GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופיה מינץ: את יודעת איפה התחלנו.
רונית תירוש: לכן אמרתי 'התחלנו'.
רונית תירוש: בגרויות.
סופיה מינץ: התחלנו מבגרות.
רונית תירוש: ציוני בגרות.
סופיה מינץ: אני זוכרת שכשהתחלנו זה התחיל בציפייה ענקית של הילדים, זה התחיל אפילו בשנה ראשונה מנפילה גדולה אבל היום כבר אף אחד לא יכול בכלל לחשוב אחרת.
סופיה מינץ: אני חושבת שזה היה השירות הראשון שהיה במסות כאלה.
רונית תירוש: סופיה, בניגוד לאתרים אחרים, בנקודת זמן מסוימת כל העולם ואשתו נכנסים, גם האמא שלו, גם הוא וגם אבא שלו ליתר ביטחון- - -
סופיה מינץ: כולם, בלי יוצא מן הכלל, זה לחץ אדיר על כולם, כולל לשכת המנכ"ל.
רונית תירוש: מה שמפיל את האתר, והתגברתם.
סופיה מינץ: בדיוק, אבל אנחנו מתגברים ועושים כל הזמן.
סופיה מינץ: כך שלבוא ולהגיד שאנחנו היום עושים עוד שירותים, אנחנו עושים כל הזמן עוד שירותים.
סופיה מינץ: רק בשביל לציין מה עשינו לאחרונה.
סופיה מינץ: שני דברים גדולים, כמו שאתם יודעים רפורמת טרכטנברג הביאה את הצורך באופן דחוף לגייס גננות, תוך פרק זמן מאוד קצר העמדנו שירות של גיוס מחדש של כל אלה שהוכשרו ולא עובדות וכל מיני דברים מהסוג הזה.
רונית תירוש: העבירו את התעודות באינטרנט?
סופיה מינץ: אספנו את כל המידע החסר על מה הפוטנציאל של גננות שהיה צריך להביא אותן בשביל לשלוח את כל גילאי 3-4 לגנים, אם הם יספיקו להיבנות.
סופיה מינץ: כפי שאתם מבינים, הייתה פה פעולת מלקחיים מכמה כיוונים, היה צריך לבנות, היה צריך גננות, היה צריך שההורים ירשמו, היה צריך הרבה מאוד דברים לעשות במקביל והחלק שלנו בעניין הזה זה היה למצוא ולגייס את הגננות ולהכשיר את מי שצריך להכשיר, או להשלים להם את ההכשרה וכו'.
סופיה מינץ: זה דבר שנעשה בפרק זמן- - -
רונית תירוש: זו הייתה פעולה יזומה של המשרד לאישה מסוימת או לאדם מסוים?
סופיה מינץ: ארבעה מסלולים- - -
רונית תירוש: אמרו, 'תשמעי, את כמעט היית גננת, בואי תשלימי קורס אחד וניתן לך לעבוד'?
סופיה מינץ: בדיוק.
סופיה מינץ: מה שעשינו זה גם אפשרנו להם לבוא ולהגיד 'אני רוצה', אבל גם מצד שני אימתנו את זה עם המידע הקיים במשרד לגבי הכשרות וניסיון תעסוקתי קודם והרשמה למסלולי קידום כאלה או אחרים, בקיצור עזרנו למשרד בקטע הזה ממש להביא, היום אין בעצם מחסור בגננות, שזה אחד ההישגים היפים, אולי יש מחסור בבנייה עדיין, אבל כפי שאתם מבינים זה משהו שבהחלט עזר למשרד לדחוף קדימה את הרפורמה שהיא כל כך יקרה למשרד כולו.
סופיה מינץ: יש דוגמאות רבות בתחומים רבים, אלייך זה בוודאי מדבר הרבה, דברים יותר קטנים אבל מאוד מציקים למשרד.
סופיה מינץ: הרשמה של בוחנים בעל פה, צריך לבחון את התלמידים, צריך למצוא, לא ברור מאיפה ואיך, תוך זמן מאוד קצר, כי ההרשמה נעשית ברגע האחרון והבחינות צריכות להתקיים ואפשרנו לעשות את זה באמצעות אינטרנט.
סופיה מינץ: זה עובד יוצא מן הכלל, סוף סוף בלי ניירות ובלי כל הבלגן שתמיד מלווה את הפעולה הזאת.
סופיה מינץ: אני רוצה לציין דבר אחר שאני חושבת שעשה שירות מצוין למשרד, לשם שינוי אני רוצה לדבר על המשרד.
סופיה מינץ: אנחנו, כמו רבים, השקנו פייסבוק למשרד החינוך.
סופיה מינץ: מה שזה עשה לפקידי המשרד זה פשוט לא יאומן, זה שם את המשרד בפוזיציה אחרת לגמרי, מדברים עם התלמידים, מדברים עם ההורים, מדברים עם כל העולם ויש לזה אימפקט מיידי על העבודה של המשרד.
סופיה מינץ: זאת אומרת, באמת כמו שציינת, הציבור אומר את דברו וזה משפיע מיידית על העבודה של המשרד ואני חושבת שאני הופתעתי מהעוצמה של השינוי הזה שזה עשה.
סופיה מינץ: כולה פתחנו פייסבוק, כמו שרבים עושים, אבל מסתבר שזה היה מאוד נדרש, מסתבר שהציבור צמא לערוץ הפתוח הזה- - -
רונית תירוש: לא רק הציבור, זה מאפשר ליחידות מטה לא להיות מנותקות מהקשר או מרלוונטיות, כי אפשר להיות ספונים במשרד ולחשוב שהכול נהדר, אבל בעצם אתה רואה פה בעיה ופה תלונה וזה משקף לך נכון יותר את המציאות.
רונית תירוש: במשטרה תשעה שוטרים עובדים באתר של הפייסבוק של המשטרה.
סופיה מינץ: גם אצלנו זה ככה.
סופיה מינץ: רק להזכיר, הייתה לא מזמן מהומה של התלמידים שהתלוננו על צפיפות יתר של הבחינות באותו שבוע וזה יכול היה להגיע לממדים השד יודע איזה גודל, אבל בזכות הדיון הפתוח בפייסבוק גם הוסבר לתלמידים מה שהוסבר, גם בסופו של דבר בדקו את לוח הבחינות אם אפשר לעשות משהו ובקיצור זה היה דיאלוג מאוד פתוח, מיידי, עם אימפקט לדעתי אדיר גם על הציבור.
רונית תירוש: יפה, תודה רבה לכם.
סופיה מינץ: תודה רבה על האמון ועל העזרה.
רונית תירוש: והמקום השלישי?
כרמלה אבנר: במקום השלישי רשות שדות התעופה.
רונית תירוש: ואני אזמין את חבר הכנסת מיכאלי להעניק את התעודה.
כרמלה אבנר: דיברת כאן על הנושא של הנגשת המידע לכל האוכלוסייה בצורה שתהיה ברורה לכל סוגי האוכלוסייה ולעשות את זה פשוט וידידותי, אני חושבת שזה המקום שרשות שדות התעופה יכולה לדבר קצת על ערוצי ההפצה המקוונים, יותר מערוץ אחד, ועל הנושא של הפעלה של אפליקציות סלולריות.
אברהם אסא: קודם כל תודה רבה.
אברהם אסא: אנחנו במקום שלישי והשאיפה שלנו היא להתקדם כמו כולם פה.
אברהם אסא: אני מקווה שגם בשנים הבאות נהיה במקום יותר גבוה.
אברהם אסא: ברשות שדות התעופה נותנים דגש גדול מאוד לנושא של הזמינות, זאת אומרת טכנולוגיה מצד אחד אבל מצד שני גם צריך שהמידע יהיה זמין ונגיש, לכן אנחנו עושים שיתוף פעולה מלא עם אגף מידע ומחשוב ברשות, שהם נותנים לנו למעשה את התשתית הטכנולוגית ו- - -
אברהם אסא: לא הבנתי כל כך.
אברהם אסא: אגף מידע ומחשוב, ואתה?
אברהם אסא: אני שייך לחטיבת שירות לנוסע ברשות שדות התעופה.
אברהם אסא: למעשה יש לנו איזה שהיא חלוקת עבודה כזאת שלמעשה את התשתית אנחנו מקבלים מאגף מידע ומחשוב, הם בעצם נותנים את הכלי ואנחנו אלה שמתפעלים.
אברהם אסא: הבנתי, אתה כמוני, מקבל את הפרס והם עושים את העבודה.
אברהם אסא: אנחנו גם עושים את העבודה, כי הרבה מהעבודה זה מידע וזה תכנים- - -
רונית תירוש: אני כאזרחית שרוצה לטוס רוצה לדעת עומסים בשדה תעופה- - -
אברהם אסא: אני אגיד לך, קודם כל המידע נחלק לשתי קטגוריות עיקריות, אחת זה אודות השדה, זה היסטוריה וסטטיסטיקה, דברים שמאוד מעניינים הרבה מאוד גורמים שמתעניינים בזה, והקטגוריה השנייה זה מידע לנוסע.
אברהם אסא: במידע לנוסע אנחנו מציגים לוחות טיסה, המראות ונחיתות, מידע על מחירים, מחירי חנייה, מחירים של כל מיני שירותים שנותנים אותם, מידע על בתי עסק שפועלים באתרי הרשות- - -
רונית תירוש: מה לגבי משהו אינטראקטיבי?
רונית תירוש: כי אתם קטגוריית שירות.
אברהם אסא: קודם כל המידע הנצפה ביותר באתר זה לוח טיסות, זה גם מאוד מבוקש, אבל לוח טיסות הוא- - -
רונית תירוש: אין לי השפעה עליו, זה די פסיבי, אני קוראת את המידע.
אברהם אסא: את קוראת את המידע, את גם עושה חתכים עליו.
אברהם אסא: קודם כל יש לוח טיסות, לא תמיד הגולש יודע את מספר הטיסה, הוא הולך למהלך חיפוש מתקדם, הוא רוצה לדעת לפי יעד, לפי מספר טיסה, לפי חברת תעופה.
אברהם אסא: יש לנו לוח טיסות עונתי מתוכנן, ששם יש מידע על טיסות לעונה, חודשיים קדימה, יש מנגנון שמאפשר לו לקבל את המידע הזה.
אברהם אסא: יש לנו מפות אינטראקטיביות, איך להגיע לכל אחד מאתרי הרשות, איך לשוטט בתוך טרמינל 3, הוא יכול להיכנס עם המפה ולצלול לאולמות הנוסעים, לקבל מידע על חנויות בטרמינל 3.
אברהם אסא: יש לנו מודולים נוספים, מודולים למכרזים לדוגמה, שיכולים לקנות את המכרז דרך האינטרנט.
אברהם אסא: יש לנו אתר מבצעים שמיועד לטייסים, טייסים בטיסות פנים ארציות יכולים להגיש תכניות טיסה דרך האינטרנט.
אברהם אסא: יש לנו גם כל מיני שירותים שאנחנו נותנים אותם לאו דווקא דרך האינטרנט, דרך כל מיני מערכות מענה קולי, IVR, לאחרונה השקנו יישום חדש שמאפשר לקבל את לוח הטיסות וההמראות באמצעות הטלפון הסלולרי, זה היה דבר שהוא מאוד חשוב והיום מקבלים אותו דרך הסלולרי.
אברהם אסא: האתר שלנו מתורגם לשפות אנגלית וערבית.
אברהם אסא: מהניסיון, כל חומר שעובר לתרגום עובר אחר כך גם שלב של בקרה, כי תרגום, אנחנו יודעים, התרגום הסימולטני הוא לא נכון, הוא מטעה, לכן אני חושב שתרגום זה כמעט כמו אמנות, זאת אומרת צריך לדעת איך לתרגם את הדברים האלה, אנחנו מעבירים את התכנים לחברה לתרגום ואחרי זה לאיזה שהיא בקרת איכות, עוד עין ששמה- - -
רונית תירוש: זה במידע סטטי פחות או יותר.
אברהם אסא: כן, זה מידע סטטי.
אברהם אסא: גם מידע דינמי שהוא מידע קבוע ומשתנה, נגיד יש בנק הודעות, אז מעבירים את הכול לתרגום.
אברהם אסא: יש לנו תכנים שהם גם דינמיים, לוח טיסות לדוגמה, מידע על המראות ונחיתות, זה מידע שהוא דינמי, הוא משתנה, ויש לנו מידע שהוא מידע קבוע.
רונית תירוש: יפה, תודה רבה.
רונית תירוש: אנחנו עוברים עכשיו לקטגוריית שירות גם כן אבל לטבלת משתפרים, כלומר למי שבאמת עשה קפיצת דרך משמעות ונתחיל, כרמלה, במשרד?
כרמלה אבנר: את הקטגוריה הזאת אופיר יעביר.
אופיר בן אבי: אנחנו נבחר במשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אריק שייב: אנחנו במשרד הרווחה, כמשרד מוביל בתחום הרווחה ובעצם מאוד קשור לשיפור השירות לאזרח, המטרה שלנו כאגף מערכות מידע, אני המנמ"ר (מנהל מערכות מידע), עומדת לנגד עינינו לכל אורך הפעילות שלנו ואנחנו שמחים ומודים על קבלת הפרס, ואנחנו עוד יותר שמחים שאנחנו משדרים באותו גל עם ממשל זמין, במסגרת האו"ם הם השתפרו, אנחנו משתפרים במסגרת השירות שנותנים מול התושבים.
אריק שייב: אנחנו נמשיך לעשות את זה מכיוון שאנחנו יודעים שיש עוד הרבה מישורים שבהם אנחנו יכולים להשתפר.
אריק שייב: הייתי רוצה לציין עוד משהו שבעצם אולי שייך לסוג של פעילות של המשרד.
אריק שייב: האוכלוסיות של הרווחה, ולצערנו האוכלוסיות האלה גדלות כל שנה, הן לא בדיוק המשתמש האופייני בשירותי האינטרנט, כך שאנחנו מחפשים גם ערוצים אחרים ושונים כדי לשפר את השירות לאזרח ואולי זה לא בא לידי ביטוי בניקוד הזה, שכמו שאני אומר עוד פעם, אנחנו שמחים שקיבלנו את ההערכה, אבל השירות שאנחנו נותנים במסגרת פרויקט לא קטן שכבר רץ כמה שנים, פרויקט שח"ר (שער חברה ורווחה), כשבעצם הפרויקט הזה מתבסס על שיתוף הפעולה בתוך המשולש של נותני שירותי רווחה, המשרד, לשכות הרווחה מהרשויות ומסגרות הרווחה, אלה בעצם אותם הארגונים שנותנים את השירות בשטח.
אריק שייב: אנחנו פיתחנו פלטפורמה טכנולוגית יחד עם ממשל זמין, עם תהיל"ה, מאוד מורכבת, מאוד רחבה, כולל כל הנושאים של אבטחת מידע, ואנחנו אולי המשרד הראשון שפיתח ומיישם את הפלטפורמה מול כל הרשויות.
אריק שייב: פיתחנו מספר יישומים בפלטפורמה הזאת שמקצרים באופן משמעותי את הזמן שדרוש לתת לאזרח את השירות שהוא מקבל כאשר הוא צריך את השירות.
אריק שייב: אני לא רוצה להיכנס יותר לפרטים, אבל- - -
אברהם מיכאלי: המוסד לביטוח לאומי זה בתוך השירות הזה?
אריק שייב: לא, המוסד לביטוח לאומי זה מתחת לאחריות של השר, אבל יש לו מערך מחשוב שונה.
אריק שייב: במסגרת הפרויקט הזה יש לנו מסלולים שכבר מיישמים אותם, יש מסלולים שאנחנו נמצאים בעיצומו של התהליך ויש גם פרויקטים לעתיד שאמורים, כל אחד מהם כל אחד בתחומו, לשפר את השירות לאזרח.
רונית תירוש: אני רק רוצה לומר שמנהלת הוועדה, ענת, מציינת בצדק שצריך להנגיש את השירותים הללו לאוכלוסיות נכים, שהניידות באמת מקשה עליהם.
אריק שייב: בזמנו, לפני שנתיים-שלוש קיבלנו אפילו פרס בנושא של הנגשה ואנחנו ממשיכים לעבוד בנושא של הנגשה.
אריק שייב: אנחנו יודעים ומודעים לנושא הזה.
רונית תירוש: ובמקום השני?
אופיר בן אבי: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בבקשה.
רחל זמשטייגמן: קודם כל תודה רבה על הפרס ועל הניקוד בשיפור.
רחל זמשטייגמן: שנית, אני רוצה להודות לכל עובדי אגף מערכות מידע במשרד התחבורה, זה בזכותם, ובשיתוף הפעולה ההדוק עם ממשל זמין, שאנחנו נהנים לנצל את הפלטפורמה הטכנולוגית והחשיפה החוצה ממאגרי מידע של משרד התחבורה, ויש שיתוף פעולה הדוק.
רחל זמשטייגמן: משרד התחבורה הוא משרד שלמעשה אחראי על כל מה שזז במדינה, ביבשה, בים ובאוויר, עם מגוון שירותים מאוד גדול.
רחל זמשטייגמן: השירותים שהמשרד מופקד עליהם משפיעים על רוב האוכלוסייה הבוגרת במדינה עם מעל 3 מיליון נהגים, קרוב ל-3 מיליון בעלי רכב, משפיע על פעילות מאוד מגוונת של המגזר העסקי סביב התחבורה וכל זה מנוהל במחשב של משרד התחבורה ואת מרב השירותים אנחנו משתדלים להנגיש והמשרד באמת מודע ושם יעד לעצמו לשיפור השירות.
רחל זמשטייגמן: אני רוצה לציין שמשרד התחבורה בשיפור מתמיד, כי אנחנו בין הראשונים שהפעלנו שירות אגרות באמצעות האינטרנט, באמצעות שרת התשלומים, היינו בין המשרדים הראשונים שהצטרפו לשירות הזה, בין המשרדים הראשונים שנכנסנו לשרת הטפסים והנגשנו וחשפנו גם טפסים אינטראקטיביים.
רחל זמשטייגמן: יש לנו גם מסלולים אחרים, כמו IVR ממוחשב ומאויש ולאחרונה למעשה גולת הכותרת של עשייה של השנה-שנה וחצי האחרונות אלה עמדות לשירות הציבור, עמדות לשירות עצמי, אנחנו כרגע, גם בשיתוף עם ממשל זמין, נמצאים בפריסה רחבה, פרויקט שפורס 50 עמדות, חלק קטן מהן בתוך משרדי הרישוי, החלק העיקרי במקומות ציבוריים ברשת סופרפארם, היא זכתה במכרז, לאחסן את העמדות שלנו ולתת שירות.
רחל זמשטייגמן: באמצעות העמדות כרגע השירותים זה לשלם ולקבל תדפיס של רישיון רכב ורישיון נהיגה ובחצי השנה הקרובה יש לנו תכנית להוספת עוד שירותים באמצעות עמדות השירות.
רחל זמשטייגמן: חלק מהעמדות באמת גם יוצגו במסגרת פרויקט להב"ה.
רחל זמשטייגמן: ויש לנו תכנית גדולה וארוכה לשיפור השירות.
כרמלה אבנר: זה באמת אחד המשרדים שיש לו ערך מוסף מאוד גדול ל-well being ולטובת ורווחת האזרחים.
כרמלה אבנר: תודה רבה.
רונית תירוש: אנחנו עוברים לזוכה השלישי בקטגוריית משתפרים בשירות.
אופיר בן אבי: משרד המשפטים.
יאיר פראנק: במשרד המשפטים אנחנו נמצאים השנה במקום השלישי בקטגוריית המשתפרים מתוך כוונה לקפוץ שישה מקומות בשנה הבאה ולהיות במקום הראשון.
יאיר פראנק: האמת היא שבמשרד נעשה היום תהליך של מהפכה חשיבתית.
יאיר פראנק: צריך לזכור שמשרד המשפטים מוכר בעיקר סביב עניין הפרקליטות שמושכת הרבה עניין ואש, אבל במשרד המשפטים יש הרבה מאוד יחידות מקצועיות שפוגשות את האזרחים המון, כמו האגף לרישום והסדר מקרקעין, מה שאנחנו קוראים הטאבו, כמו רשות התאגידים שכוללת את רשם החברות, רשם העמותות וכן הלאה וכן הלאה.
יאיר פראנק: בכל המקומות האלה תהליך החשיבה במשרד היום בשיתוף מצוין עם מנהלי היחידות האלה הוא תהליך של להקטין את מספר המפגשים בין האזרח לבין הרשות, שהוא מפגש פנים אל פנים.
יאיר פראנק: בדרך כלל בחברות מסחריות מנתחים את המפגשים האלה למול מפגשי אינטרנט כשהיחס הוא עצום בעלויות, פערים של אלפי אחוזים.
יאיר פראנק: גם אצלנו אנחנו מנסים להסתכל על זה גם בראייה שיש לה משמעות כלכלית אבל בעיקר בראייה שיש לה משמעות רישומית.
יאיר פראנק: ניקח למשל דוגמה, יש נושא של נסח טאבו שהרבה מאוד אזרחים רוצים את זה, עד לא מזמן היה נדרש לקחת יום חופש, להגיע למשרדים ולקבל את זה בנפרד, היום אתה באינטרנט מזמין את זה, מדפיס את זה בבית, 10 שקלים.
יאיר פראנק: אותו דבר אם אתה רוצה מידע על חברות.
יאיר פראנק: פעם היית צריך להגיע ולבקש שיעבירו לך את התיק, היית בא אחרי ארבעה ימים, מוודא שהביאו לך או לא הביאו לך את התיק, היום אתה מזמין, אתה מגיע למשרדים אחרי חמישה ימים ומקבל את זה ב-CD.
יאיר פראנק: כל הנושא של רישומים ואגרות למיניהם, נוטריונים, רואי חשבון, כל החבורה הזאת משלמת היום דרך שרת התשלומים או בהעברות דרך בנק הדואר.
יאיר פראנק: יש מגוון עצום של פעילות והמגוון הזה הולך רק להיות מורחב, כל המערכות החדשות שמפותחות היום מפותחות בראייה של שירות דרך ערוץ האינטרנט.
יאיר פראנק: בהקשר הזה הייתי רוצה לציין אולי שתי נקודות מרכזיות שאם הוועדה והשר איתן יוכלו לעזור ולזרז אותן ולקדם אותן, מה טוב הוא.
יאיר פראנק: האחד, החסם העיקרי היום זה ביכולת שלך לעשות פעילות מקוונת, זה היכולת להזדהות חד חד ערכית, להבין שאתה הבן אדם שעומד מאחורי העסק וחותם על הטפסים.
יאיר פראנק: כל הדחיפה של תעודת זהות חכמה, כמה שיותר מהר קדימה.
אברהם מיכאלי: אתה פונה לאיש הלא נכון בשביל זה.
אברהם מיכאלי: תעודת הזהות החכמה הייתה יכולה להיות כבר לפני חמש שנים, אם לא היו מתעקשים להביא גם את המאגר המפוקפק הזה.
אברהם מיכאלי: התעודה קיימת במדינות אחרות, מתפקדת בלי מאגר.
אברהם מיכאלי: הוויכוח הוא לא על התעודה.
יאיר פראנק: כן, רק חשוב להבין שהיום הוא חסם במתן שירות.
יאיר פראנק: אנחנו מודעים וגם מחפשים פתרונות חליפיים, ביניים.
יאיר פראנק: כן.
יאיר פראנק: הדבר השני שהייתי רוצה לציין זה שיש לנו בממשלה גוף מופלא שאנחנו לדעתי לא מספיק מסתכלים עליו כמשאב אסטרטגי מדינתי, זה כל הנושא של ממשל זמין.
יאיר פראנק: לדעתי, בראיית מדינה זה משאב אסטרטגי ואת המשאב האסטרטגי הזה צריכים לפתוח ולקדם, הוא זה שיגרום לנו בסיכומו של דבר את הפלטפורמה שנוכל לתת את השירותים האלה.
יאיר פראנק: תודה ולהתראות בשנה הבאה במקום הראשון.
רונית תירוש: בהחלט, תודה רבה.
רונית תירוש: אנחנו עוברים לקטגוריה האחרונה בנושא מינהל ומטה, גם משרדים שהשתפרו מאוד, ואני מבקשת משני חברי הכנסת מיכאלי, גם אנסטסיה, בבקשה להענקת המקום הראשון.
אופיר בן אבי: משרד הפנים.
כרמלה אבנר: עד שמשרד הפנים יציג את הפעילות שלו אני חושבת שזו הזדמנות גם להגיד תודה.
כרמלה אבנר: יש לא מעט משרדים שמפתחים מערכות שהן טובות ונכונות למשרדים שלהם ובעצם אחר כך מנגישים אותן ותורמים אותן לטובת שאר המשרדים.
כרמלה אבנר: כאן, עצם זה שיש לנו איזה שהוא גורם מרכזי שמסתכל על כל השירותים של הממשלה, לפעילויות שנעשות ויכול להנגיש אותן הלאה, זה ערך ותרומה מאוד גדולה.
כרמלה אבנר: זה המקום להגיד באמת תודה רבה למשרדים שנותנים, להמשיך ולעודד את זה.
כרמלה אבנר: אני מוכרחה לציין כשתי דוגמאות את הפעילויות של משרד המשפטים שבשני פרויקטים מאוד מרכזיים עשו עבודה והם תורמים אותה לכל שאר המשרדים, ואותו דבר את משרד התמ"ת שבמערכת תכניות עבודה גם פיתח מערכת שהוא מנגיש אותה לטובת כל משרדי הממשלה.
כרמלה אבנר: זה גם אחד הפרמטרים שבעתיד אנחנו נרצה יותר ויותר לעודד ולשקף אותו.
משה אברמסון: תודה על הפרס.
משה אברמסון: במשרד הפנים נעשית עבודה מתמשכת של מספר שנים בתחום תכנון ובנייה, אני אגיד על זה עוד מעט כמה מילים, אבל חידשנו את אתר האינטרנט שלנו, הוספנו לו ערבית, הוספנו חשיפה גדולה של פעילות של משרד הפנים כלפי רשויות מקומיות, אבל עיקר הפעילות שלנו התמקדה בנושא תכנון ובנייה.
משה אברמסון: אנחנו השקנו מערכת חדשה שנקראת תכנון זמין, שהיא מערכת שאין כמותה לא בישראל וגם כנראה לא במקומות אחרים בעולם.
אברהם מיכאלי: אני מבין שכל תכניות בניין עיר כבר מועלות במחשוב.
משה אברמסון: המערכת הזאת מאפשרת לאדריכל להגיש תכנית בצורה דיגיטלית באמצעות רשת האינטרנט, המערכת הזאת בודקת את התכנית מבחינה טכנולוגית, היא בודקת שכל הפוליגונים סגורים, היא בודקת שכל התכנית מכוסה עם תאי שטח, היא עושה את כל החישובים האריתמטיים של גושים/חלקות ושל תאי שטח, היא קולטת את כל זכויות הבנייה והיא מאפשרת בסופו של תהליך, כשהתכנית מגיעה לאינטרנט, לכל אזרח לקבל את זכויות הבנייה על כל מגרש ומגרש.
משה אברמסון: כל התהליך הזה עד היום, לידיעתכם, נעשה רק בחלק קטן מהרשויות המקומיות וגם המידע הזה הוא לא מידע אמין.
משה אברמסון: המערכת הזאת למעשה היא המערכת שבאמצעותה מאשרים את התכנית לכן המידע הוא אמין ונכון.
משה אברמסון: המערכת, בממצאים שיש לנו היום חוסכת לפחות בשני שלבים, בשלב הראשון שנקרא בדיקת נסח היא חוסכת 40% מהזמן, בשלב של החלטה על הפקדה היא חוסכת כ-25% מהזמן, כשאנחנו משווים בין תכניות מקוונות לבין תכניות שאינן מקוונות.
משה אברמסון: למערכת יש יכולות גיאוגרפיות שמאפשרות לבצע תכנון ותיאום תכנוני ממוחשב על ידי זה שאנחנו מקבלים שכבות מגופים שונים וברגע שהתכנית נכנסת למוסד התכנון אנחנו מבצעים חיתוכים גיאוגרפיים- - -
רונית תירוש: לא הייתי יורדת לרזולוציות האלה.
משה אברמסון: עוד משפט.
משה אברמסון: בין התכנית עצמה, שטח התכנית, נגיד לאותו קו חשמל או קו מים, באותו יום מקורות מקבלים מייל, 'נכנסה תכנית'.
משה אברמסון: זה קידום של התיאום התכנוני בשנתיים וחצי או שנה וחצי בין הפקדת תכנית לבין המצב הזה.
רונית תירוש: בשונה מתכניות אחרות שהוצגו, זה לא רק האזרח מול או המהנדס מול, אלא מול רשויות נוספות.
משה אברמסון: כן, השירות לאזרח השתפר בצורה דרמטית, פרוטוקול, מרגע שאושר במערכת, תוך שניות עולה לאוויר, אנחנו מציגים את סטטוס התכנית כל הזמן בכל שינוי ושינוי, כולל שליחת מייל למגיש התכנית על קידום התכנית במוסדות התכנון.
משה אברמסון: אנחנו מציגים את כל מה שחוק התכנון והבנייה מחייב אותנו, שזה תשריטים, הוראות של תכניות הפקדה והפקדה ואישור, הודעות בענייני תכנון ובנייה, וכל מה שקשור נעשה בצורה און ליין מהירה, במערכת ייעודית שפותחה במשרד.
משה אברמסון: יש בעיריית ירושלים מערכת דומה?
משה אברמסון: או שאני טועה.
משה אברמסון: לא, אין דבר כזה.
כרמלה אבנר: זו אחת התוצאות של הפרויקט, שיתופי פעולה עם השלטון המקומי.
רונית תירוש: מקום שני?
אופיר בן אבי: מקום שני רשות המים, בבקשה.
רונית תירוש: אפרופו הזכירו את מקורות.
רונית תירוש: מים, מקור החיים שלנו.
אורי אורבך: אנחנו מאוד מאוד גאים בתעודה הזאת בעיקר מאחר שאנחנו, אני חושב, הצעירים בחבורה.
אורי אורבך: רשות המים בגלגול זה או אחר עוד קיימת לפני קום המדינה, יחד עם זאת אתר אינטרנט לרשות המים עלה לאוויר רק ב-2007, לפני כן לא היה בכלל אתר, כך שהתחלנו ב-2007.
אורי אורבך: אנחנו כאן לא אחרונים, אז אנחנו גם כאן וגם לא אחרונים, ואין ספק שגם בשנים הבאות אנחנו נתקדם.
אורי אורבך: רשות המים עברה מספר רפורמות רציניות מאוד בשנים האחרונות, גם מול האזרחים, האתר הוא אתר הסברתי מקצועי, יש בו המון המון חומרים.
אורי אורבך: מבחינת הצרכן הסופי יש גם מגוון גדול מאוד של שירותים שאנחנו נותנים, אחד מהבולטים שבהם שאני אציין, כדי לא לדבר יותר מדי, היות שאנחנו אחראים ומפקחים על תאגידי המים שמספקים את השירות לצרכן הקצה, אז אנחנו עומדים מול האזרח ויכולים לקבל מהאזרח תלונות או שאלות שיש לו מול אותם תאגידים ומסייעים לו אל מול אותו תאגיד לפתור את הבעיות.
אורי אורבך: המון תודה.
רונית תירוש: יפה מאוד וגם חשוב מאוד.
רונית תירוש: אחרון חביב.
אופיר בן אבי: רשות העתיקות.
דוד גבאי: אני אדבר בקצרה, כי אני רואה שאנחנו ממש בסוף.
דוד גבאי: קודם כל אנחנו באמת גאים לקבל את הפרס הזה.
דוד גבאי: ברשות העתיקות יש סממנים של רגולטור ולכן הרבה פעמים לקבל פרס על אם זה עבודת מטה ואם זה שירות, ואנחנו נותנים גם שירות, זו הכרה בעצם בעבודה שהארגון עושה.
דוד גבאי: אי אפשר היה לעשות את זה כמובן בלי האנשים שעוסקים בזה, אלה אנשי מינהל, תכנון ובקרה ואנשים שעוסקים בהקמה של מערכות ברשות העתיקות.
דוד גבאי: דיברו פה לפניי, גם ממשרד הפנים וגם ממשרד המשפטים, אנחנו עובדים גם לרוחב והניסוי שעושה משרד הפנים כרגע במינהל התכנון אנחנו אחד החברים העיקריים בפיילוט כי לרשות העתיקות יש השפעה בשטח ועל השטח, ואנחנו עובדים גם בין משרדי, אנחנו יושבי ראש של ועדה בין משרדית בנושא של GIS, אז כל הדברים האלה בסוף מתחברים ביחד.
דוד גבאי: אני מציע לשקול בשנה הבאה לתת פרס גם על שת"פים (שיתופי פעולה) בתוך הממשלה, זה משהו שיכול בהחלט לעזור.
רונית תירוש: מה מבחינת שירות, מה אני יכולה לקבל מהאתר כאזרחית?
דוד גבאי: דיברו פה לפניי במשרד המשפטים על נסח טאבו, באתר את יכולה לבדוק היום לפני שאת הולכת למשרד המשפטים אם הגוש והחלקה שאת הולכת לרכוש, האם נמצאו בו עתיקות, כן או לא.
דוד גבאי: זה לפעמים משפיע על ההחלטה של האנשים.
אברהם מיכאלי: אבל אתה לא יודע לפני שחפרו שם.
דוד גבאי: לא, ממש לא נכון, יש במדינת ישראל כ-30,000 אתרי עתיקות מוכרזים, יודעים איפה הם, זה משפיע על השטח שאתה קונה.
דוד גבאי: אז קנית מקום שמוכרז אתר עתיקות, זה יכול להיות בבעלות פרטית ואז אתה קונה ואתה לא יכול לממש את זה, כי לפי החוק לא רק שאתה לא יכול לממש, נדמה לי שאתה עוד צריך גם לשלם את החפירה.
דוד גבאי: אגרה על החפירה, נכון.
אברהם מיכאלי: אתם לא רושמים הערת אזהרה בטאבו בעניין הזה?
דוד גבאי: לא הערת אזהרה, זה נקרא 'הערה בדבר אתר עתיקות', זה דומה.
דוד גבאי: אבל אני חושב זה חשוב, זה משהו שמבקר המדינה דיבר עליו לפני הרבה שנים.
דוד גבאי: את השירות הזה אנחנו דאגנו להכניס לתוך האתר שלנו כבר אז, שוב, במגבלות המשפטיות של תשובה שאנחנו יכולים לתת כי מה שקובע בסופו של דבר זה מה שמשרד המשפטים אומר, מה שנמצא בנסח, כי זה מה שקובע.
דוד גבאי: מה שחשוב אולי להעיר בסוגי המידע האלה, שדווקא היכולות להציג אותם בצורה של data set מאפשרות להפיק מהם יותר תועלת, כי אם אתה נכנס למקומות שיכולים לקחת את המידע הזה ולצרף אותו למידע נוסף שבא ממקורות אחרים, אז יהיה יותר שימוש מאשר אם כל פריט מידע יהיה בפני עצמו.
דוד גבאי: אכן כן.
דוד גבאי: אנחנו משתדלים מאוד גם שהמידע שלנו, איפה שאנחנו יכולים לתת אותו לגופים שעושים שימוש במידע שלנו, שהשכבות שלנו יהיו אצלם.
דוד גבאי: משרד הפנים זו דוגמה טובה, המרכז למיפוי ישראל שבעצם עוסק היום בהקמה בכלל של שירות מפות כללי, אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מאוד מאוד מאוד הדוק.
דוד גבאי: זהו.
דוד גבאי: אני רוצה להודות לכם.
רונית תירוש: על פי סדר היום היינו צריכים לשמוע במהלך חצי שעה נוספת דוח על רשות התקשוב הממשלתית, רשות שהוקמה לאחרונה וזו גם ההזדמנות לברך אותך, כרמלה, על המינוי, רצינו לעשות את זה קודם אבל עברת איזה שהיא תאונה קלה ואנחנו שמחים שאת איתנו בריאה ושלמה.
רונית תירוש: אני שמחה מאוד גם על כך שאישה עומדת בראש הרשות הזאת, יש לכך משמעות רבה לגבי הרבה מאוד נשים, דווקא בתחום טכנולוגיה, שזה כאילו נתפס כתחום גברי, אז הנה יש לנו בראש הרשות הממשלתית אישה והיא מוכשרת ואנחנו מאחלים לך בהצלחה רבה.
רונית תירוש: אני גם רואה את כיווני העשייה שלך והחשיבה שלך והתכנון שלך, זה המקום להצדיק את הרשות הזאת כרשות מתכללת, או אינטגרטיבית, ונאמר פה על ידי כמעט כלל המשתתפים על שיתופי הפעולה שנעשים פה, גם הושמע רעיון לתת פרס על משרד שבאמת משתף יותר ויותר משרדי ממשלה אחרים, כי זה לא בועה שעומדת בפני עצמה, האזרח הוא מכלול של דברים ומכלול של צרכים ואין ספק ששיתופי הפעולה הם מאוד מאוד חשובים.
רונית תירוש: אני בטוחה שבהנהגתך זה מה שאנחנו נראה גם בעתיד הקרוב.
רונית תירוש: אז את הדוח הזה נקבל ממך בצורה מסודרת בישיבה נוספת שנקדיש לעניין ואני לא מצרה על כך שהרחבנו קצת פה בנושא מתן הפרסים ואפשרנו למשרדים גם להציג בפני הציבור הרחב לא את מכלול העשייה, אבל על קצה המזלג.
אברהם מיכאלי: אני חושב שבאמת כדאי להרחיב על זה בישיבה שלמה, יחד עם השר, כי גם השר עושה פה מהפכה חשיבתית במשרדי הממשלה, מאז שהשר נמצא שם, לכן חשוב מאוד שנקדיש לזה ישיבה.
רונית תירוש: כרגע מי שזקוקה לברכת הצלחה זאת כרמלה שמרכזת את המאמץ הביצועי ואנחנו מאחלים לך באמת הצלחה.
רונית תירוש: נכון, סומכים עליה.
רונית תירוש: בהצלחה רבה ותודה רבה לכם בשם אזרחי המדינה.
רונית תירוש: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה, היום יום שני, ד' באב, תשע"ב, ה-23 ביולי 2012.
רונית תירוש: הנושא היום הוא הסדרת פעילות החברה לחקר ימים ואגמים לישראל.
רונית תירוש: למעשה זו ישיבת מעקב ודיווח ואני כבר בפתיח רוצה לומר שלפני כשבועיים ביקרתי במכון ופגשתי את דר' חנה רוזנפלד, שיושבת כאן איתנו, ואני מבינה שגם פרופ' ברק חרות יגיע לכאן, המנכ"ל של המכון.
רונית תירוש: אני ביקרתי, ביקור חטוף, יש לומר, אבל ביקור שעשה לי חשק לחזור ולשוב ולראות וללמוד יותר.
רונית תירוש: התרשמתי מאוד מהרציונל ומהחכמה שקיימת מאחורי או לפני או תוך כדי הפעילות במכון הזה, מכון שיש לו חשיבות אדירה.
רונית תירוש: עד לביקורי לא הבנתי את החשיבות, דווקא בתקופה הזאת שכדור הארץ מתחמם וכל מיני זנים של בעלי חיים שיכולנו, מילה קשה לומר אבל בכל זאת יכולנו להיות ניזונים מהם, כמו גם תבואות וחקלאות שנכחדת אט אט מפאת ההתחממות ומחסור במים, בהחלט יש מקום לשים דגש ולשים לב ולשים שכל בכל מה שקשור לדגה ולים ולכל מוצרי הים למיניהם ואני חושבת שהמכון עושה עבודה נפלאה, גם בתגליות שלו וגם במחקרים שהוא עושה, בפיתוחים שהוא עושה, בשיתופי הפעולה שיש לנו עם מדינות שכנות שותפות לנו בים ובמים וגם מחוץ לאזור הטריטוריאלי הזה.
רונית תירוש: שיתופי הפעולה, השיווק, היצוא.
רונית תירוש: בקיצור, אני אומרת את זה ככה מהלב ומהבטן, אני מאוד מאוד נהניתי וגיליתי את החשיבות ומיהרתי לבקש ממנהלת הוועדה, ענת, ואני חייבת להודות לך על המהירות שהצלחת לפני יציאה לפגרה, לקיים את הדיון הזה.
רונית תירוש: אני הבנתי, מעבר לכל הדברים המהותיים שבפעילות המרכז, שיש פה מהלך בשנים האחרונות, בשנתיים, אולי יותר אולי פחות, להעביר בעלות על המקום והדברים די תקועים.
רונית תירוש: קראתי פרוטוקולים קודמים מישיבות שניהל קודמי בתפקיד, חבר הכנסת מאיר שטרית, ופשוט רציתי להתעדכן היכן הדברים עומדים.