולכן אנחנו גם מאוד מקדישים לכל נושא האתרים במשרדים שיש להם קטגוריות מטה ומידע.
כרמלה אבנר: הנושא של נגישות, הבנת המידע והיכולת לעשות מידע נכון לטובת הציבור והאזרחים מבלי מתווכים הוא ערך מאוד גדול והוא מספק את אותם כלים גם למשרדי השירות.
רונית תירוש: בהמשך הישיבה אני רוצה לגעת גם בנושא שדיברנו עליו, על תרגום לשפה הערבית, כדי לאפשר שוויון הזדמנויות בקבלת מידע, בהבנת מידע ובשימושים שירותיים שונים.
רונית תירוש: אני מנסה לחשוב, הרי אחד המכשולים או המכשלות בפני תרגום של כל מה שקורה הוא העלויות, עלויות תקציביות, אין פה מעבר לזה שום מכשלה אחרת, יכול להיות שאפשר למצוא איזה שהיא קטגוריה או פלח מסוים שבו נגיד שם אנחנו כן שמים את הכסף?
רונית תירוש: אני מנסה לחשוב, אולי בשירות, אולי בכל האתרים שנותנים שירות זה נורא חשוב שיהיה מתורגם לערבית, מצד שני את אומרת, איך אני אתן שירות אם הוא לא יבין את המידע?
רונית תירוש: אבל אולי נתחיל בכל זאת בשירות ונעודד באמת- - -
כרמלה אבנר: אתה רוצה להתייחס במילה אחת רק לנושא של האתרים בערבית?
אופיר בן אבי: קודם כל זו הזדמנות טובה כשתיכף יוכרז גם הזוכה במקום הראשון, זה בהחלט משרד שגם נושא השפות היווה קפיצת מדרגה בתקופה האחרונה ויש לו אתר שלו ספציפי שמתורגם למספר שפות, אני מניח שהם יתייחסו לזה.
אופיר בן אבי: בנושא השפה הערבית, פה אפשר לציין, שוב גם בסיוע של השר איתן, ממשל זמין מגייס בימים אלה עובד מדינה שכל תפקידו לטפל בנושא תרגום האתרים והסיוע למשרדים בשפה הערבית.
אופיר בן אבי: זה משהו שאנחנו כרגע שוקדים עליו בגיוס ובקרוב אני מקווה שתראו את התוצאות.
אופיר בן אבי: מדובר פה בפרוצדורה של בניית התקן- - -
כרמלה אבנר: נכון, אבל ברגע שיש את הרצון ואת- - -
כרמלה אבנר: אנחנו רוצים לגייס.
רונית תירוש: אז למקום הראשון.
כרמלה אבנר: במקום הראשון משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
כרמלה אבנר: רק אולי מילה אחת, עד ששמעון ידבר, אחד האתגרים שיש לנו בנושא של שפות זה לא רק התרגום, זה גם להגביר את האמון של הצרכנים באיכות המידע שנמצא שם ולכן כשיש מישהו שהוא קבוע, גם אנחנו נתגבר על הפרוצדורות, בכל זאת זה מגביר אמון, אנחנו רוצים גם לעשות שימוש במרכזי להב"ה (לצמצום הפער הדיגיטלי בחברה), להנגיש את הסקטור הזה ממש כדי שיקבלו מידע.
כרמלה אבנר: צריכים לדעת, יש קשיים אובייקטיביים גם בנושא הזה, כי למשל כשהממשלה מפרסמת זכויות אז כל תרגום שהוא קצת לא מדויק יכול לייצר איזה שהיא תחושה של הצרכן שהוא מקבל משהו ובסוף כשהוא בא לחיים זה לא מתבצע, כי רמת התרגום היא- - -
רונית תירוש: זה נכון, אבל אם הוא לא שולט בעברית הנזק עוד יותר גרוע.
רונית תירוש: אני רק אומר שיש בעיות בתרגום.
רונית תירוש: צריך להתחיל, מה שאנחנו עושים זה באמת ההתחלה והטכנולוגיה גם תעזור לנו לעשות את זה בהמשך יותר קל.
רונית תירוש: תמ"ת, בבקשה.
שמעון ברונר: קודם כל אני חושב להודות, באמת להודות, לעובדי האגף למערכות מידע, יושבת פה עדי טיסונה שמנהלת את כל הנושא של אינטרנט וממשל זמין וצוות העובדים, מצד שני אני חושב שללא ההנהלה שנותנת גיבוי ודחיפה ושמה לה כמטרה בתכנית העבודה פרמטר או יעד שנקרא שיפור השירות לאזרח לא היינו מתקדמים בצורה שאנחנו מתקדמים.
שמעון ברונר: אם נזכור אחורה, את שבע השנים שאתם מודדים אותנו, אכן אתם יכולים לראות שמשרד התמ"ת במשך שבע השנים האלה עלה עלה ועלה, בשנה שעברה היינו במקום שני אחרי הרשות לניירות ערך והשנה השתווינו.
שמעון ברונר: ולמה?
שמעון ברונר: מי שמכיר את משרד התמ"ת, באמת זה משרד שמורכב משלושה משרדים, כמות השירותים היא ענקית ומשנה לשנה אנחנו מוסיפים עוד שירותים ועוד שירותים, תיכף נגיע גם לתרגומים, אבל אני חושב שזה גם המקום להודות שאנחנו נעזרים בתשתיות ממשל זמין ובקטע הזה ייאמר לזכותם שאפשרו לנו לעשות את קפיצת המדרגה הזאת, כי על מנת להתקדם יותר מהר בשירות, אז שירות שכבר קיים אנחנו משתמשים בו, ויעיד על כך אופיר מממשל זמין.
שמעון ברונר: עכשיו אני אתן לכם דוגמאות.
שמעון ברונר: למשל כל אוכלוסיית המהנדסים, שזה מעל 100,000 איש, בכלל לא באים למשרד לחדש רישיון כל שנה, הם יושבים בבית, ממלאים את הטופס.
רונית תירוש: חידוש רישיון.
שמעון ברונר: חידוש רישיונות חשמלאים וטכנאים, יש כל הנושא של רישום למעונות יום ומשפחתונים, הכול נעשה אוטומטית, אף אחד היום לא מגיע למשרד.
שמעון ברונר: מה שחשוב לציין, מאחר שהפניות למשרד יכולות להיות לכל מיני גורמים פיתחנו תשתית שנקראת סטטוסמן, שהפונה, על ידי כניסה לאתר המשרד, כל מה שהוא צריך להקיש זה המייל שלו והוא מקבל את הסטטוס של כל הבקשות שהגיעו למשרד, באיזה מצב זה עומד, זה בטיפול של זה וזה בסטטוס כזה ואני אתן דוגמה חיה שעובדת כבר בשנה האחרונה, עמילי מכס.
שמעון ברונר: פעם הם היו צריכים להגיע למשרד עם ניירות מפה עד הודעה חדשה, לקבל אישור, האישור היה צריך לעבור לרשות המיסים שזה בכלל משרד אחר, לקבל את האישור שם, לחזור למשרד, תהליך שהיה לוקח שלושה שבועות היום לוקח יום אחד, וזה בגלל שהשירות הוא און ליין, יש שיתוף פעולה בין ממשל זמין, תמ"ת ורשות המיסים.
שמעון ברונר: הניירת רצה מתחנה לתחנה בצורה ממוחשבת, באותו יום בסוף היום הניירות מחכים גם אצל עמיל המכס בבית, גם בתחנה, או בשדה התעופה או בנמל, איפה שהסחורה נמצאת- - -
רונית תירוש: בקיצור תופעת המאכרים תיעלם.
שמעון ברונר: אין מאכרים, נגמרה תופעת המאכרים לפחות במשרד התמ"ת.
שמעון ברונר: לגבי התרגומים, אנחנו גם נכנסנו לעסוק בנושא הזה.
שמעון ברונר: אם ניקח את כל הנושא של עובדים זרים, הטיפול בתלונות, חוקי עבודה, האתר תורגם, יש לנו פורטל ב-11 שפות.
שמעון ברונר: נושא מעונות יום מתורגם היום ל-4 או 5 שפות, כולל אמהרית, כולל רוסית.
שמעון ברונר: זאת אומרת זה לא שגמרנו את העבודה, המידע הוא כזה גדול שבאמת לשבת ולתרגם- - - יש לנו גם בעיה בתרגום, אתם צריכים להבין שאנחנו לא מבינים את התרגום עצמו, זאת אומרת אנחנו צריכים לסמוך על בן האדם שהוא תרגם נכון, כי מספיק שמילה אחת מבחינה משפטית לא במקום ואנחנו אחר כך נכנסנו לצרות שאני יכול אפילו ל- - - אז בקטע הזה אני אומר, נכון, קיבלנו מקום ראשון, אנחנו יודעים עדיין- - -
רונית תירוש: תתחזקו אותו.
שמעון ברונר: שלשמור עליו זה קשה, זה יותר קשה, אנחנו מוכנים לעבודה הקשה, יש לנו עוד הרבה עבודה לעשות מבחינת להתקדם עם האתר, ואני מקווה בעזרת הסיוע של כולם שאנחנו נמשיך ואנחנו גם מוכנים לעזור למשרדים אחרים, לפחות את הידע שרכשנו להעביר להם הלאה, על מנת שהם יוכלו לעשות מה שאנחנו עושים.
רונית תירוש: תודה רבה ובהצלחה.
רונית תירוש: למקום השני.
כרמלה אבנר: המקום השני משרד החינוך.
רונית תירוש: ואני מזמינה גם את חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי לעזור לנו לתת את התעודה והפרס.
רונית תירוש: יש לה הרבה מאוד חיבורים למערכת החינוך.
רונית תירוש: בהצלחה ואני חייב להגיד משפט אחד, גם בתחום ה-data gov אנחנו מצפים ממשרד החינוך להיות בצמרת ויש לי את כל הסיבות בעולם להיות אופטימי שבקרוב נתבשר שהם גם בתחום הזה יוכיחו את עצמם ויהוו דוגמה ליישומים שאפשר לעשות בתחום ה-data gov.
סופיה מינץ: אני רוצה לציין בעיקר את העובדה, אני קצת מתקשה להגדיר את זה, הרבה דברים עשינו ועושים וקצת מרוב דברים שעושים קשה אפילו לציין עד כמה משתפרים.
רונית תירוש: במה התחלנו?