GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אשד: האוצר צריך להתחייב לתת את הכסף בשבוע שבועיים הקרובים.
זאב אלקין: תכף נגיע לאוצר.
זאב אלקין: הם מוזמנים לפה והם לא יצאו פטור בלא כלום.
זאב אלקין: רק בגלל זה הם לא רצו להגיע אבל בסוף הם הגיעו.
זאב אלקין: קודם אני מנסה להבין מכם איפה אתם רוצים שזה יעמוד?
זאב אלקין: זה עוד לפני שמגיעים לאוצר והאם הוא מסכים.
זאב אלקין: כבר ביטאתי את עמדתי לגבי השיטה הזאת, שכל התקציב הזה דורש את אישור האוצר בפן התוכני שלו ולא רק בפן המספרי.
זאב אלקין: עד היום אני לא מבין למה צריך לעבוד כך, אבל זאת שאלה נפרדת.
זאב אלקין: עדיין אני חוזר אליכם.
זאב אלקין: כם, על איזה סדרי גודל אתם מדברים.
מנחם קדרון: אנחנו מדברים על 1.5 מיליון דולר.
זאב אלקין: זה חצי ממה שהם יכולים לקבל.
מנחם קדרון: זה 1.5 שזה 10% מהסכום שדובר בהתחלה.
מנחם קדרון: זה הסכום שהבאנו בחשבון וזה מה שאנחנו מעריכים שאנחנו יכולים לשאת אל מול צרכים אחרים.
מנחם קדרון: אני אשמח מאוד שעוד משרד אחד ייתן כתף ויחד נהפוך את החלום למציאות.
זאב אלקין: תכף נטפל גם בזה.
זאב אלקין: אתה יכול להגיד לנו מילה לגבי לוחות הזמנים?
זאב אלקין: אם אני מבין נכון, גורלו של התקציב הזה, כמו גורלו של כלל התקציב הייחודי שהוצג כאן בישיבה הקודמת על-ידי השר ועל-ידי סוכנות החלל.
זאב אלקין: זה חלק מהחבילה הגדולה ועד שלא אושרה החבילה הגדולה, אז גם את זה אי-אפשר להפעיל.
זאב אלקין: שמענו את ההיערכות לקראת המשא ומתן בסוגיה התקציבית.
זאב אלקין: אני מבין שהוא כבר בעיצומו.
מנחם קדרון: לדעתי לקראת סיומו.
זאב אלקין: אני שואל את האוצר, איך הם רואים את לוחות הזמנים?
דני גלושנקוב: אני רפרנט השכלה גבוהה ומדע באגף התקציבים.
דני גלושנקוב: בשבוע שעבר נערך דיון בין אגף התקציבים לבין סוכנות החלל הישראלית, שבו בעצם הוצגה תכנית סל"ה לאגף לצורך קבלת המימון.
דני גלושנקוב: היו לנו מספר הערות לגבי התכנית.
דני גלושנקוב: העברנו את ההערות שלנו.
זאב אלקין: מאיזה סוג?
דני גלושנקוב: הערות כלליות שנוגעות לתוכנית, למטרות, לאופן היישום, דברים שאנחנו ראינו לנכון גם להמליץ לסל"ה כדי שהיישום יהיה מיטבי ומהיר יותר.
דני גלושנקוב: דברים שהם לא לקחו בחשבון.
דני גלושנקוב: ההערות נמצאות כרגע אצל סל"ה.
דני גלושנקוב: הם אמורים לבצע מספר תיקונים בתכנית ואני חושב שממש ב זמן הקרוב התכנית תאושר.
מנחם קדרון: התכנית הזאת עם כל התיקונים תועבר היום אחר הצהריים לאגף התקציבים.
זאב אלקין: התיקונים שלכם מקובלים עליכם?
מנחם קדרון: דיברנו, הבנו והכנסנו את הדברים שהיו צריכים להכניס אותם.
מנחם קדרון: לדעתי, הפערים לא היו יותר גדולים.
מנחם קדרון: היו יותר נושאים של צורה ואיך, כמו שדני כרגע סיפר ואכן דייק בדבריו.
מנחם קדרון: חלק מהדברים לקחנו בחשבון והוספנו.
מנחם קדרון: נושאים של IP ונושאים מהסוג הזה.
מנחם קדרון: ישנם נושאים של חלוקה בין תעשיות גדולות לקטנות ובינוניות, דברים שמאוד היה חשוב להם שנקפיד עליהם.
מנחם קדרון: ועוד כהנה מנגנונים כיצד נבחר וכיצד נבקר וכדומה.
מנחם קדרון: היו גם כמה הערות שהתשובה היתה בפנים רק היה צריך להתאמץ קצת יותר.
מנחם קדרון: בכל אופן, המסמך החדש מוכן והיום אחה"צ הוא יגיע לאגף התקציבים.
מנחם קדרון: אם דני חוזר למשרד הוא יוכל היום לאשר אותו.
זאב אלקין: בהנחה שהיום נוחת על שולחנכם המסמך המתוקן, איך אתה מעריך את לוחות הזמנים לביצוע מבחינת
זאב אלקין: כם כאוצר?
דני גלושנקוב: זאת שאלה שנשאלה בדיון הקודם.
דני גלושנקוב: מבחינתנו אנחנו מוכנים לבצע את הסיכום הזה בהקדם האפשרי.
זאב אלקין: מתי זה בהקדם האפשרי?
דני גלושנקוב: בהקדם האפשרי ברמה של טווח הזמן הקצר ביותר שנוכל.
דני גלושנקוב: אני לא יכול לתת לך יום ושעה מדויקים.
זאב אלקין: זה יכול להיות בטווח של ימים וזה יכול להיות בטווח של שבועות, של חודשים.
זאב אלקין: אולי זה יקרה בשנת 2015 כשהם ינחתו?
זאב אלקין: יש כל מיני אפשרויות.
דני גלושנקוב: לא מדובר על חודשים ושבועות אלא בטווח של ימים.
זאב אלקין: ברגע שהמשא ומתן מסתיים ויש אישור שלכם - - -
דני גלושנקוב: אני רוצה להדגיש שאין שום משא ומתן.
זאב אלקין: ברור, אתם מכתיבים והם מקבלים, אני יודע איך זה עובד באגף התקציבים.
זאב אלקין: עברתי הרבה השתלמויות באגף תקציבים אז אני יודע איך זה מתנהל.
מנחם קדרון: אגב, בניגוד למשא ומתן, באנגלית קוראים לזה give and take.
מנחם קדרון: כלומר, קודם give ואחר-כך take.
מנחם קדרון: בעברית זה משא ומתן, קודם מקבלים ואחר-כך נותנים.
זאב אלקין: מה הערכה שלך לגבי לוחות הזמנים לביצוע?
דני גלושנקוב: אמרתי שזה עניין של ימים.
זאב אלקין: כולל ביצוע עצמו, העברה תקציבית עם כל מה שכרוך בזה?
דני גלושנקוב: ברגע שנקבל את התכנית ונראה שהכול בסדר – אגב, זאת גם השאיפה שלנו להעביר.
זאב אלקין: זאת אומרת שאתם מתכננים להעביר את הכסף באופן מיידי.
זאב אלקין: כם, ברגע שמתבצעת העברה תקציבית בוועדת הכספים, מה לוחות הזמנים שאתם רואים עד שזה מגיע ל-SPACE IL?
מנחם קדרון: יש נהלים להעביר.
מנחם קדרון: חשוב להם לדעת שזה מאושר.
מנחם קדרון: את המזומנים הם לא צריכים מחר בבוקר.
מנחם קדרון: חשוב להם שיבינו שזה מאושר.
זאב אלקין: מה לוחות הזמנים של זה, כי הם מבינים מזמן.
מנחם קדרון: זה נמדד בשבועיים שלושה.
זאב אלקין: זאת אומרת, שתוך שבועיים שלושה מאז שתקבלו אישור של האוצר על התכנית, יהיה להם אישור בכתב מטעם משרד המדע וסוכנות החלל הישראלית עם גובה התקציב.
ינקי מרגלית: אני חייב לומר שהתמיכה של סל"ה עד היום היא ללא שום דופי.
ינקי מרגלית: אנחנו נהנים גם מייעוץ מקצועי, גם מראיית חזון משותף.
ינקי מרגלית: תודה על המשא ומתן מולם אבל אנחנו מרגישים שיש לנו שותף אמיתי לדרך.
זאב אלקין: כדי לסיים את הקטע הכספי הממשלתי.
זאב אלקין: אתם יכולים לקלוט עוד - - -
ינקי מרגלית: אני אפרט את מקורות המימון של הפרויקט.
זאב אלקין: כרגע תתייחס רק להיבט הממשלתי.
זאב אלקין: אחר-כך נחזור להיבט הכולל.
ינקי מרגלית: בהיבט הממשלתי, אנחנו מוגבלים בעד 3 מיליון.
ינקי מרגלית: אם כרגע מובטח 1.5, אז על-פי אורך חיי הפרויקט בהתאם לצרכים, אנחנו כנראה נשמח לפנות ולמצוא עוד 1.5.
זאב אלקין: התחלתם לדבר עם עוד גורמים ממשלתיים או שפניתם לסכום יותר גבוה מהמקור הזה?
ינקי מרגלית: האמת היא שהפרויקט זז בעלות שלו.
ינקי מרגלית: הם צודקים, הוא התחיל ב-15, כי היינו חסרי ניסיון.
ינקי מרגלית: הוא עלה ל-20, ל-25 ובסוף זה הגיע ל-30.
ינקי מרגלית: לאורך כל הדרך הם זרמו איתנו למעלה, הם פשוט עוד לא זרמו למספר האחרון.
ינקי מרגלית: אנחנו רוצים לעשות איתם את העבודה הזאת.
זאב אלקין: הבנתי, אתה בונה עליהם על עוד 1.5.
ינקי מרגלית: תראה, אנחנו ננחת על הירח והם יהיו שותפים מהותיים בזה, אין ספק.
חיים אשד: אני הייתי מציע שמשרדים נוספים כמו משרד החינוך והתמ"ת יצטרפו.
חיים אשד: תנו כתף עניין הזה.
חיים אשד: אני אדבר בהמשך, אבל כמו שראית זאת משימה לאומית.
חיים אשד: כולם מתגייסים.
חיים אשד: 90% עובדים ללא שכר, כולל הבכירים.
חיים אשד: אני חושב שמן הראוי שעוד משרד או שניים יצטרפו.
חיים אשד: אני יו"ר הוועד במולמו"פ בנושא של החלל.
חיים אשד: אני מתכוון שמשרדים נוספים כמו החינוך והתמ"ת יטו כתף.
עופר רימון: אנחנו בהחלט בעד, אם משרד האוצר יעשה איתנו את אותו הסכם, גם להשתתף בסיפור הזה.
זאב אלקין: ומעבר לזה?
זאב אלקין: זה יקרה אחרי 2015, מהיכרותי את משרד האוצר.
עופר רימון: אין לנו מקור תקציבי לעניין הזה.
זאב אלקין: אם חלק מהפעילות פה זאת פעילות חינוכית מובהקת ואתם תומכים בפעילויות חינוכיות בתחום המדעים מכל מיני כיוונים, מה הסיבה שלא תשתתפו גם כאן?
זאב אלקין: אתה דיברת קודם על האימפקט החינוכי.
עופר רימון: האימפקט הוא אדיר ואני עדיין מדבר על זה.
עופר רימון: אתה יודע?
עופר רימון: אני אתן דוגמה לפרויקט אחד, עתודה מדעית טכנולוגית, שפועל ב-200 בתי ספר ואנחנו רוצים להרחיב אותו ל-800 בתי ספר ואין לנו תקציב הרחבה.
עופר רימון: דבר ראשון, אנחנו רוצים שילדים ילמדו במסגרות שמכוונות אותן לתעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית.
עופר רימון: מצד שני, לפרויקט כזה, מבחינת עידוד תלמידים ללמוד מדעים, כל הכיוון של לשפר את התדמית של המקצוע ולגרום ליותר תלמידים לפנות.
עופר רימון: גם היום, תלמידים שפנו לתכנית ואנחנו רוצים להחזיק אותם בתכנית, יש משמעות מאוד גדולה.
עופר רימון: יכול להיות שזאת פנייה לאוצר להבין שהשקעות כבר שהשקענו בתחומי המדעים, יש להם יותר סיכוי להחזיק אם נפנה את הפרויקט הזה לכיוון – אני אומר את זה בלי ציניות, יש לזה השפעה אדירה.
עופר רימון: אני בטוח שזה יביא ליותר תלמידים.
עופר רימון: הגרפים האלה מוכיחים את עצמם.
עופר רימון: אולי שווה לדבר ולבחון את הכיוון הזה.
זאב אלקין: האוצר רוצה להגיב על זה שמשרד החינוך כבר מחר דופק לו בדלת ומבקש תוספת תקציב?
דני גלושנקוב: אני לא מטפל בתקציב משרד החינוך.
זאב אלקין: גם זאת תשובה.
זאב אלקין: אבל הרפרנט של החינוך יבוא אליך.
דני גלושנקוב: הוא סוברני בפני עצמו, זה בסדר.
זאב אלקין: בשפה פשוטה, אומרים לך שלא תצפה.
זאב אלקין: השאלה, האם בתקציבים הקיימים היום במשרד החינוך במנהל המדע והטכנולוגיה, אתה לא רואה את הצורך והיכולת שגם משרד החינוך יתמוך בפרויקט.
עופר רימון: היינו מאוד רוצים אבל התכנית האסטרטגית שהצגנו, לצערי הרב ניצלנו אותה יותר מהמקסימום שלה.
עופר רימון: אין לנו הרחבה כרגע של התכנית ל-2013.
עופר רימון: לא הייתי לוקח תקציבים ייעודיים שכבר הצבנו לתכניות ספציפיות.
עופר רימון: אגב, לא כולם לתלמידים מצטיינים, חלק מהן הן לשילוב חרדים בחינוך הטכנולוגי ועוד ועוד תכניות.
עופר רימון: למשל, תכנית טכנאי ובגרות ועוד תכניות.
עופר רימון: יהיה לנו מאוד קשה לבצע דבר כזה.
עופר רימון: אני גם לא בטוח שזה הדבר הנכון לעשות.
עופר רימון: עדיין אני אומר, שכמנהל מנהל מדע וטכנולוגיה, הייתי מאוד רוצה להנגיש את התכנית הזאת לתלמידים.
עופר רימון: אני חושב שהגרפים האלה שהם הראו על גידול - - -
זאב אלקין: השאלה, האם לא כדאי להעלות את זה לרמה של הנהלת המשרד והשר, כשנגיע לסוף שנת התקציב 2012.
זאב אלקין: כידוע, סוף שנת תקציב במשרד החינוך זה זמן נכון להעלות כל מיני יוזמות מהסוג הזה.
זאב אלקין: תמיד ישנן יתרות תקציביות כאלה ואחרות.
זאב אלקין: צריך לנסות לגייס את ראשי המשרד, את השר ואת המנכ"ל לנושא הזה.
עופר רימון: קודם כל, נעשה את זה.
עופר רימון: בהזדמנות אחרת הייתי מציג את התכניות שיש לנו על היתרות התקציביות שיהיו.
עופר רימון: אנחנו נעביר את הבקשה שלך למנכ"לית המשרד ולשר החינוך.
זאב אלקין: אני מציע לכם לנסות ולבוא בדברים עם שר החינוך ולנסות לשכנע אותו כי זה באמת סוג השעות שיכול לעבוד.
עופר רימון: אני מתנצל שאני צריך לצאת.
זאב אלקין: פרופסור אשד מייצג את מחקר ופיתוח.
זאב אלקין: אולי אתה יכול לומר כמה מילים, איך אתה רואה סיכויים לכך שגם התמ"ת ייתן?
חיים אשד: קדמה במדע וטכנולוגיה מושגת באמצעות אנשים.
חיים אשד: פה אנחנו מדברים על כוח חשיבה ויוזמה, שזה בעצם הסמל של ישראל בעולם.
חיים אשד: זה היתרון שלנו, בזה אנחנו מיוחדים.
חיים אשד: מיזם מהסוג הזה, אפקט אפולו, אני קורא לזה אפקט SPACE IL שבוודאי יקרה גם בישראל ב-2015, זאת בעצם ההעזה או החוצפה הישראלית לעשות דברים שאחרים לא עושים.
חיים אשד: אני אומר את זה כמי שהתחיל את תכנית החלל לפני 30 שנה והביא אותה לאן שהיא נמצאת היום.
חיים אשד: אתה יודע שהיום אנחנו בשמינייה המובילה בעולם לעומת השקעה שהיא מינורית.
חיים אשד: יש כאן הזדמנות לדור העתיד, לחינוך.
חיים אשד: אני חושב שיוזמות כאלה נותנות לנוער אפשרות להתחיל לשנות את הגרפים של חינוך למתמטיקה, לפיזיקה, למקצועות ריאליים.
חיים אשד: לעזוב כבר את מקצועות הרוח.
זאב אלקין: בתור בוגר ומרצה בפקולטה למדעי הרוח, אני מוחה נמרצות.
חיים אשד: אני מדבר על כל מנהל עסקים, עריכת דין וכל הדברים מהסוג הזה.
חיים אשד: מה שמחזיק את מדינת ישראל איפה שהיא היום זאת טכנולוגיה.
חיים אשד: מדע, טכנולוגיה, חינוך.
חיים אשד: כידוע אני בא גם מהעולם האקדמי.
חיים אשד: הייתי בין המקימים של סוכנות החלל וגם של המכון לחקר החלל בטכניון.
חיים אשד: היום זה מוביל.
חיים אשד: במוסדות המדעיים בעולם יש לנו שותפויות עם כולם.
חיים אשד: יש פה הזדמנות למנף את זה.
חיים אשד: שמחתי לשמוע ממשרד האוצר שהם יטו כתף ויסכמו את הנושא בימים הקרובים.
חיים אשד: הייתי רוצה לראות בהחלט גם את משרד החינוך וגם את משרד התמ"ת.
חיים אשד: אני אעלה את זה גם בוועדה שאני היושב ראש שלה ונראה איך לתמוך בנושא.
חיים אשד: צריך גם לזכור שזה נושא שאמור למנף את הכלכלה.
חיים אשד: זה נושא שאמור להביא רווחים.
חיים אשד: חוץ מחינוך וטכנולוגיה זה גם נושא כלכלי שאמור להביא כסף למדינת ישראל.
חיים אשד: כיוון שזאת משימה לאומית כולם צריכים להטות כתף ולא שכל אחד יזרוק את זה לחצר של השכן.
חיים אשד: אולי נפתור את הבעיה של נושא החוסר במהנדסים וטכנאים.
חיים אשד: אני מתנצל אם מדעי הרוח נפגעו, אבל עדיין חסרים לנו הרבה מאוד מהנדסים וטכנאים.
חיים אשד: אני הפעלתי את התעשיות ואני יודע מה חסר.
זאב אלקין: אתה כן רואה סיכויים שתמ"ת ייתן את חלקו?
חיים אשד: אני אעלה את זה בוועדות שאני נמצא שם.
חיים אשד: אנחנו רק ועדה ממליצה בלי שיניים ואני מקווה שזה יעבור הלאה למשרדים האחרים.
חיים אשד: שלא ייצא שרק משרד המדע סל"ה מוביל את זה וגם זה בזכות הוועדה שלך שסוף סוף הקטר הזה התחיל לזוז.
חיים אשד: .
זאב אלקין: זה היה על הפסים קודם, אנחנו רק חיברנו כמה מסילות.
זאב אלקין: אנחנו חוזרים למצגת.
יריב בש: גייסנו גם צוות מאוד חזק, החל מינקי, רונה רמון, נשיאי מכון ויצמן ואוניברסיטת תל-אביב.
יריב בש: מוריס כהאן תומך נלהב בפרויקט, יוסי אקרמן מנכ"ל אלביט, יו"ר סוכנות החלל ועוד.
יריב בש: ישנם המון שותפים שעוזרים לנו לדחוף את כל העגלה הזאת קדימה.
יריב בש: ישנם שותפים מהמדיה, פרופסור חיים אשד שעוזר לנו בחשיבה אסטרטגית.
יריב בש: זה פרויקט שבאמת מלכד סביבו את כל מי שאפשר מהתעשייה מבחוץ.
יריב בש: בסופו של דבר אנחנו רואים בו כאחד הפרויקטים המובילים במדינת ישראל.
יריב בש: שתי מילים על התחרות.
יריב בש: המשימה של התחרות היא מאוד פשוטה.
יריב בש: גוגל אומרים לנו: תודה רבה ששילמתם 50,000 דולר דמי רישום.
יריב בש: תודיעו לנו בבקשה לפני שאתם נוחתים על הירח.
יריב בש: זה לא אקדמיה, זה לא אוטובוס.
יריב בש: אם אתה רוצה לבנות את החללית שלך לבד במדבר ולשגר אותה משם, שיהיה בהצלחה.
יריב בש: יש אפילו שתי קבוצות אמריקאיות שכושלות בניסיון שכזה.
יריב בש: הפרס מגיע בעצם לחללית הראשונה שתנחת על הירח, תזוז ותשלח חזרה לכדור הארץ תמונות ווידאו.
יריב בש: החללית נשארת על הירח ואין צורך שהיא תחזור חזרה.
יריב בש: התחרות החלה לפני כ-3 שנים.
יריב בש: התחילו 33 קבוצות והיום ירדנו ל-24 קבוצות.
יריב בש: בימים אלו אנחנו הולכים לעזור לתחרות לרדת ל-23 קבוצות כי יש קבוצה שרוצה לחבור אלינו תחת SPACE IL.
יריב בש: כי היא מבינה שהסיכויים שלה מאוד נמוכים.
יריב בש: מדובר בקבוצה אמריקאית.
יריב בש: למעשה זאת הקבוצה הראשונה שנרשמה למרוץ.
יריב בש: הם ניסו להגיד לנו: כדאי לכם לחבור אלינו ואז תהיו הקבוצה הראשונה במרוץ.
יריב בש: הם לא הבינו שישראלים אוהבים לעבוד הפוך.
יריב בש: הקבוצה הישראלית נרשמה ביום האחרון שהיה אפשר להירשם, אנחנו הקבוצה האחרונה.
יריב בש: הסברנו להם שהמנטאליות הישראלית היא קצת שונה פה.
יריב בש: נכון להיום יש בסך הכול 3 קבוצות שבאמת רצות לירח, 2 קבוצות מסחריות אמריקאיות, Moon Express ו- Austobotic וקבוצה ישראלית שהיא עמותה ללא מטרת רווח, SPACE IL.
יריב בש: אתה חש את התחרות, אתה מדבר עם המתמודדים.
יריב בש: יונתן היה בכנסת של כל הקבוצות.
יריב בש: אתה מדבר עם חברות שיגור, אם נאס"א.
יריב בש: אתה מבין שבסוף התחרות הזאת תהיה מאוד צמודה עם כמה קבוצות קטנות.
ינקי מרגלית: תרשה לי רגע להפריע לך ולחדד נקודה שאני חושב שחשוב שזה יהיה ברור לוועדה.
ינקי מרגלית: אנחנו עמותה ללא כוונת רווח.
ינקי מרגלית: כשנזכה בפרס הוא לא מגיע לאף אחד מחברי העמותה.
ינקי מרגלית: הוא הוקדש מאוד לחינוך הטכנולוגי והמדעי בישראל.
ינקי מרגלית: יותר מזה, גם ביזנס שיתפתח, הוא לא יתפתח אישית אצל חברי העמותה.
ינקי מרגלית: אנחנו עובדים בשותפות עם תעשייה ישראלית.
ינקי מרגלית: למעשה ה-IP והביזנס שמתפתח מועבר ישר לתעשייה הישראלית.
ינקי מרגלית: זאת אומרת, אנחנו לא גוף שיצברו IP או נכסים מהסוג של איזה ביזנס.
ינקי מרגלית: חשוב לי לומר שעובדים פה 3-4 אנשים בשכר.
ינקי מרגלית: הם עובדים בשכר מינימום.
ינקי מרגלית: הם מתנדבים שמשלמים את חשבון המכולת.
ינקי מרגלית: כל הפרויקט הזה הוא התנדבותי לחלוטין ברוח שלו.
ינקי מרגלית: גם אם הוא ייצור ביזנס בישראל, הוא יצור את זה לקהילה, הוא יצור את זה לתעשייה.
ינקי מרגלית: זה לא משהו שנעשה פה ברמה האישית.
יריב בש: קצת על לוח הזמנים.
יריב בש: 2011 היתה שנת ההקמה.
יריב בש: 2012 זאת השנה שבה אנחנו רוצים לסיים את גיוס המשאבים שלנו ולהמשיך ולהגיע לקראת סיום התכנון החללית.
יריב בש: אנחנו צוחקים שלפני שננחת על הירח, ערימת הניירת של כל המסמכים, הבדיקות, כמות הניירת תגיע לירח לפני החללית.
יריב בש: 2013 ו-2014 הן השנים שבהם בונים סימולציות, בדיקות, חבירה למשגר וכיוצא בכך.
יריב בש: ב-2015 עושים את קמפיין השיגור, החל מהשלב שבו אתה לוקח את החללית מישראל עד השלב שבו היא משוגרת על משגר מסחרי.
זאב אלקין: מתי זה נמצא על ציר הזמן של 2015?
יריב בש: זה תלוי שיגור.
יריב בש: אנחנו מכוונים לאמצע 2015.
יריב בש: יונתן יסביר, אבל תופסים טרמפ על גבי משגר מסחרי.
יריב בש: ניגע בדקה איפה אנחנו עומדים מבחינת גיוס כספים.
יריב בש: תקציב הפרויקט הוא 30 מיליון דולר, כאשר הרבה מתוך זה אנחנו יודעים להביא בשווה כסף.
יריב בש: התעשייה האווירית תומכת בפרויקט במהנדסים, בשעות הנדסה, בכל המתקנים המיוחדים.
יריב בש: בישראל אפשר לבנות חללית רק בתוך התעשייה האווירית.
יריב בש: היא תומכת בי במהנדסים וזה יורד לי מתקציב הפרויקט.
יריב בש: יש לי מתנדבים מדהימים שביום יום מתכננים באינטל כרטיסים ומייצרים אותם שם ובערבים עובדים בSPACE IL כמתנדבים ובונים לי את אותם כרטיסים, חסכתי בעלות הפרויקט.
יריב בש: השווי של אותם מתנדבים האלה מוערך ב-8 מיליון דולר, שאני יודע לקצץ.
יריב בש: אנחנו רואים את זה קורה כבר היום עם מדענים ממכון ויצמן שכותבים את אלגוריתמי הנחיתה.
יריב בש: אלה אמורים להיות אנשים שאני משלם להם שכר שלם לאורך חודשים על-מנת שהם יעשו לי את זה.
יריב בש: בסוף אנחנו גם בונים על גיוס מהקהל.
יריב בש: יותר מאשר הכסף זאת גם שיטה לחבר את עם ישראל ויהדות התפוצות לפרויקט הזה.
יריב בש: אנחנו בונים על 1-2 מיליון דולר שיגיעו מתמיכה מכל עם ישראל.
יריב בש: תשים 10 שקלים ואתה תתחבר לפרויקט הרבה יותר חזק.
זאב אלקין: את הקרקעות כבר לא תוכלו לחלק כי כמעט הכול חולק.
יריב בש: אנחנו צוחקים שברגע שננחת על הירח, אז למחרת תהיה הצהרת האו"ם כנגד תפיסת הירח על ישראל.
זאב אלקין: עוד יהיה שם מאחז בלתי חוקי.
זאב אלקין: אתם עושים קמפיין של גיוס כספים?
יריב בש: יהיו כמה קמפיינים.
יריב בש: הקמפיין הראשון שבימים אלה אנחנו עובדים עליו הוא קמפיין עם אופי מאוד ייעודי.
יריב בש: בהמשך יהיו גם קמפיינים של לקנות כרטיס לירח.
יריב בש: יש לנו כבר תמונה של הנשיא פרס עם אחד הכרטיסים.
יריב בש: הכנו את זה מראש כדי שהקמפיין הזה יתחבר.
יריב בש: המטרה היא פחות כלכלית ויותר לחבר את כולם.
יריב בש: אנחנו מאמינים שהיום אנחנו בחצי הדרך מתוך אותם 30 מיליון דולר שאנחנו זקוקים להם.
זאב אלקין: אתם רואים סיכוי להשלים בחצי שנה שנותרה את ה-15 מיליון דולר?
יריב בש: כן.
זאב אלקין: אגב, את ה-1.5 מיליון של הממשלה, אתם סופרים ב-15 הקיימים?
יריב בש: זה נמצא למעלה בתכלת, ב-10% תמיכה ממשלתית.
יריב בש: ברגע שזה יהיה, זה יהיה למטה.
זאב אלקין: זאת אומרת שכרגע זה חסר.
יריב בש: כרגע זה חסר.
זאב אלקין: אם הכול יסתדר, תצטרך להשלים 13.5 מיליון.
זאב אלקין: זה נראה כבר ביצוע בתוך חצי שנה לגייס את הסכום הנותר?
יריב בש: אני לא זקוק לכל הסכום היום.
יריב בש: אני יכול לבוא לתורם ולומר לו שאני זקוק להתחייבות שלך לתת לי בכל שנה במהלך 4-3 השנים הקרובות חלק מהסכום בהתאם להתקדמות שלי.
יריב בש: בסוף אני נאלץ לשלם לחברת שיגור בתשלומים על פני שלבים שונים.
יריב בש: אני לא יכול לבוא לומר לחברת השיגור: יהיה בסדר, אני אשיג את הכסף.
יריב בש: זה לא עובד כך.
יריב בש: ברגע שיש לי התחייבויות מתורמים למתן כסף עתידי, זה כבר משהו שאני יכול כן לקבל עליו אשראי ולבוא לחברת השיגור ולעשות איתה חוזה.
יריב בש: זה לא שהכסף יישב אצלי בבנק אבל הוא יהיה אשראי אל מול הוצאות עתידיות.
זאב אלקין: זאת אומרת, הצפי שלכם הוא שהקשיים הכספיים זה לא מה שיעכב אתכם.
יריב בש: הקשיים הכספיים הם הקשיים הכי גדולים, אחרי הטכנולוגיים.
יריב בש: אם אנחנו מצליחים לפתור את הטכנולוגיה, נצליח לפתור גם את זה.
יריב בש: בסוף צריך להגיע לירח, אין דרך אחרת.
יריב בש: נעבור עכשיו לחלק היותר סקסי של המצגת, איך בונים חללית.
ינקי מרגלית: רק עוד משפט אחד על השלמת הגיוס.
ינקי מרגלית: אנחנו עדיין צריכים עזרה בפניה לפילנתרופים מרמה מסוימת.
ינקי מרגלית: אותו חור שיריב הציב, שצריך לבוא מפילנתרופיה, אז יש לנו כבר התחלות מאוד טובות ואנחנו די אופטימיים.
ינקי מרגלית: עדיין אנחנו מחפשים עוד מספר מצומצם של פילנתרופים ברמה מסוימת שיצטרפו.
ינקי מרגלית: אנחנו קוראים לזה "קואליציית אבירי החלל הישראלים".
ינקי מרגלית: אותם אבירי חלל ישראלים הם אלה שיאפשרו את הפרויקט בסופו של דבר.
ינקי מרגלית: אם בפורום המכובד הזה יש איזה רפרנס למי שיכול להיכנס ל"אבירי החלל הישראלים", אנחנו מאוד זקוקים לזה.
זאב אלקין: אם הנשיא לצידכם, אז זאת משימה שניתנת לביצוע.
ינקי מרגלית: הנשיא יפגוש את מי שיצטרף.
יהונתן וינטראוב: אני ממייסדי SPACE IL ומנכ"ל משותף ומוביל את הצוות הטכנולוגי של SPACE IL.
יהונתן וינטראוב: אני אעשה לכם קצת מבוא להנדסת חלל על רגל אחת כדי שתדעו על מה מדובר ומה זאת החללית הזאת.
יהונתן וינטראוב: קודם כל, יש לכם פה מודל של החללית.
יהונתן וינטראוב: הרבה פעמים שואלים אותי האם אפשר לקחת טרמפ ולהיכנס בפנים.
יהונתן וינטראוב: אתם מוזמנים לנסות, אבל לא ממליץ לכם לאורך זמן כי זה קצת צפוף.
יהונתן וינטראוב: באופן עקרוני, עשינו כמה סבבי תכן - - -
זאב אלקין: יש לנו משתתף אחד בישיבה, שנגיע אליו בהמשך הישיבה, שאולי יכול לנסות.
יהונתן וינטראוב: אם הוא עד גיל 21 זה אפילו יותר טוב.
יהונתן וינטראוב: עשינו כמה סבבים טכנולוגיים ביחד עם תעשייה אווירית, שבעצם עשו ולידציה לתכן עצמו, עשו ולידציה על הנושא הכספי של העלות של החללית עצמה.
יהונתן וינטראוב: בנוסף לזה אנחנו עכשיו בסבב כזה עם נאס"א.
יהונתן וינטראוב: אנחנו עדיין לא נחתנו על הירח, נאס"א כבר נחתו על הירח.
יהונתן וינטראוב: יש לנו איזה הסכם שיתוף פעולה שמדבר בדיוק על הסבבים הטכנולוגיים האלה, כך שיש לנו איזה פיתרון שאנחנו די בטוחים ביכולת שלו להגיע, לנחות ולהשלים את המשימה הזאת.
יהונתן וינטראוב: הסיבה שהחללית הזאת כל-כך קטנה זה בגלל שאנחנו עושים אותה תוך שימוש בהרבה מאוד טכנולוגיה ישראלית שמומחית במזעור ויצירת לבנים קלי משקל עם ביצועים גבוהים, כפי שחיים אשד הוביל לאורך השנים.
יהונתן וינטראוב: לכן אנחנו לא חייבים שיגור מלא.
יהונתן וינטראוב: אנחנו בעצם תופסים טרמפ על משגר לגובה גבוה.
יהונתן וינטראוב: לצערנו, אנחנו לא יכולים להשתמש במשגר ישראלי בגלל שהוא לא מגיע לגובה מספיק גבוה, אבל אנחנו יכולים לתפוס שיגור על טרמפ אמריקאי.
יהונתן וינטראוב: כרגע אנחנו נמצאים במשא ומתן עם מספר חברות אמריקאיות בשביל להרים את הדבר הזה לגובה גבוה.
יהונתן וינטראוב: משם אנחנו ממשיכים לירח בכוחות עצמנו.
זאב אלקין: השיגור יהיה מארצות הברית.
יהונתן וינטראוב: כן.
יהונתן וינטראוב: סביר מאוד שהשיגור יהיה בארצות הברית.
יהונתן וינטראוב: כרגע סוכנות החלל עוזרת לנו לעשות פניות לגופים האלה ובעצם לקבל תשובות מהם ולקבל את ההתייחסות החיובית בנושאים האלה.
יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות שיגור של טיל בשם "פלקון 9" של חברת Space X האמריקאית.
יהונתן וינטראוב: בצד ימין ישנו הטיל עצמו.
יהונתן וינטראוב: הוא באורך של עוד כמה עשרות מטרים.
יהונתן וינטראוב: בצד שמאל אתם יכולים לראות לוויין גדול מאוד ומתחת ללוויין יש חגורה שעליה אפשר להרכיב לבנים זעירים שבעצם תופסים טרמפ.
יהונתן וינטראוב: אנחנו מתכננים להיות אחד מהלוויינים האלה.
יהונתן וינטראוב: כאמור, אחרי שאנחנו מגיעים לחלל ומשם אנחנו ממשיכים בכוחות עצמנו עד לנחיתה על הירח.
יהונתן וינטראוב: זה כאמור אותה סקאלה.
יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות כמה זה קטן לעומת המפלצת שנקראת "אפולו 11".
יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות את ניל אמסטרונג והחללית עומדת לידו.
יהונתן וינטראוב: כמה שיתופי פעולה שאנחנו מדברים עליהם.
יהונתן וינטראוב: כמובן, התעשייה אווירית היא שותף מאוד מרכזי בפרויקט הזה.
יהונתן וינטראוב: הם עוזרים לנו גם בשעות מו"פ וגם במתקנים וידע.
יהונתן וינטראוב: נאס"א, שנכנסים עכשיו לפעולה יחד איתנו.
יהונתן וינטראוב: אנחנו חותמים עכשיו על איזה הסכם, אנחנו בתהליך ניסוח שיתוף פעולה בנושא הירח באופן עקרוני.
יהונתן וינטראוב: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם אלביט, טכניות ומכון ויצמן.
יהונתן וינטראוב: בהקשר הזה נכתבו מספר מאמרים, בעיקר בנושא של הנחיתה עצמה וסביבת הירח, שהיא כבר בתהליכי הפרסום או פורסמו באקדמיה, כך שאנחנו עושים איזה נדבך מדעי לכיוון הזה.
כפיר משה ברקוביץ: אני אחד ממייסדי SPACE IL.
כפיר משה ברקוביץ: רוב העיסוק שלי זה שיווק וחינוך.
כפיר משה ברקוביץ: על הנושא המדעי בישראל כבר דיברנו.
כפיר משה ברקוביץ: מעניין שהמחסור בילדים שהולכים ללמוד מדעים זה לא משהו שקיים רק בארץ.
כפיר משה ברקוביץ: הוא קיים בהרבה מדיניות מערביות.
כפיר משה ברקוביץ: פה יש מחקר מספטמבר 2010 שנכתב לממשל אובמה שמדב ר בדיוק על אותו נושא.
כפיר משה ברקוביץ: הוא מציג שבעצם יש שתי בעיות.
כפיר משה ברקוביץ: בעיה אחת זאת הכנה, ילדים שצריכים לבחור בנושא הדעים מגיעים לא מספיק מוכנים כי אין להם מספיק ידע.
כפיר משה ברקוביץ: החלק השני, זאת השראה.
כפיר משה ברקוביץ: גם ילדים שיש להם יכולות לבחור בנושא המדעים, פשוט לא בוחרים בה.
כפיר משה ברקוביץ: הם בוחרים ללכת ללמוד נושאים אחרים ולכן אנו רואים את הפרויקט הזה מאוד משמעותי.
כפיר משה ברקוביץ: בסופו של דבר, נחיתה ישראלית על הירח – דיברנו על אפקט אפולו.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו לא מחכים עד היום של הנחיתה, אנחנו פועלים כבר היום להגיע אל בני הנוער ולהשפיע עליהם דרך הפרויקט הזה.
כפיר משה ברקוביץ: זה מתחיל מהרצאות בקהילה.
כפיר משה ברקוביץ: כמו שינקי אמר, יותר מ-14,000 תלמידים פגשו אותנו באופן אישי.
כפיר משה ברקוביץ: נפגשנו עם תלמידים מכל הארץ: בנימינה, חיפה, ת"א, ירושלים, הרבה באשדוד, באר-שבע ועוד.
זאב אלקין: אתם ממשיכים עם זה?
כפיר משה ברקוביץ: כן.
כפיר משה ברקוביץ: אני אספר אפילו חוויה אישית שלי.
כפיר משה ברקוביץ: לפני כחודש נתתי הרצאה ברעננה, זאת היתה אחת החוויות הכי מדהימות שלי, 40 תלמידים לחצו לי את היד, אמרו לי בהצלחה ואחד מהם אפילו ביקש ממני חתימה.
כפיר משה ברקוביץ: עליתי על הבמה ואמרתי: שלום, אני מהנדס, אני בונה חללית ובסוף הם ביקשו ממני חתימה.
כפיר משה ברקוביץ: מעבר להתרגשות שלי שביקשו ממני חתימה, לדעתי בסוף זה מראה שזה הכיוון הנכון.
כפיר משה ברקוביץ: לקוריוז, SPACE IL.
כפיר משה ברקוביץ: לא עוצרת רק בארץ.
כפיר משה ברקוביץ: היו גם הרצאות בארצות הברית וברוסיה.
כפיר משה ברקוביץ: הרצנו בבית ספר אילן רמון בלוס-אנג'לס ובמספר מקומות אחרים.
כפיר משה ברקוביץ: זאת בעצם הפעילות הזאת.
זאב אלקין: ברוסיה יש קבוצה מתחרה?
כפיר משה ברקוביץ: גם בארצות הברית וגם ברוסיה יש קבוצות מתחרות.
כפיר משה ברקוביץ: פעילויות נוספות: יש לנו מספר פעילויות שבהם שותפים כ-200 תלמידים בעשייה שלנו.
כפיר משה ברקוביץ: החל משגרירי SPACE IL, שזה גם תכנית נערות למדעים שפועלת באשדוד, מדריכים צעירים של אורט שמרצים בכל הארץ.
כפיר משה ברקוביץ: תכנית נוספת של ילדים מדהימים, היא תכנית מדעני העתיד.
כפיר משה ברקוביץ: ילדים בני 14 שלומדים פיסיקה באוניברסיטת תל-אביב והם חלק מהצוות שמוצא את אתר הנחיתה.
כפיר משה ברקוביץ: חלום אלתא שבעצם מפתחים אתר שמקבל מידע בלייב מהחללית ומציג אותו דרך האינטרנט לכל העולם.
כפיר משה ברקוביץ: הרבה מאוד שותפים נוספים.
כפיר משה ברקוביץ: דיברנו על מכון דוידסון וקרן רמון.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו לא עוצרים רק בפעילות ההנדסית.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו עושים הרבה פעילות כזאת דרך חברת Brainpop שעשתה לנו סרטון וכבר 8,000 ילדים בגילאים צעירים נחשפו אליו.
כפיר משה ברקוביץ: עושים הרבה מאוד עשייה.
כפיר משה ברקוביץ: אני שמח שנמצאת איתנו ספיר.