GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו גם גאים שהיא שותפה גם בתכנית נערות למדעים וגם תכנית חלום אלתא והיא תספר לנו קצת על החוויה האישית שלה.
ספיר זך: שלום לכולם.
ספיר זך: אני מאוד מודה לכם שזכיתי להגיע לכאן.
ספיר זך: קוראים לי ספיר זך ואני בת 14.5 ממקיף ז' באשדוד.
ספיר זך: אני אספר לכם איך התחלתי.
ספיר זך: בתחילת השנה היועצת האקדמית בבית הספר שלנו פנתה אלי עם שתי הצעות להשתתף בשני פרויקטים.
ספיר זך: הראשון זה קידום נערות למדעים, שלקחו בו חלק 80 נערות מאשדוד.
ספיר זך: השני, פרויקט חלום אלתא למצוינת, שלקחו בו כ-45 תלמידים מאשדוד.
ספיר זך: אישית, תמיד היתה לי נטייה למקצועות הריאליים ולתחומי המדעים ולכן לא פספסתי את ההזדמנות והלכתי להשתתף בשני הפרויקטים.
ספיר זך: מעבר לזה שמאוד נהניתי, שניהם עוסקים בתחומי המדעים, אבל כל אחד מהם נתן לי ראייה שונה.
ספיר זך: בפרויקט קידום נערות למדעים באו אלינו מרצות באמת מדהימות.
ספיר זך: נשים שהצליחו בתעשייה של המדע והן מהוות לכולנו דוגמה.
ספיר זך: הן הרצו לנו והראו לנו איך אנחנו כנשים מסוגלות לשבור סטיגמות ולהראות שגם אנחנו מסוגלות לפנות למדע ולהצליח בו.
ספיר זך: בקידום נערות למדעים פעלנו על-פי חזונם של מתנדבי SPACE IL.
ספיר זך: בנינו שאלונים שהופנו לבני נוער כדי לדעת באלו אתרים הם משתמשים הכי הרבה.
ספיר זך: איפה הם צורכים את המידע שלהם ואיפה הם הכי התעניינות לראות את המידע שלהם.
ספיר זך: הממצאים הראו לנו שבני נוער משתמשים הרבה בפייסבוק, ביוטיוב, בעיתוני נוער.
ספיר זך: הם רואים ערוצי טלוויזיה, הם נכנסים לאתרי חדשות.
ספיר זך: העברנו את המידע הזה SPACE IL כדי להראות להם שזאת הדרך שהם יכולים להפיץ את החזון שלהם בצורה רחבה ביותר.
ספיר זך: בנוסף, הרצינו מול כיתות בשכבות גיל נמוכות יותר.
ספיר זך: השנה הייתי בכיתה ט' והרצינו לכיתות בית ספר יסודי.
ספיר זך: אני חייבת להגיד שהיתה היענות מאוד גדולה ובאמת הילדים התלהבו מזה.
ספיר זך: זה סוחף הרבה ילדים לזה.
כפיר משה ברקוביץ: אני אגיד גם, שבזכות אותן בנות אנחנו מכסים את כל ילדי אשדוד.
כפיר משה ברקוביץ: כמעט כל ילדי אשדוד מכירים את הנושא הזה.
ספיר זך: כן.
ספיר זך: כמעט כל ילדי אשדוד שמעו על הפרויקט.
זאב אלקין: אולי עיריית אשדוד תשתתף תקציבית.
ספיר זך: אני רוצה להגיד שאם לא היו חושפים אותי לפרויקט הזה, אם לא היו באים אלי עם ההצעה, לא הייתי מגיעה לתחומי ידע כל-כך שונים ומגוונים, בטח שלא במימדים כאלה של הצלחה ולעזור לפרויקט ישראלי בתחרות עולמית.
ספיר זך: גם דרך המחשב ודרך תכניות הלימודים השגרתיות שלנו לא הייתי מגיעה לדברים האלה.
ספיר זך: החשיפה מאוד חשובה, בעיקר מגיל צעיר.
ספיר זך: השתתפי גם בפרויקט חלום ששם חשפו אותנו מידי שבוע בהרצאות מרתקות ומאתגרות בכל מיני נושאים, כמו אסטרונומיה, חלל, מתמטיקה, פיסיקה.
ספיר זך: היה לנו קורס של HTML שבאמצעותו בנינו אתר לSPACE IL שיציג את החללית בכל רגע נתון בחלל ואת ההתקדמות של הצוות שלנו בתחרות העולמית.
ספיר זך: ההרצאות שהרי אהבתי בפרויקט חלום היו אסטרונומיה ומתמטיקה.
ספיר זך: היינו גם באוניברסיטת בן-גוריון בהרצאה על הצפנה וזה היה מאוד מעניין.
ספיר זך: בעיקר מאוד נהניתי והתרגשתי כשהיינו בכנס אילן רמון שנערך השנה ולקחנו בו חלק.
ספיר זך: זה היה מעמד מאוד מכובד ומאוד התרגשנו.
ספיר זך: בפרויקט האלה גיליתי שהאהבה שלי למדעים זה לא סתם נטייה שהיתה לי מגיל צעיר.
ספיר זך: זה העתיד שאני רוצה בשבילי ומאוד מקווה שתמשיכו לעשות את החשיפה הזאת מגיל צעיר יותר ולהרבה בני נוער.
ספיר זך: פעם החלום שלי היה להיות שופטת, כי רציתי להוביל את הצדק ובאמת רציתי להיות מובילה בצדק.
ספיר זך: אבל, נכון להיום ואני מקווה שזה יישאר כך, החלום שלי הוא שתיראו עוד כמה שנים מובילת דרך במדע.
זאב אלקין: ביום כמו היום, להצהיר על מעבר משופטת לSPACE IL, אז ניצחתם.
זאב אלקין: אגב, כשתצטרכי לבחור את המסלולים לבגרות, באיזה מקצועות את מתכוונת לעשות 5 יחידות?
ספיר זך: השנה הייתי בכיתה ט'.
ספיר זך: השנה בחרנו את המגמות ושנה הבאה אנחנו משובצים עליהם.
ספיר זך: השנה, גם בזכות הפרויקטים האלה, לקחתי מגמה של ביוטכנולוגיה, שזה 5 יחידות במתמטיקה, 5 יחידות פיסיקה , 5 אנגלית, 5 בכימיה ו-5 בביוטכנולוגיה.
ספיר זך: אני אוהבת את זה ואני מקווה שאצליח בזה כי זה באמת מה שאני רוצה לעשות.
כפיר משה ברקוביץ: איך אנחנו רואים את הפעילות החינוכית?
כפיר משה ברקוביץ: פועלת בעצם בשני מישורים.
כפיר משה ברקוביץ: אחד זה דרך שותפים, גם במסגרות חינוך פורמאליות וגם במסגרות חינוך א-פורמאליות.
כפיר משה ברקוביץ: לייצר תכנים שבעצם יגיעו אל בני הנוער.
כפיר משה ברקוביץ: מדובר ממש בתכניות.
כפיר משה ברקוביץ: הפוקוס שלנו זה בעצם חטיבות הביניים, רגע לפני שהם צריכים לבחור מגמה בתיכון.
כפיר משה ברקוביץ: בעצם רוב בני הנוער שאנחנו פוגשים, אנחנו מנסים לפגוש אותם בגילאים האלה כדי לנסות לעשות את ההשפעה.
כפיר משה ברקוביץ: נקודת מפנה נוספת שאנחנו מסתכלים עליה וחושבים עליה בעתיד זה רגע לפני לימודים אקדמיים.
כפיר משה ברקוביץ: בעצם להגיע שם אל בני הנוער שאמורים לבחור במה הם רוצים לעשות תואר וגם להשפיע.
כפיר משה ברקוביץ: זה כיוון אחד.
כפיר משה ברקוביץ: הכיוון השני זה בעצם הכיוון של המדיה, שבו גם "קשת" וגם "יס" חברו אלינו.
כפיר משה ברקוביץ: בעצם המטרה היא להגיע אל הקהילה.
כפיר משה ברקוביץ: לייצר איזו השפעה רחבה במדינת ישראל, שההורים והסביבה גם יבואו אליהם ויגידו: מדעים זה מה שכדאי לכם ללמוד.
כפיר משה ברקוביץ: בהקשר הזה, אם אחבר את SPACE IL לנושא הכללי והרחב יותר של הישיבה הזאת, אז אנחנו מאמינים שהפעילות בתחום החלל צריכה לפעול בשני מישורים.
כפיר משה ברקוביץ: אחד, זה יצירת מודעות לתחום החלל.
כפיר משה ברקוביץ: קידום פרויקטים בעלי חשיפה גבוהה.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מסתכלים על עצמנו בתור פרויקט כזה.
כפיר משה ברקוביץ: כשתהיה הנחיתה על הירח בעצם כל אדם בישראל וכל ילד בישראל יכיר את זה, ייחשף מזה, יתלהב מזה.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מאמינים שצריך להמשיך ולקדם פרויקטים נוספים כאלה.
כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מאמינים שבמקביל למה שאנחנו עושים כדי שכל עם ישראל ירגיש מחובר לפרויקט שלנו, צריך להיות גם איזה קמפיין מודעות ציבורית.
כפיר משה ברקוביץ: בישראל יש תעשיית חלל מדהימה, אבל אם תעצור אדם ברחוב, אף אחד לא יודע על זה.
כפיר משה ברקוביץ: בגלל זה אנחנו מאמינים שגם סוכנות החלל, גם מדינת ישראל, גם כל התעשיות, צריכות לעשות קמפיין ולהעלות את המודעות לגבי היכולות של ישראל בתחום הזה.
כפיר משה ברקוביץ: גם זה יעזור לנו בעתיד לשכנע את אותם ילדים ללכת לתחום.
כפיר משה ברקוביץ: מהכיוון השני, בעצם פיתוח תשתיות חינוכיות בתחום החלל.
כפיר משה ברקוביץ: פה מדובר על מאגרי מידע ומאגרי פעילויות, שאנשים שרוצים לשמוע, יהיה להם מאיפה לאסוף את המידע.
כפיר משה ברקוביץ: מורים שרוצים להעביר מערכי שיעור, יהיו להם את התכנים האלה.
כפיר משה ברקוביץ: כמובן, גם נושאים תרבותיים, תערוכות במרכז החלל שיציגו את פעילות החלל בישראל.
כפיר משה ברקוביץ: חיים אשד התייחס לכך שמדינת ישראל מתבססת על היכולות הטכנולוגיות שלנו.
כפיר משה ברקוביץ: כדי לשמר את היתרון האסטרטגי הזה, אנחנו כולנו צריכים לעבוד יחד.
כפיר משה ברקוביץ: רואה את עצמה אינטגרטור אבל חייבים את כולם.
כפיר משה ברקוביץ: צריך גם את גופי האקדמיה ובעצם להביא רעיונות חדשניים ופיתרונות חדשים.
כפיר משה ברקוביץ: צריך לדעת ליישם אותם להנדסה בפועל בתוך התעשייה.
כפיר משה ברקוביץ: בעתיד גם לעשות מזה כסף ולקדם את תחום החלל האזרחי בישראל.
כפיר משה ברקוביץ: כמובן שבלי תמיכת הממשלה זה לא יכול לקרות.
כפיר משה ברקוביץ: חשוב שלא להשאיר את זה בתחום של האקדמיה ובתחום של התעשייה אלא בעצם להעביר את זה לכל עם ישראל דרך המדיה, דרך שותפים חינוכיים, גם המגזר השלישי וגם משרד החינוך ובעצם לחבר את כולם לעשייה הזאת.
זאב אלקין: אולי כמה התייחסויות ואז נעבור לקרן רמון.
זאב אלקין: הוזכר כאן התפקיד המיוחד שהנשיא לקח על עצמו לגבי הפרויקט הזה.
זאב אלקין: היה אמור להיות כאן נציג בית הנשיא אבל הוא לא הגיע.
אבי ענתי: אני סמנכ"ל במשרד המדע והטכנולוגיה.
אבי ענתי: אני אחראי על קרן המחקרים והמלגות.
אבי ענתי: לצד הפעילות הרחבה שסקרה פה בוועדה של תוכנית של סוכנות החלל הישראלית, יש פן נוסף שאנחנו עוסקים בו והוא נקרא: מדע וקהילה.
אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו מקיימים 4 מסגרות לחינוך לחלל.
אבי ענתי: יש לנו תכנית לחוגים מדעיים, הן ברשויות והן ברשתות החינוך כמו "עתיד", "עמל", "אורט" ואחרות.
אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו מקיימים חוגים מדעיים ביותר מ-30 רשויות.
אבי ענתי: בחלק מהרשויות, התכנית של החוגים היא בדיוק ספציפית לחלל.
אבי ענתי: יש לנו ישובים כמו אופקים, טייבה, כבר ברע ובמטה אשר.
זאב אלקין: יש לנו את זה במחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת.
אבי ענתי: כן, אסטרונומיה וחלל בעיקר.
אבי ענתי: חוץ מזה, יש לנו רשויות שיש בהם חוגים לרובוטיקה.
אבי ענתי: בשנה הקרובה אנחנו הולכים להקים 20 מרכזים למחשוב ורובוטיקה בישובים הדרוזים בישראל, כולל ברמת הגולן.
אבי ענתי: בכל ישוב כזה יהיה מרכז למחשוב ורובוטיקה שבמסגרתו יועברו חוקים בתחום.
אבי ענתי: הנושא השני הוא שאנחנו עוסקים בהקמת מרכזי חלל.
אבי ענתי: על-פי ייעוץ שקיבלנו בנושא, הקמת מרכזי חלל בכל ישוב, יאפשרו לתלמידים יותר להרחיב את היריעה ולהעשיר את הידע בתחום החלל.
אבי ענתי: אנחנו הקמנו בשנה האחרונה שני מרכזים כאלה, אחד בירכא - - -
זאב אלקין: שני מרכזים בשנה, הדרך ארוכה.
אבי ענתי: הסכום שעומד לרשותנו לא כל-כך גדול.
אבי ענתי: עומד לרשותנו סך של 15 מיליון שקלים לנושא של מדע וקהילה.
אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו לא יכולים לעשות הרבה.
אבי ענתי: בקשר לנושא החלל, הקמנו שני מרכזי חלל כאלה, אחד בירכא, עבור הדרוזית ומרכז אחד בטייבה.
אבי ענתי: לגופו של עניין, אנחנו מקימים את המרכז בטייבה והוא יהיה על שם אילן רמון.
אבי ענתי: יש לנו את הקרן על-שם אילן רמון.
אבי ענתי: יש קרן ממשלתית להנצחת אילן רמון, מעבר לקרן הפרטית.
אבי ענתי: שותפים בה 78 משרדי ממשלה.
אבי ענתי: יו"ר הקרן יושב פה איתנו, רן בר, שהוא סמנכ"ל משרד המדע.
אבי ענתי: במסגרת הקרן הזאת יש לנו 1 מיליון שקלים לשנה למשך 10 שנים.
אבי ענתי: אנחנו ממקדים שם פעילות שנוגעת לתחום החלל.
אבי ענתי: למשל, משלוח משתלמים לאוניברסיטאות חלל לסינגולארי טי, נעשית פעילות במסגרת קרן רמון.
אבי ענתי: נושא נוסף זה פעילויות של חידונים ותחרויות ומלגות.
אבי ענתי: זה נעשה בקרן רמון הממשלתית.
אבי ענתי: כמובן, הכנס הלאומי לחלל שמתקיים כל שנה בינואר, סמוך ליום האזכרה של אילן רמון, גם את הפעילות הזאת אנו עושים.
אבי ענתי: כמו שציינה התלמידה, גם שם יש השפעות חינוכיות מתאימות.
אבי ענתי: נושא נוסף שאנו עוסקים בו זה נושא המלגות.
אבי ענתי: יש מלגות על-שם אילן רמון לדוקטורנטים ופוסט דוקטורנטים.
אבי ענתי: כל שנה אנחנו מקצים לטובת העניין חצי מיליון שקלים לשתי מלגות כאלה.
אבי ענתי: הסטודנטים שזוכים במלגה היוקרתית, לדוקטורנט זה 250,000 שקלים ל-3 שנים ולפוסט דוקטורט זה 200,000 שקלים לשנתיים.
אבי ענתי: התלמידים האלה מחויבים לפעילות בקהילה, להתנדבות בקהילה של 100 שעות.
אבי ענתי: הם עושים את זה בהצלחה בעיקר במרכזי חלל.
אבי ענתי: לדוגמה, בבאר-שבע במרכז החלל על-שם אילן רמון, פועלים שני סטודנטים שזכו במלגות האלה.
אבי ענתי: אנחנו מכריזים על הזוכים במלגות באותו כנס חלל שמתקיים בינואר.
אבי ענתי: יש פעילות נוספת והייתי מבקש ממנחם להתייחס עליה, שהיא תהיה עתידית במסגרת סוכנות החלל.
מנחם קדרון: נאמרו פה הרבה דברים.
מנחם קדרון: אנחנו מצווים, על-פי המנדט שיש לנו, לדחוף חזק את נושא החלל האזרחי במדינה.
מנחם קדרון: בתכנית שלנו יש הרבה דברים.
מנחם קדרון: אנחנו רוצים להביא לכך שישראל תהיה בין 5 המובילות בעולם בנושא החלל.
מנחם קדרון: אנחנו רוצים לדחוף חזק את התעשייה.
מנחם קדרון: אנחנו רוצים לחזק מאוד את המחקר התשתיתי באקדמות ועוד כהנא.
מנחם קדרון: אחד הדברים שאנחנו שמים כאבן חשובה ביותר, זה לקרב את הקהילה, החברה והחינוך לנושא החלל.
מנחם קדרון: זה נעשה מסיבות רבות אבל אם רק נתחיל מהדברים המהותיים שאפשר לספור אותם אחר-כך, כשמסתכלים בסוף ורואים מי זאת הקהילייה של המהנדסים המובילים היום בנושא חלל, אז לרובם יש שיער שיבה ועד 120.
מנחם קדרון: ישנם גם צעירים, חלקם יושבים פה, אבל אין מספיק.
מנחם קדרון: אנחנו רוצים לדחוף ולכן שמנו פרק שלם בדבר הזה, איך אנחנו דוחפים את הנושא.
מנחם קדרון: חלק מהדברים פה מסוכמים.
מנחם קדרון: אנחנו רואים את עצמנו כאלה שאמורים לדחוף את כל נושא הקהילה והחברה בנושא החלל.
מנחם קדרון: לא מדובר פה על המדע, יש עוד המון פעילויות במדע וטכנולוגיה בנושא החלל.
מנחם קדרון: צריך לעשות את זה באמצעים שפה הוזכרו.
מנחם קדרון: לדחוף חזק מאוד מרכזים.
מנחם קדרון: יש מוזיאונים כאלה, פארקי מדע, צריך להביא לשם תלמידים.
מנחם קדרון: צריך להעמיק חזק בדברים ובעצם להיות אותו גוף שעושה את האינטגרציה בין הרבה שהוזכרו קודם, על-מנת שנוכל לראות שפועלים נכון, שמים את זה במקומות הנכונים.
מנחם קדרון: לא עושים כפילויות, שמים את המשאבים בשום שכל ובוחנים גם התובנות שיבואו בבוא הזמן.
מנחם קדרון: בדברים האלה בוא הזמן זה רחוק.
מנחם קדרון: זה לא מספיק שנגדל את אלה שיקבלו את התואר.
מנחם קדרון: השאלה, איך גם נדאג שאותם אלה שקיבלו את התואר, יהיה להם מקום אחר-כך לממש את מה שהם יודעים.
זאב אלקין: על זה דיברנו בדיון הקודם.
מנחם קדרון: שלא יעברו אחר-כך את האוקיאנוס ויתרמו בחברות מסחריות שנמצאות מעבר לים התיכון.
מנחם קדרון: יש רשימה גדולה של נושאים.
מנחם קדרון: חלק מהדברים הזכרתי וחלק מהדברים גם הוזכרו פה.
מנחם קדרון: אנחנו מתכוונים לממש את הדברים האלה.
מנחם קדרון: כאשר זה יאושר, פה הדילמה היא יותר קשה.
מנחם קדרון: יש כאלה שחושבים שזה לא בדיוק צריך להיות כך, צריך להיות אחרת.
מנחם קדרון: אני מאוד מקווה שגם זה ייגמר בימים הקרובים וחבל שדני הלך.
זאב אלקין: הוא שמע שהגיע מייל ממך אז הוא רץ.
מנחם קדרון: אגב, אני חושב שכבר שלחו את זה.
מנחם קדרון: בוא נקווה שהוא חזר למשרד.
זאב אלקין: אתה יכול להגיד מילה או שתיים ברמה היותר מעשית, בתחום החינוכי מה אתם מתכוונים לתקצב?
זאב אלקין: לא ברמה של תכניות גדולות אלא מעשית.
זאב אלקין: נניח שהמייל הזה יאושר תוך כמה ימים.
זאב אלקין: איפה אתם מתכוונים להיכנס בתחום החינוך, חוץ מהתמיכה הכללית בSPACE IL, שהם כבר הבטיחו לבוא אליכם גם בשנה הבאה.
מנחם קדרון: הנקודה היא שבאמת התכנית שאנחנו התחלנו איתה היתה תכנית 5 שנתית.
מנחם קדרון: כמו שהזכרנו בדיון שהיה אצלך ב-29.5, היות והתכנית שאושרה היא רק עד 2013-2014, היינו צריכים לגזור ממנה את המספרים, מתוך אמונה שהולכים לתקציב דו-שנתי.
מנחם קדרון: היום אני לא יודע אם זה כן או לא, כי יש פנים לכאן ולכאן.
מנחם קדרון: בינתיים התכנית שמאושרת היא רק עד 2013-2014 ולא יותר מזה.
מנחם קדרון: במקביל נצטרך לפעול גם לשם.
מנחם קדרון: לכן המספרים, כשמדובר על 2013-2014, הם לא גדולים, בהם בסביבות 12 מיליון.
מנחם קדרון: 6% או 7% מהתקציב שדובר מסך הכול התקציב החדש.
מנחם קדרון: הצגתי את הנתונים בוועדה.
מנחם קדרון: חלק גדול הולך לשיתוף פעולה, חלק הולך לתמיכה במו"פ בתעשיות קטנות, בינוניות וגם קצת גדולות.
זאב אלקין: ולכן מה נשאר בתחום החינוך?
מנחם קדרון: בתחום הקהילה אני מדבר על בסביבות 6%-7%.
זאב אלקין: מה סוגי הפעילות?
מנחם קדרון: בערך מה שהוזכר פה.
מנחם קדרון: זה מרכזים, זה SPACE IL, חוגים, פעולות העשרה בקהילה.
מנחם קדרון: את כנס רמון השנה אנחנו עומדים לעשות בצורה מיוחדת מאוד, שתיתן פן חזק מאוד גם להעשרה הקהילתית והחברתית וגם לפעילות העסקית שאנחנו רוצים להביא.
מנחם קדרון: אנחנו מתכוונים להביא מנכ"לים ויושבי ראש של תעשיות חלל עולמיות שיסחבו גם כאן
מנחם קדרון: במדינה היערכות ונציגויות מתאימות מהסוג הזה, גם בקרב התעשייה, גם באקדמיה, וגם בקרב החברה והחבר'ה הצעירים.
זאב אלקין: תודה רבה למשרד המדע.
זאב אלקין: אנחנו נעבור לקרן רמון.
זאב אלקין: אני מבין שהמנכ"ל לא פה.
זאב אלקין: אינה אודסצ'י, בבקשה.
אינה אוסדצ'י: אני סמנכ"ל פרויקטים ופיתוח בקרן רמון.
אינה אוסדצ'י: אוריאל בריקמן, המנכ"ל, מתנצל שלא יכול היה להגיע.
אינה אוסדצ'י: אני אציג לכם את הפעילות של הקרן.
אינה אוסדצ'י: מדובר בקרן רמון הפרטית, להבדיל מקרן רמון הממשלתית, שכמובן משרד המדע הם שותפים מרכזיים שלנו.
אינה אוסדצ'י: תודה לתצוגת תכלית נהדרת לSPACE IL שגם הם שותפים וכמובן שאנחנו שותפים איתם לרעיון ומחבקים אותם.
אינה אוסדצ'י: קרן רמון הפרטית בעצם הוקמה לזכרם של אילן ואסף רמון על-ידי רונה רמון.
אינה אוסדצ'י: היא יושבת ראש הנקרן והיא מאוד מעורבת בפעילות.
אינה אוסדצ'י: הקרן מקדמת מצוינת והצטיינות בקרב בני נוער בכל המגזרים, בכל הגילאים, במרכז ובפריפריה וללא קשר למעמד הסוציו-אקונומי.
אינה אוסדצ'י: אנחנו מספקים לנוער את ההשראה מעולם התוכן של החלל ומערכיהם של אילן ואסף.
אינה אוסדצ'י: מטבע הדברים, תחום החלל, כמו ששמענו בדוגמה של SPACE IL, הוא כלי לחינוך טכנולוגי ומדעי.
אינה אוסדצ'י: על כן הפרויקטים שאני אציג לכם היום יהיו קשורים לזה.
אינה אוסדצ'י: אחד זה מועדוני חלל על-שם אילן רמון, שמובלים על-ידי העמותה למצוינות בחינוך בשיתוף עם קרן רמון.
אינה אוסדצ'י: כרגע יש לנו 20 כאלה ברחבי הארץ ואנחנו שואפים ל-200.
אינה אוסדצ'י: מה שעומד בינינו לבין המשימה הזאת זה תקציב.
אינה אוסדצ'י: הפרויקט הנוסף הגדול שהקרן עוסקת בו זה שבוע חלל וכנס החינוך סביב יום השנה לזכר אסון ה"קולומביה".
אינה אוסדצ'י: מגיעים לפה אסטרונאוטים מנאס"א.
אינה אוסדצ'י: חוץ מכנס החלל של מכון פישר עם משרד המדע, יש כנס שהוא למחנכים ולמורים בישראל.
אינה אוסדצ'י: השנה תהיה השנה השלישית לכנס.
אינה אוסדצ'י: השנה אנחנו בשנת עשור לאסון ה"ולומביה" אנחנו מתכננים אירוע מאוד גדול.
אינה אוסדצ'י: בנוסף, שבוע החלל הוא בעצם שבוע שבו יגיע שלושה אסטרונאוטים מנאס"א וישתתפו 30 בתי ספר.
אינה אוסדצ'י: מדובר במאות אם לא אלפי ילדים.
אינה אוסדצ'י: האסטרונאוט מגיע לביקור במסגרת יום שעוסק במורשתו של אילן רמון ובחלל, מדע וכיוצא בזה.
אינה אוסדצ'י: דיברו פה הרבה על פרויקטים עתידיים, מה צריך לעשות ומה נדרש לעשות.
אינה אוסדצ'י: מי שיודע לעשות את זה ממש טוב זאת נאס"א.
אינה אוסדצ'י: סוכנות החלל האמריקאית הם המובילים בכל הקשור בחינוך טכנולוגי בארצות הברית.
אינה אוסדצ'י: תרשו לי להראות לכם מה הם יודעים לעשות.
אינה אוסדצ'י: חזרתי עכשיו מחודש וחצי בארצות הברית, מתוכם סיור ארוך ומעמיק במאגרי החינוך של נאס"א וראיתי מה הם יכולים להציע.
אינה אוסדצ'י: אחד הדברים שיש להם זאת Earth Cam, שזאת מצלמה דיגיטאלית שמוצבת על גבי תחנת החלל הבינלאומית.
אינה אוסדצ'י: הילדים צריכים להיכנס לאתר ולהירשם.
אינה אוסדצ'י: זה מצלם את כדור הארץ במקומות ולפי הנתונים שהילדים מזינים.
אינה אוסדצ'י: (מוקרן סרט)
זאב אלקין: זה מה שיודעים לעשות שם.
זאב אלקין: מה יודעים לעשות אצלנו?
אינה אוסדצ'י: האמריקאים מאוד מוכווני מטרה בכל מה שקשור לחינוך.
אינה אוסדצ'י: בנאס"א יש אגף חינוך מפואר.
אינה אוסדצ'י: פגשתי גם את מי שעומד בראש, לילנד מלווין, ונקווה שנראה אותו בארץ בחורף.
אינה אוסדצ'י: הדבר הבא שיש לנאס"א זה מאגר מידע בנושא החלל.
זאב אלקין: אנחנו די מוגבלים בזמן.
זאב אלקין: אני מציע שתתרכזי במה שקורה כאן.
אינה אוסדצ'י: אחד הדברים שאנחנו מאוד רוצים לעשות זה ליצור מאגר מידע כזה שיהיה בעברית ומותאם לצרכי מערכת החינוך הישראלית.
אינה אוסדצ'י: כל הסרטונים האלה הם יפים מאוד אבל כל עוד זה באנגלית, לא עשינו כמעט כלום.
אינה אוסדצ'י: אנחנו חייבים שזה יהיה נגיש.
אינה אוסדצ'י: שלא רק הילדים יבינו אלא שגם המורים יוכלו להשתמש בכלים האלה.
אינה אוסדצ'י: מאגרי המידע של נאס"א הם מעולים.
אינה אוסדצ'י: פה אתם בוחרים את הכיתות שאתם רוצים לפנות אליהם, את התצורה שבה אתם רוצים לראות את החומרים שלכם, לבחור את הנושא, עושים חפש ומקבלים.
אינה אוסדצ'י: יש 201 חומרים מוכנים, מערכי שיעור מוכנים בנושא מדע כללי לכיתות חטיבות ביניים.
אינה אוסדצ'י: לנו אין מערכת כזאת ואנחנו מאוד מעוניינים ליצור מערכת כזאת.
אינה אוסדצ'י: לאחר מכן כמובן שנצרף אליה דברים קיימים כמו SPACE IL וגם חומרים שלנו.
אינה אוסדצ'י: בתור התחלה, אין צורך להמציא את הגלגל.
אינה אוסדצ'י: המידע קיים, אין עליו זכויות יוצרים, רק תבואו ותיקחו.
אינה אוסדצ'י: בנושא הזה, אחד הדברים הבאים שאנחנו מתכננים – עופר רימון הוא יו"ר הוועדה שהוקמה על-ידי משרד החינוך לטובת העניין הזה.
אינה אוסדצ'י: יש כנס מחנכים בינלאומי של נאס"א שמיועד למורים.
אינה אוסדצ'י: אנחנו רוצים לשלוח כל שנה 2-5 מורים ישראלים מצטיינים שיתחרו לצורך ההשתתפות הכנס הזה בכתיבת מערכים למאגר המידע הזה שניצור.
אינה אוסדצ'י: הדבר הבא זאת תחרות רמון "פריצת דרך-הדור הבא".
אינה אוסדצ'י: זה מיועד לתלמידי תיכונים.
אינה אוסדצ'י: פה אני אראה לכם סרט יפה.
אינה אוסדצ'י: (מוצג סרט) אנחנו הולכים להביא את התחרות הזאת לארץ וילדים ישראלים וצוותים ישראלים יתחרו על הזכות לבלות שבוע שלם בנאס"א ולהציג שם את הפרויקט שלהם.
אינה אוסדצ'י: הם יוכלו לעבוד עליו ולשמוע פידבקים מאסטרונאוטים ומשאר המדענים הבכירים בנאס"א.
אינה אוסדצ'י: אני אסכם: אלה בעצם הפרויקטים העתידיים שלנו, גם למורים וגם לתלמידים.
אינה אוסדצ'י: קרן רמון מאמינה בשיתופי פעולה.
אינה אוסדצ'י: הרבה מהשיתופים שלנו יושבים פה, חוץ מSPACE IL ונוער שוחר מדע באוניברסיטה העברית, כמובן משרד המדע וסוכנות החלל, משרד החינוך, אגודת האסטרונומיה, "מדעטק", "מכון פישר".
אינה אוסדצ'י: אם אני מפספסת חלק, אז סליחה.
אינה אוסדצ'י: אני מאוד שמחה על דברים שמר מנחם קדרון אמר כאן בנושא החינוך ושסוכנות החלל רואה למעשה חשיבות בקידום הנושא החינוכי.
אינה אוסדצ'י: אנחנו מאוד מקווים לראות התפתחות בהמשך.
אינה אוסדצ'י: אתם שותפים אסטרטגיים שלנו, משרד המדע ומשרד החינוך.
אינה אוסדצ'י: אנחנו הולכים יד ביד ונמשיך ללכת.
זאב אלקין: מה מקור המימון של הקרן?
אינה אוסדצ'י: חלק מהמימון הוא מימון פרטי שאנחנו מגייסים מפילנתרופיה, בעיקר בארצות הברית.
אינה אוסדצ'י: בכל מקום שהולכים השאלה הראשונה ששואלים היא: מה הממשלה שלכם שמה?
אינה אוסדצ'י: זה תמיד הקטלי
אינה אוסדצ'י: זאטור להבה כמה הנושא חשוב.
זאב אלקין: כדי לחוש את הפעילות שמתקיימת נמצא פה ילד שהוא כתב אלינו, יחד עם אמא שלו, על החוויות שלו בעקבות חידון החלל הארצי של אילן רמון.
כפיר משה ברקוביץ: שלום, שמי כפיר.
כפיר משה ברקוביץ: אני אספר לכם על פרויקט הלימודי שהעברתי בבית ספר גדרות.
כפיר משה ברקוביץ: זה התחיל לפני שנתיים.
כפיר משה ברקוביץ: השתתפתי בחידון הארצי על-שם אילן ואסף רמון והתלהבתי ממנו.
כפיר משה ברקוביץ: רציתי שילדים אחרים יחוו את אותה תחושה של הנאה ושל למידה.
כפיר משה ברקוביץ: הלכתי למנהלת וביקשתי ממנה עזרה.
כפיר משה ברקוביץ: יחד איתה גייסנו 18 תלמידים משכבות ה' ו-ו' שילמדו לקראת החידון.
כפיר משה ברקוביץ: לקראת החידון הבאנו מרצים, סרטים וגם למדנו את החומר שהעלו לאתר.
כפיר משה ברקוביץ: 6 תלמידים עלו לשלב השני.
כפיר משה ברקוביץ: כצ'ופר על ההישג הגדול שלהם, ארגנו להם סיור במפעל מבט.
כפיר משה ברקוביץ: מתוכם עלה לגמר תלמיד אחד שייצג את בית הספר.
זאב אלקין: מה קורה עכשיו, אתם מתכוונים להמשיך בזה?
כפיר משה ברקוביץ: כן, לקראת שנת הלימודים של 2013 אנחנו מתכוונים להמשיך עם הפרויקט הזה בצורה מסודרת.
כפיר משה ברקוביץ: השנה הפרויקט הזה היה קצת מבולגן ומסורבל כי גם התחלנו קצת בחיפזון.
כפיר משה ברקוביץ: אבל הפרויקט הזה יהפוך למסודר יותר ונקווה שיותר תלמידים ירצו ללמוד בו.
זאב אלקין: שמענו כאן למעשה על הפעילות של קרן רמון.
זאב אלקין: שמענו גם על הפעילות של משרד המדע.
זאב אלקין: אגב, יש כאן משרד אחד שיושב בשקט אבל גם מבחינת העתודות התקציביות שלו הוא הכי משמעותי מכולם וגם בסופו של דבר הוא, בין השאר, צריך להיות בין הגורמים העיקריים המעוניינים בפעילות החינוכית בתחום הזה כדי שאחר-כך הוא יהיה הגורם הנהנה.
זאב אלקין: משרד הביטחון, האם יש לכם מה לומר ולתרום לדיון?
עופר אטיה: אנחנו חיל האוויר ולא משרד הביטחון.
עופר אטיה: אני מדבר בשם חיל האוויר.
עופר אטיה: שמי עופר ואני ראש מדור איתור במפקדת חיל האוויר.
עופר אטיה: אני בעצם משלים את הדברים שהחברים אמרו.
עופר אטיה: גם משרד הביטחון וגם משרד החינוך ומשרד התמ"ת, חסרים לנו המון אנשים טכנולוגים לחיל האוויר.
עופר אטיה: בעצם אנחנו מחזירים עטרה ליושנה, פותחים המון שלוחות של בתי ספר ושוחרים ברחבי מדינת ישראל ומחזירים את בני הנוער ללמוד בעיקר מקצועות כמו אלקטרוניקה, חשמל ומכונות – בעיקר אלקטרוניקה.
עופר אטיה: עם פתיחת שנת הלימודים הקרובה יפתחו כ-7,300 תלמידים בכל רחבי מדינת ישראל, החל מחצור הגלילית, רמת הגולן, עד בואכה אילת, כולל בכפרים הדרוזים, את הלימודים שלהם במגמות הטכנולוגיות לחיל האוויר.
עופר אטיה: מתוכם 25% עולים, 30% נשים.
עופר אטיה: ישנה גם מהפכה מגדרית בתחום הזה.
עופר אטיה: בתי ספר, כמו בדימונה, זה 60% בנות שלומדות אלקטרוניקה ואנחנו גם מעודדים אותן.
עופר אטיה: לגבי פעילויות שאנחנו עושים בתחום החלל בבתי הספר שאני מלווה.
עופר אטיה: יש לנו שני בתי ספר שעוסקים בנושא.
עופר אטיה: את אחד מהם הזכירה הגברת הנכבדה מקרן רמון.
עופר אטיה: זה בית ספר באורט ד' הכרמל על שם קופתאן, שיש בו גם מרכז חלל.
עופר אטיה: בית הספר הנוסף, שהוא בית ספר מצוין ומצטיין זה ב"אורט מעלה אדומים לתעופה ולחלל".
עופר אטיה: יש בו את מצפה הכוכבים והטלסקופ ושם התלמידים גם לומדים את מקצועות החלל, אסטרונומיה, יש שם תלמידים חזקים מאוד.
עופר אטיה: אגב, אנחנו נשמח לשתף פעולה עם כל הגורמים כאן כי אנחנו מייצרים מידי שנה כ-1,200 הנדסאים – כאן זה למשרד התמ"ת ולכל הצרכנים במשק - גם לנושאים אחרים, מעבר לפעילויות של חלל אלא בתחומים נוספים בתחום הטכנולוגיה.
עופר אטיה: תודה.
זאב אלקין: יש מישהו שרוצה להוסיף?
איתן גרוסמן: אני ראש מחלקת סביבת חלל במרכז למחקר גרעיני שורק.
איתן גרוסמן: אנחנו מעורבים בכל פרויקטי החלל בארץ בנושא של אפיון, בדיקה ואישור של רכיבים אלקטרוניים וחומרים לסביבת חלל.
איתן גרוסמן: הוא מאוד מרשים.
איתן גרוסמן: שמעתי עליו משהו אבל זאת פעם ראשונה שאני ממש נחשף אליו.
איתן גרוסמן: אני אשמח מאוד להשתלב בפרויקט, לעזור לכם.
איתן גרוסמן: לא ברור לי איפה אתם עושים את הבדיקות מבחינת עמידות בסביבת חלל, אבל בהחלט אנחנו יכולים לתרום לנושא.
איתן גרוסמן: בהמשך, מתוך זה, גם בנושא של חינוך.
איתן גרוסמן: עד היום אנחנו לא מעורבים בנושא חינוך ובהחלט גם בקטע הזה אני מקווה שנוכל לתרום.
זאב אלקין: הנה, אז יש לכם כבר כתובת.
טל ענבר: אני ממכון פישר.
טל ענבר: הערה כללית: רצוי וראוי שהוועדה תיקח לתשומת לבה.
טל ענבר: שמענו פה רק דוגמה קטנה למגוון עצום ונרחב של מיזמים חינוכיים במדינת ישראל.
זאב אלקין: ברור, יש מסמך של מרכז המידע והמחקר שנותן מפה מאוד רחבה.
טל ענבר: אחת הבעיות היא שחלק גדול מהמיזמים החינוכיים הם לא במסגרת החינוך הפורמאלית.
טל ענבר: זה גם נאמר על ידי נציג משרד החינוך.
טל ענבר: בהחלט ראוי לבחון את הסוגיה הזאת.
טל ענבר: האם כדאי להעצים את העיסוק בנושא החלל דרך החינוך הפורמאלי?
טל ענבר: מתוקף העובדה שחלק ניכר מהמיזמים הם במסגרת החינוך הבלתי פורמאלי, אין איגום של משאבים ויש הרבה מאוד כפילויות בהרבה מאוד פרויקטים.
טל ענבר: אני מתחבר גם לדברים שמנחם אמר וגם לדברים שנאמרו על ידי אינה מקרן רמון.
טל ענבר: אחת האפשרות היא קודם כל לעשות סקר מעמיק ויסודי של המיזמים השונים בתחום החינוך לנושאי החלל בארץ ולהעצים אותם על-ידי שיתוף פעולה בין האנשים המעורבים במיזמים השונים.
טל ענבר: אני חושב שהוועדה צריכה להוליך איזה מהלך של מיפוי התחום הזה במדינת ישראל לקראת בחינה עתידית כיצד אפשר לשפר אותו, למנוע כפילויות ולצרף את הכוחות של העושים במלאכה.
יגאל פתאל: זה בדיוק מה שרציתי להגיד, הוא קורא מחשבות.
יגאל פתאל: אגב, בשש השנים האחרונות הוקמו הרבה מרכזים: בבן-גוריון בנגב, באשקלון, במעלה אדומים, בטכנודע, במכון ויצמן.
יגאל פתאל: כמו שטל אמר, אלה הרבה מיזמים פרטיים וכל אחד עובד באיזו אג'נדה שלו.
יגאל פתאל: גם במסגרת קרן רמון ניסינו לחשב איך אפשר לאגד את כולם.
יגאל פתאל: יש מרכזים בהרבה ערים.
יגאל פתאל: כמו שאבי אמר, כעת יש גם בירכא ובטייבה במסגרת מיזמים של משרד המדע.
יגאל פתאל: אחד הדברים שצריך לחשוב זה איך לאגד את הכוחות של כל אלה שיושבים פה, שלכל אחד יש כוונות טובות ורצון טוב.
יגאל פתאל: לאגד את זה תחת מטריה אחת.
יגאל פתאל: זה גם לא דורש הרבה משאבים כי אלה כבר דברים שהוקמו.