GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי חסון: דבר שחשוב להבין כשאנחנו מדברים על העולם הזה של מחקר ופיתוח זה שאנחנו לא לבד.
<אבי חסון: בעולם הגלובלי המגמה ברורה.
<אבי חסון: בעוד אנחנו נמצאים בכיוון שכבר הראינו אותו, כל שאר המדינות בעולם מתפתח, מפותח, אם זה דרום אמריקה, אסיה, אירופה, מגדילות את ההשקעה שלהן במחקר ופיתוח.
<אבי חסון: הסיבה מאוד ברורה.
<אבי חסון: הן רואות את ההצלחות המוכחות במדינות כמו ישראל.
<אבי חסון: הן מבינות שאחת ההשקעות הטובות ביותר שהממשלה יכולה לעשות על מנת לייצר מקומות עבודה, על מנת לייצר צמיחה, על מנת לשפר את החוסן הלאומי ואת התחרותיות זה השקעה בחדשנות ובמחקר ופיתוח.
<אבי חסון: יש פה מספר מדינות נבחרות.
<אבי חסון: אני אומר לכם מתוך ידיעה אישית שאין מדינה בעולם שלא מגדילה את ההשקעות.
<אבי חסון: שתי דוגמאות כדי לסבר את האוזן, אדוני היושב-ראש.
<אבי חסון: אחת היא דרום קוריאה, שהיא מדינה קטנה ודי מוצלחת.
<אבי חסון: אגב, היא נמצאת במקום השני בהשקעה הלאומית למחקר ופיתוח.
<אבי חסון: הנשיאה החדשה שמונתה שם לא מכבר קבעה שהכלכלה של דרום קוריאה צריכה להפוך לכלכלה יצירתית.
<אבי חסון: היא הסבירה לאנשיה שהמודל לכלכלה כזאת היא ישראל.
<אבי חסון: הקוריאנים הם עם ממושמע.
<אבי חסון: התוצאה הלא פשוטה מבחינתי היא שמידי שבוע 3 משלחות מקוריאה באות אלינו כדי ללמוד את התורה, כדי לראות איך היהודים עושים את זה ואיך הישראלים מגיעים להישגים הגדולים שלהם.
<אבי חסון: מה שאנחנו מבינים טוב מהם, וצריך להגיד את זה גם אם אנחנו נמצאים עכשיו בשידור, זה שהרבה מהתמונה החיובית שאנחנו רואים היום היא תוצאה של השקעות שנעשו לפני 20 ו-30 שנה.
<אבי חסון: השקעות שנעשה היום יקבעו איך ניראה בעוד 5 ו-10 שנים.
<אבי חסון: בעולם שכולם רצים נורא מהר אנחנו צריכים לרוץ כפליים.
<אבי חסון: בניגוד למדינות אחרות - על אף הגז שמצאנו שאני מברך עליו - הנכס העיקרי שיש לנו במדינה זה השכל שלנו , זה ההון האנושי.
<אבי חסון: אלו היכולות שיש לנו.
<אבי חסון: זאת התכנית העסקית של המדינה.
<אבי חסון: זה מה שיש לנו להציע.
<אבי חסון: בחברת סטארט- אפ, בין אם היא תעשיית היי-טק ובין אם היא התעשייה המסורתית, התחרות היא לא החברה בנתניה, היא לא החברה במעלות, התחרות שלה היא החברה בשנחאי, התחרות שלה היא החברה בשבדיה.
<אבי חסון: זאת התחרות איתה היא מתמודדת.
<אבי חסון: זה אומר שהיא צריכה כל הזמן להמשיך ולהשקיע ביתרונות היחסיים שלה.
<אבי חסון: במקרה שלנו זה יתרונות החדשנות.
<אבי חסון: הוזכר פה בהקדמה של חבר הכנסת גפני שחלקה של הממשלה בהוצאה הממשלתית למחקר ופיתוח בישראל היא הנמוכה מבין מדינות ה-OECD.
<אבי חסון: היא נמוכה בצורה משמעותית.
<אבי חסון: כשמסתכלים בעולם המו"פ העסקי רואים שהיא נמוכה בפחות מ-5%.
<אבי חסון: חשוב להבין שהשקל הממשלתי לא מחליף פה שקל פרטי.
<אבי חסון: עיקר ההשקעה במחקר ופיתוח הייתה, נמצאת ותמשיך להיות על ידי הסקטור הפרטי.
<אבי חסון: כך היה וראוי שיהיה.
<אבי חסון: השקל הממשלתי הוא שקל קצת אחר.
<אבי חסון: הוא מסתכל על מיזמים שהם בפריפריה, לאו דווקא במרכז.
<אבי חסון: הוא מסתכל על מיזמים שהם עתירי סיכון, שמסתכלים לעתיד רחוק, שהם עתירי הון.
<אבי חסון: חשוב מאוד ששני מקורות המימון האלה יבואו ביחד.
<אבי חסון: יש בישראל אנומליה שהיא חיובית עד שלוקחים אותה לקיצוניות כדרכנו.
<אבי חסון: רוב המימון של תעשיית ההייטק במדינת ישראל מגיע ממקורות זרים, בין אם אלה קרנות הון זרות, משקיעים עסקיים זרים.
באסל גטאס: זה לא תקציבי מחקר.
<אבי חסון: זה כסף שמממן תעשייה עתירת ידע.
<אבי חסון: זאת הכוונה.
אברהם מיכאלי: אלה מקורות פרטיים שמממנים את המחקר.
<אבי חסון: רוב המחקר והפיתוח בישראל מתנהל בסקטור העסקי.
<אבי חסון: הוא לא ממומן.
<אבי חסון: הוא מתנהל בתעשייה עצמה.
באסל גטאס: אין לנו שליטה עליו?
באסל גטאס: אתם לא יודעים למפות אותו, לכמת או לזהות אותו?
<אבי חסון: אנחנו בוודאי יודעים לעשות את כל הדברים שאמרת.
<אבי חסון: אנחנו יודעים למפות, לזהות ולכמת.
<אבי חסון: השאלה היא יכולת ההשפעה שלנו.
באסל גטאס: האם אתה יודע על מחקר שנעשה בטבע בתקופה מסוימת?
באסל גטאס: האם אתה יודע עליו?
באסל גטאס: האם אתה יודע כמה מושקע בו?
אברהם מיכאלי: הם יודעים כמה הוציאו, הם לא יודעים איך לתכנן את ההשקעה שלהם באותו מחקר.
<אבי חסון: החברות הציבוריות מדווחות על מבנה ההוצאות שלהן, שכולל גם את מבנה הוצאות המו"פ.
<אבי חסון: המידע הזה נאסף, נאגר על ידי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
<אבי חסון: הוא זמין.
אברהם מיכאלי: יש לך טבלה של ההוצאה הממשלתית במשך עשור?
<אבי חסון: אנחנו ירדנו מ-25% ל-14% .
<אבי חסון: זה החלק הממשלתי בכל המו"פ.
<אבי חסון: כשמסתכלים על המו"פ העסקי החלק הוא כ-4.5% בלבד.
<אבי חסון: הוא נמוך בהרבה מהחציון הממוצע, מאיך שתציגו את הנתונים.
<אבי חסון: זה המצב.
<אבי חסון: ההישענות שלנו על מקורות זרים היא אנומליה ובעייתית, כיוון שהכסף הזה שבא היום לישראל יכול ללכת מחר גם לסין, לאירופה או למדינות מתפתחות אחרות.
<אבי חסון: אני רוצה לדבר על הבעייתיות בקיצוץ תקציב המדען הראשי ולהסביר כמה דברים שלא בטוח שהם ברורים.
<אבי חסון: הרוב המוחלט של כספי המדען הראשי ניתנים לחברות קטנות.
<אבי חסון: 85% מהכסף ניתן לחברות קטנות ובינוניות.
<אבי חסון: אתם רואים פה כמעט שני שליש שניתנים לחברות שמוכרות פחות ממיליון דולר.
<אבי חסון: לחברות האלו יש מקורות מימון חלופיים.
<אבי חסון: זה במקרה הטוב משאלת לב, במקרה הרע פשוט לא להסתכל על המציאות.
<אבי חסון: אם ניקח את תחום מדעי החיים למשל, אז 70% מהמיזמים שמוקמים בתחום הזה בארץ מוקמים בחממות הטכנולוגיות של לשכת המדען הראשי.
<אבי חסון: היום השוק הפרטי מתכווץ.
<אבי חסון: אנחנו מכירים את האתגרים, אנחנו מכירים את תמונת המקרו כלכלית בעולם.
<אבי חסון: בתמונה כזאת יזם שרוצה להקים חברה, בוודאי בתחום מסוכן שאולי יש לו פוטנציאל אדיר, לא מוצא היום את המקורות הבסיסיים להתחיל.
<אבי חסון: אנחנו לא נותנים אף פעם 100% ממענק.
<אבי חסון: תמיד יהיה משקיע פרטי שיבוא לצידנו.
<אבי חסון: היכולת שלנו לבוא לאותו משקיע פרטי ולהוריד לו את הסיכון שהוא רואה לנגד עיניו היא מאוד מאוד משמעותית.
<אבי חסון: ב-2012 קמו בישראל הכי פחות חברות מאז 2003.
<אבי חסון: סימני ההאטה הם ברורים.
<אבי חסון: כמו שאמרתי, רוב הכסף שהולך מלשכת המדען הראשי הולך לחברות קטנות.
<אבי חסון: אגב, שליש מהכסף שלנו הולך לחברות בפריפריה - גם זאת נקודה שלא תמיד ידועה וחשוב להגיד אותה - בין אם זה לחברות תעשייה מסורתית, חברות שפועלות בחממות, מרכזי מו"פ של חברות גדולות בפריפריה וכן הלאה.
<אבי חסון: הדבר השני הוא האנטי מחזוריות.
<אבי חסון: רואים את זה בצורה ברורה.
<אבי חסון: כשהמקורות הפרטיים מצטמצמים, הביקושים לכספי המדען הראשי עולים.
<אבי חסון: מדיניות תמיכות מסוג זה חייבת להיות אנטי מחזורית.
<אבי חסון: דווקא בעת משבר ודווקא כשהשוק הפרטי מתכווץ הממשלה צריכה לבוא עם אמירה ברורה, סיגנל ברור שאומר שאנחנו עכשיו מגדירים את ההשקעות שלנו כדי שכשנצא מהמשבר הזה נצא מחוזקים יותר, נצא טובים יותר בהשוואה למדינות אחרות.
<אבי חסון: זה אומר שהשקעה מהסוג הזה לא יכולה להיות כבולה בצמצומים תקציביים כאלה ואחרים, היא חייבת להיות בדיוק במאפיינים אחרים.
אברהם מיכאלי: ואם פונים אליך ואין לך כסף זה דו-שיח של חירשים?
<אבי חסון: אין ספק.
<אבי חסון: אנחנו נמצאים היום בתמונת ביקושים של פי 5 על התקציב שלנו.
<אבי חסון: יש פי 5 ביקושים ממה שאנחנו יכולים לספק.
<אבי חסון: הדבר השלישי מדבר על התרומה של המענקים האלה לכלכלה.
<אבי חסון: זאת לא תאוריה כלכלית, יש פה הוכחה אמפירית.
<אבי חסון: המדינה הזאת השכילה להקים את לשכת המדען כבר בסוף שנות ה-60.
<אבי חסון: לאורך הרבה עשורים היא תמכה בצורה רציפה וטובה בכל הנושא הזה כך שיש לנו הרבה מאוד נתונים.
<אבי חסון: בשנת 2008 התבצע מחקר בהובלת פרופ' שאול לאך, ראש המחלקה לכלכלה מהאוניברסיטה העברית.
<אבי חסון: המחקר הזה אומץ על ידי בנק ישראל, משרד האוצר וכל מי שתרצו.
<אבי חסון: אני אחסוך לכם את הטבלאות ואת המספרים.
<אבי חסון: השורה התחתונה ברורה ואין עליה מחלוקת.
<אבי חסון: כל שקל שניתן כמענקים מחזיר את עצמו לכלכלת ישראל בין פי 5 לפי 13.
<אבי חסון: הכסף הזה מממן עובדים שמשלמים מסים ויוצרים אפקטים של זליגת ידע ומייצרים מעגלי תעסוקה וייצוא.
<אבי חסון: הרבה מיתרות המטבע שאנחנו גאים בהן ומרוצים מהן באו מתוך ההייטק .
<אבי חסון: מחצית מהייצוא התעשייתי של מדינת ישראל בא מתעשיית ההייטק.
<אבי חסון: לשכת המדען הראשי והמנוע הזה הם אחד הגורמים המרכזיים לצמיחה, לייצור.
<אבי חסון: הם מאוד מאוד חשובים.
באסל גטאס: ראיתי לפי המספרים שהפגיעה היא 300 מיליון שקל.
באסל גטאס: זה פגיעה יותר קשה משאר המשרדים.
באסל גטאס: זה לא cross the board ירידה של 2%,3% .
באסל גטאס: זה בא מהאוצר או ממדיניות פנים בתוך המשרד?
<אבי חסון: אנחנו בוודאי לא יזמנו את הקיצוץ בתקציב.
<אבי חסון: בואו נדייק בעובדות.
<אבי חסון: תקציב המדען הראשי בסוף שנת 2012 עמד על מיליארד 570 מיליון שקל.
<אבי חסון: התקציב הזה כלל בתוכו כחצי מיליארד שקל תוספות שניתנו במהלך השנה מעבר לבסיס התקציב.
<אבי חסון: בסיס התקציב השנה עומד לפי ההצעה ולפני הקיצוצים הרוחביים – אלה שאנחנו יודעים שכבר קרו ואלה שעוד, חלילה, יקרו - על 1.3 מיליארד שקל.
<אבי חסון: את ההפרש קל לחשב.
משה גפני: מיליארד 270.
<אבי חסון: קשה להניח שיגיעו תוספות במהלך השנה.
<אבי חסון: השנה קצרה והתקציב קטן .
<אבי חסון: גם אם התוספות יגיעו אנחנו נצטרך להיערך אליהן.
משה גפני: אם לא נלחם הן לא יגיעו.
<אבי חסון: כרגע אנחנו ניצבים מול מצב של קיצוץ של 20% בתקציב.
<אבי חסון: הוא מקוצץ לכשעצמו בהשוואה היסטורית.
באסל גטאס: מה לגבי שאר המשרד?
באסל גטאס: כל המשרד סובל ככה, או רק תקציב המדען הראשי?
<אבי חסון: יש תקציבים במשרד שקוצצו בצורה יותר משמעותית, יש תקציבים במשרד שקוצצו בצורה פחות משמעותית.
<אבי חסון: בסופו של דבר זה הסיכום שהגיעו אליו משרד האוצר ומשרד הכלכלה.
בועז טופורובסקי: אני רק מציע לדייק.
בועז טופורובסקי: בסיס התקציב נשאר אותו בסיס תקציב כמו ב-2012 וכמו ב-2011, שיתקנו אותי החבר'ה מהאוצר.
בועז טופורובסקי: לפני זה בסיס התקציב היה אפילו נמוך יותר.
בועז טופורובסקי: כל התוספות שהיו ב-2012, ב-2011 היו במהלך השנה.
בועז טופורובסקי: זה נכון שאנחנו כבר במהלך השנה, אבל השנה עוד לא נגמרה.
בועז טופורובסקי: אני אתחיל מהנקודה הבסיסית שברור ואין עוררין שכל מה שנאמר כאן מקודם היה נכון.
בועז טופורובסקי: כמה שיותר תקציב למחקר ופיתוח הוא must .
בועז טופורובסקי: אנחנו צריכים לשאוף בוועדה הזאת, לדאוג ולעשות כל שביכולתנו להעלות את התקציב ולהביא כמה שיותר תקציב, אבל חייבים גם לשים את הדברים על דיוקם.
בועז טופורובסקי: בסיס התקציב, למעט הקיצוץ הרוחבי, לא נפגע.
בועז טופורובסקי: כשאני מדבר על הקיצוץ הרוחבי אני מדבר על 30 מיליון שקל.
משה גפני: מה אתה רוצה להרוויח באמירה הזאת?
בועז טופורובסקי: אני רוצה להרוויח את זה שאנחנו נדע שלא באו עכשיו וקיצצו.
בועז טופורובסקי: היה במקור רצון לקצץ את זה למיליארד שקל.
בועז טופורובסקי: עם מאבק של שר המדע, הטכנולוגיה והחלל זה חזר.
בועז טופורובסקי: יש כאן איזה שהוא בור שנוצר כתוצאה מתוספות תקציביות שניתנו בשנים עברו ועדיין לא ניתנו השנה.
בועז טופורובסקי: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות כל מה שביכולתנו כדי שיינתנו גם השנה.
<בני לשם: עם כל ההתייחסות המאוד רצינית לקיצוץ בתקציב של המדען הראשי של משרד הכלכלה, אנחנו יושבים כאן עם קיצוצים הרבה הרבה יותר רציניים ומשמעותיים.
<בני לשם: בסיס התקציב שלנו הרבה יותר קטן.
<בני לשם: רק כדי לסבר את האוזן, כל התקציב השנתי של המדען הראשי במשרד הבריאות הוא פחות מ-3% מהקיצוץ שמתבקש במשרד הכלכלה.
<בני לשם: רק תראו באיזה סד תקציבי אנחנו עובדים.
משה גפני: עזוב את משרד הכלכלה.
משה גפני: מה אתם עושים במחקר ופיתוח במשרד הבריאות?
<בני לשם: אנחנו תומכים במחקרים רפואיים שלא רק יש להם משמעות כלכלית עצומה וזה מנוע כלכלי – תראו את כל התרופות ואת כל המכשור הרפואי שמייצר הרבה מאוד כסף, כולל הרבה מאוד ייצוא - אלא מדובר בחיי אדם, מדובר בהפחתת כאב וסבל.
משה גפני: כמה כסף יש לכם?
<בני לשם: 7 מיליון שקל זה בסיס התקציב שלנו.
<בני לשם: 7 מיליון שקל לכל המחקר הרפואי זה 35 שקל לבן אדם לשנה.
משה גפני: וזה מחקר ופיתוח שמציל חיי אדם?
<בני לשם: זה מחקר ופיתוח שמציל חיי אדם.
משה גפני: מה הולך להיות ב-2013?
<בני לשם: משום מה לא מתייחסים כל כך לחיי אדם, מתייחסים יותר לכספים, אבל אין כלום.
משה גפני: כמה הולך להיות ב-2013?
<בני לשם: זה התקציב שלנו ל-2013.
<בני לשם: אותו תקציב.
<בני לשם: לא קיצצו.
<בני לשם: ממה יקצצו?
משה גפני: אפשר להפוך את זה ל-6 מיליון.
< סיניה נתניהו: כתבתי לך על הפעילות הנרחבת של המשרד בתחומים שקשורים לבריאות הציבור, בריאות סביבה והגנה על המערכות האקולוגיות של מדינת ישראל.
< סיניה נתניהו: מדובר בעשרות נושאים, החל מרעש, קרינה מייננת ובלתי מייננת, חומרים מסוכנים, שיקום נחלים.
< סיניה נתניהו: קצרה היריעה מלהרחיב על הנושאים.
< סיניה נתניהו: אני רוצה לציין שהתפקיד של המדענים הראשיים במשרדים הוא שונה אחד מהשני, כפי שמר חסון ציין.
< סיניה נתניהו: אנחנו מייעצים לשר ולמשרד.
< סיניה נתניהו: אנחנו בונים את התשתית המדעית כדי לקבל החלטות שקשורות במדיניות.
< סיניה נתניהו: שקל שמושקע אחר כך במדיניות ולא מבוסס על ידע מדעי הוא שקל שיכול ללכת לאבדון.
< סיניה נתניהו: גם לזה צריך לשים לב.
<סיניה נתניהו: למדען הראשי במשרד להגנת הסביבה אין סעיף תקציבי.
<סיניה נתניהו: זה פחות או יותר במו"מ אל מול תקציב המשרד.
<סיניה נתניהו: בשנת 2011 ובשנת 2012 היו 2 מיליון שקל שייועדו לכל הפעולות המדעיות ולמחקרים שאנחנו עושים.
<סיניה נתניהו: אני הפניתי 1.2 למחקרים.
<סיניה נתניהו: מזלי הוא שיש החלטות ממשלה.
<סיניה נתניהו: להחלטות ממשלה, שהן החלטות אד-הוק בנושאים מסוימים, כמו תחליפי נפט לתחבורה, בנייה ירוקה, הפקת אנרגיה מביו-מאסה ודברים נקודתיים, ניתן כסף של כמה מיליונים או כמה מאות אלפי שקלים, תלוי בהחלטה.
<סיניה נתניהו: זה נקודתי.
<סיניה נתניהו: זה לא משהו שמסייע לכלל פעולות המשרד.
<סיניה נתניהו: ברגע שהחלטת הממשלה שמקצה כסף לשנתיים, שלוש מסתיימת, הכסף מתאדה.
<סיניה נתניהו: בסיס התקציב אפילו לא מסומן.
<סיניה נתניהו: בקושי יש מיליון שקל למדינת ישראל בשביל הגנת הסביבה.
אראל מרגלית: מה לגבי החממה לאנרגיה חלופית בקטורה?
<סיניה נתניהו: היא לא שייכת למשרד להגנת הסביבה.
<סיניה נתניהו: לגבי 2013 ו-2014 ביקשנו 7 וחצי, אבל בגלל התכנית של צמיחה ירוקה, שזאת עוד החלטת ממשלה שאושרה ולא מומנה, לא יגיע הכסף אלינו וגם לא לאבי חסון.
<סיניה נתניהו: אמנם ביקשו 3 מיליון, אבל נתנו לזה עדיפות מספר 3.
<סיניה נתניהו: אם לא תהיה תוספת תקציבית למשרד אני עלולה לקבל 0 שקלים.
<סיניה נתניהו: זה מה שזה אומר.
<סיניה נתניהו: למשרד להגנת הסביבה אין גופי סמך, כמו למשל חקר ימים ואגמים, כמו המכון הגיאולוגי שמסייע למשרד האנרגיה, כמו מינהל המחקר החקלאי שמסייע למשרד החקלאות.
<סיניה נתניהו: למשרד להגנת הסביבה אין.
<סיניה נתניהו: מקובל בכל העולם שיהיה מינהל איכות סביבה.
<סיניה נתניהו: זה לא קיים.
<שלמה ולד: אני רוצה להקריא מתוך חוק ההסדרים.
משה גפני: לכם יש סיוע מחקר ימים ואגמים.
<שלמה ולד: אלו יחידות סמך שכפופות לשר האנרגיה.
<שלמה ולד: מינהל מחקר מדעי האדמה והים כפוף לשר האנרגיה.
<שלמה ולד: אני רוצה לדבר על נושא המו"פ במשרד האנרגיה, שזה חשוב בשבילי.
<שלמה ולד: כתוב בחוק ההסדרים שמחליטים להפחית סך של 5 מיליוני שקלים מבסיס התקציב של משרד האנרגיה והמים עבור פעילות המדען הראשי במשרד האנרגיה והמים.
<שלמה ולד: מדובר ב-5 מיליון ₪ מתוך 6.
משה גפני: נשארת עם מיליון?
<שלמה ולד: רציתי להקריא את דברי ההסבר, שהם עוד יותר מזעזעים.
<שלמה ולד: "כחלק מקביעת סדרי עדיפות בתקציב המדינה, מוצע לקצץ בתקציב משרד האנרגיה סך של 4 מיליוני ₪ בגין פעילות המדען הראשי.
<שלמה ולד: בשנים האחרונות הוקצו תקציבים נרחבים" - עוד מעט נשמע מה זה תקציבים נרחבים – "לקידום המחקר בתחום האנרגיה והמסגרות השונות, ועל כן מוצע לקצץ בתקציב משרד האנרגיה והמים בתחום פעילות המדען הראשי".
באסל גטאס: זה שקר.
באסל גטאס: רוב ההסברים בחוק ההסדרים הם שקרים.
<שלמה ולד: אני רוצה לומר משהו לגבי תפקיד המדען הראשי.
<שלמה ולד: אנשים לא מכירים את התפקיד, פרט למשרדים טכנולוגיים מובהקים כמו משרד האנרגיה והמים שמתעסק בתשתיות.
<שלמה ולד: כל החלטה כיום תשפיע רק בעוד 10 שנים.
<שלמה ולד: מה שנעשה כיום נקבע כבר לפני 10 שנים.
<שלמה ולד: השר צריך יועץ שייתן לו עצות לגבי קביעת מדיניות אנרגיה ארוכת טווח מוטת טכנולוגיה.
<שלמה ולד: לכל מילה במשפט הזה יש משמעות.
באסל גטאס: לא צריך, יש גז.
<שלמה ולד: הנושא הזה שקובעים מדיניות שהיא מוטת טכנולוגיה מתבסס על טכנולוגיות שעדיין לא נמצאות בידנו.
<שלמה ולד: יש לזה הרבה דוגמאות.
<שלמה ולד: אנחנו צריכים להגדיר את הטכנולוגיות האלו, לעשות את המאמצים לחפש, לבדוק ולהכשיר כך שהטכנולוגיות האלו יהיו זמינות ב-due time, גם שהאנשים יהיו זמינים ב-due time.
<שלמה ולד: התפקיד הזה לא חופף לתפקיד של אבי.
<שלמה ולד: יש בו המון אלמנטים משלימים , אבל ההיקף הנדרש של מו"פ הוא אדיר.
<שלמה ולד: תסתכלו על תחום הגז.
<שלמה ולד: אין אדם שיודע לרתך צינור גז בישראל.
<שלמה ולד: את זה אנחנו עושים עם משרד הכלכלה.
<שלמה ולד: המדענים יגרמו לכך שאקספלורציה תוכל להתבצע במדינת ישראל, שהחיפושים וההפקה ייעשו בצורה חכמה.
<שלמה ולד: ההכנסות בנורבגיה מהשירותים המדעיים הצמודים לגז יותר גדולים מההכנסות מהגז.
<שלמה ולד: את כל הדברים האלה אנחנו חייבים לטפח.
באסל גטאס: מה היו התקציבים בשנים עברו שטענו שהיו גדולים?
<שלמה ולד: בסיס התקציב היה נמוך.
<שלמה ולד: בסיס התקציב שלנו בשנים האחרונות נע בסביבות ה-50 מיליון שקל סך הכל.
<שלמה ולד: אני אתן דוגמאות של פעולות שאנחנו עושים.
<שלמה ולד: אנחנו עושים את תכנית האב למשק האנרגיה עד שנת 2050.
<שלמה ולד: תכנית האב למשק האנרגיה מסובכת מכל תכנית אב אחרת.
<שלמה ולד: אנחנו לא בונים ספרים ומוכרים קילוגרמים של ספרים.
<שלמה ולד: אנחנו עושים מודלים ומתודולוגיה על-מנת לתת כלי לקבלת החלטה לקובעי המדיניות בסביבה רווית אי ודאות בתחום האנרגיה.
<שלמה ולד: דבר כזה הוא חלוצי.
<שלמה ולד: מי יעשה אותו?
<שלמה ולד: זה לא הולך ככה בלי כסף.
<שלמה ולד: הקיצוצים האלה גורמים לכך שלא נוכל לעמוד בהתחייבויות בינלאומיות שלנו.
<שלמה ולד: אנחנו לא נוכל לתת תמיכה מתמשכת לאוניברסיטאות ולחברות הזנק שאנחנו תומכים בהן והן כל כך תלויות בנו.
<שלמה ולד: אי אפשר לסגור את הברז בדברים האלה ולהפעיל את זה אחרי שנה, כי הדברים האלה מתמוטטים.
<שלמה ולד: המצב הוא אסון.
<שלמה ולד: באין חזון יפרע העם.
<שלמה ולד: השאלה אם מקטינים את הצינור או מעודדים את התפוקה.
<שלמה ולד: פה רוצים להקטין את הצינור ואז כשיהיה מים אי אפשר יהיה להזרים אותם.
אברהם מיכאלי: רציתי שאלת הבהרה אחת.
אברהם מיכאלי: זה הבסיס לכל הדיון הזה.
אברהם מיכאלי: יש פה מדען ראשי שאמור להיות בחוק ובתקצוב מתוקצב בהכי הרבה כסף כדי שהוא יוכל לחלק לכולם.
אברהם מיכאלי: אותם משרדים שמחזיקים מדען ראשי זה פאטה מורגנה.
אברהם מיכאלי: הם מחזיקים מדען ראשי בשביל תואר?
אברהם מיכאלי: אין להם תקציבים.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה הם עושים שם.
אברהם מיכאלי: האם הם או הקליינטים שלהם שמסורבים יכולים לעבור אליך על-מנת שתתקצב אותם?
<בני לשם: משרד הכלכלה יממן מחקר רפואי?
אברהם מיכאלי: זאת לא מדינה אחרת, זאת אותה מדינה.
<בני לשם: אלו דיסציפלינות אחרות.
<בני לשם: הוא מתקצב תעשייה.
אברהם מיכאלי: אנחנו קוראים לזה מדען ראשי.
אברהם מיכאלי: אם יש מדענים ראשיים בכל משרד ומשרד צריך לתת להם כלים וגם יכולת לעבוד.
אברהם מיכאלי: בסוף מה יצא?
אברהם מיכאלי: הם מסורבים אצלך כי אתה לא מטפל בהם.
משה גפני: מה שאתה מעלה הוא נושא נכון שראוי לדיון בפני עצמו, הוא לא הדיון הזה.
משה גפני: אתה מעלה את השאלה אם בכל הנושא של מחקר ופיתוח צריך להיות גוף אחד שמרכז ויהיו לו זרועות למשרדים השונים.
משה גפני: המחקר והפיתוח בבריאות ייעשה בבריאות דרך המדען ראשי שירכז את הנושא של המחקר והפיתוח.
משה גפני: האמירה הזאת היא אמירה נכונה.
משה גפני: אנחנו לא הולכים להעביר כסף למדען הראשי ממשרד האוצר והוא זה שייתן למשרד הבריאות.
משה גפני: גם הוא בקיצוץ.
משה גפני: גם הוא נמצא בבעיה.
משה גפני: הוא בוודאי לא יכול לתת למישהו אחר.
אברהם מיכאלי: לכן אני שואל את זה.
אברהם מיכאלי: לאיפה הגענו בסוף?
אברהם מיכאלי: הוא ירד דרסטית במשך ה-10 השנים האחרונות.
משה גפני: כן, הוא יורד כל הזמן.
אברהם מיכאלי: זה שחיפש כסף ומצא כסף גם לקח ממנו.
משה גפני: זה יורד מכל המקומות.
משה גפני: מה שהולך לקרות ב-2013 זו קטסטרופה.
שמעון אוחיון: רציתי לשאול הבהרה בקטע הזה, כי אני קצת מבולבל.
שמעון אוחיון: אני שומע סקירה לגבי העבודות השונות של המדענים.
שמעון אוחיון: מדען אחד עובד על בניית תשתית, על מסד נתונים כדי שהמשרד שלו יוכל לקבוע לו מדיניות, השני משלב גם תמיכה בפרויקטים תעשייתיים שקיימים בפועל.
שמעון אוחיון: אלו שתי התייחסויות שונות.
שמעון אוחיון: אחד עוסק במחקר פרופר, השני תומך ודוחף אותי בעניין הזה משום שהוא אומר לי שאותו פרויקט נמצא בעומר ומעסיק 200 עובדים בפריפריה.
משה גפני: למי אתה מפנה את השאלה?
משה גפני: למדען הראשי?
שמעון אוחיון: לכל אחד בחדר.
שמעון אוחיון: אני רוצה להבהיר את הנקודה כדי שנוכל לדעת איך בכלל להתנהל בנקודה הזאת.
שמעון אוחיון: טיעונים שיש לי כלפי מצב תעשייתי מסוים או מצב כלכלי חברתי מסוים זאת התייחסות מיוחדת.
שמעון אוחיון: תכנון לטווח ארוך זה מה שהמשרדים האחרים עושים במחקר.
שמעון אוחיון: אני מקווה שמשרד האוצר לא עושה חשבון של אחרי המבול.
שמעון אוחיון: אני פותר כרגע את הגירעון התקציבי בשאלה מה יקרה כשהמשרדים האחרים יצטרכו לעצב מדיניות.
שמעון אוחיון: כל הדברים האלה צריכים להיות ברורים.
שמעון אוחיון: בהתאם לכך צריך להפעיל את הלחצים המתאימים כדי לגבש את המדיניות שלנו.
באסל גטאס: כאחד שעבד מול משרדי המדען הראשי כבר משנת 94 אני רוצה להגיד שאסור בכלל לחשוב על לבטל את משרות המדען הראשי במשרדים הייעודים, המקצועיים בטענה שיש משרד גדול ותקציב גדול בתוך משרד התעשייה או הכלכלה.
באסל גטאס: כל אחד עם הנישה שלו, עם ההתמחויות שלו, עם התעדוף שיש בתוכו.
באסל גטאס: חשוב מאוד לשמר את התפקיד הזה.
באסל גטאס: צריך להעלות, לא להוריד.
אברהם מיכאלי: לא אמרתי לבטל אותם, אמרתי לתקצב אותם.
באסל גטאס: אני זוכר ימים שבהם גייסתי כסף למחקר.
באסל גטאס: חשוב שחברי הכנסת ידעו שתקציב המדען הראשי מיועד לתעשייה.
באסל גטאס: אם אתה לא חברה בע"מ למטרות רווח אין לך גישה לכסף.
<אבי חסון: לא רק.
באסל גטאס: לשאר המשרדים ולשאר המדענים יש גישה.
באסל גטאס: זה דווקא מיועד לחוקרים, למכוני מחקר ולמו"פים.
באסל גטאס: זאת אבחנה מאוד חשובה, חבר הכנסת מיכאלי.
באסל גטאס: שם זה רק תעשייה, יעני מיועד לחברות.
<אבי חסון: רוב הכסף הולך לחברות, חלק לא מובטל הולך לאקדמיה.
באסל גטאס: אני הייתי אלוף הגיוסים.
באסל גטאס: לא הצלחתי להוציא מכם שקל אחד אלא אחרי שייסדתי חברה בע"מ.
באסל גטאס: היה לי מזור במשרד האנרגיה.
באסל גטאס: במשרד האנרגיה היה אחד התקציבים השמנים למחקר.
באסל גטאס: הוא כיסה על נושאים בתחום הסביבה.
באסל גטאס: חשוב שזה יישאר.
באסל גטאס: חייבים להגן על זה.
באסל גטאס: הצורה האדמיניסטרטיבית הזאת של אי התחשבות – המשפטים שהקראת - ובמחי יד להוריד תקציבים מבלי לחשוב על התוצאות, זו התנהלות לא ראויה בזמן משבר של מי שבא בכובע של פוליטיקה חדשה והתנהלות חדשה.
באסל גטאס: אסור שזה יהיה.
באסל גטאס: בעניין המדע, בעניינים של שירותים חיוניים כמו מחקר מדעי אסור שזה יהיה.
באסל גטאס: אני חושב שלוועדה שלנו צריך להיות תפקיד מכריע בעניין הזה.
אראל מרגלית: זה תענוג גדול לראות קולגות.
אראל מרגלית: אני רוצה להגיד משהו ברמה של הפרספקטיבה, כי המדען הראשי הוא אולי הכלי מספר אחד במדינת ישראל משנות ה-90 - אפילו לפני כן - לעשות את השינוי הכלכלי הדרמטי ביותר שנעשה פה במדינה.
אראל מרגלית: השינוי הכלכלי הדרמטי ביותר שנעשה פה זה בעצם שהוספנו את הנושא של התעשיות המתקדמות והנגשנו אותו להרבה מאוד מהציבור הישראלי בהרבה מאוד מקומות בארץ.
אראל מרגלית: אני זוכר תקופה שהייתה לא כל כך מזמן, שתקציב המדען היה 2.7 מיליארד שקל.
<אבי חסון: זה היה די מזמן.
אראל מרגלית: כשאנחנו מסתכלים היום על תקציב המדינה חלק מאיתנו מאוד כועסים על הקיצוץ במע"מ כי זה קיצוץ רוחבי, חלק מאיתנו מאוד כועסים על הקיצוץ בקצבאות.
אראל מרגלית: יש הרבה ויכוחים מאיפה לקחת את הכסף.
אראל מרגלית: הדבר המרכזי שאנחנו צריכים להתעקש עליו - בממשלה תמיד ייקחו מההשקעה בשביל השוטף – זה תקציב המדען הראשי.
אראל מרגלית: זה הכלי מספר אחד בישראל כדי לאפשר לנו המשך צמיחה.
אראל מרגלית: היום המדען הראשי מגיע לחברות עם התעדוף הדיפרנציאלי שנותן הרבה יותר כסף לחברות בפריפריה.
אראל מרגלית: אין היום כמעט דרך אחרת לחברות צעירות, ליזמים צעירים ומבוגרים - היזם של החברה האחרונה שהייתי מעורב בה היה בן 67 - להתחיל דבר חדש.
אראל מרגלית: עם האוצר תמיד היו סיפורים.
אראל מרגלית: מידי פעם אתם אוהבים את החממות, מידי פעם אתם לא אוהבים את החממות.
אראל מרגלית: את תקצוב המדען הראשי אי אפשר לראות רק כהוצאה, זאת השקעה.
אראל מרגלית: זאת השקעה ברמה האמיתית מבחינת החזר.
אראל מרגלית: הכספים האלה חוזרים.
אראל מרגלית: היום לא נותנים למדען הראשי במידה רבה למחזר את התגמולים שהוא מקבל מהחברות.
אראל מרגלית: לוקחים גם את זה לשוטף.
אראל מרגלית: זאת השקעה בצמיחה.
אראל מרגלית: אם אנחנו מחפשים היום איפה יש לנו תקציבים שמופנים לצמיחה, איך אנחנו רוצים להגיע לשפרעם, לבאר שבע, למיגל בקרית שמונה או לאילות ביטבתה באנרגיה חלופית, אז זה הכלי שיש לנו.
אראל מרגלית: אני יודע שזה כלי ניגוח לממשלה.
משה גפני: יש לי הרבה דברים לנגח את הממשלה, לאו דווקא דרך זה.
משה גפני: הדיון הזה הוא דיון מקצועי לחלוטין.
אראל מרגלית: אם אנחנו נוכל להגיע לאיזה שהוא קונצנזוס שזה יהיה המשך ההשקעה שלנו בצמיחה והזדמנות לחברות חדשות ולאנשים חדשים להיכנס לתוך המעגל, אז זאת תהיה ההחלטה הכי חשובה שאנחנו יכולים לקבל.
אראל מרגלית: אם אחר כך נוכל להרחיב את זה אנחנו נרחיב את זה, אבל בואו נשמור על זה.
משה גפני: למשרד לביטחון פנים יש משהו לומר בעניין?
<עידית חכימי: התעניינתי הבוקר לגבי מסגרת התקציב של הלשכה.
<עידית חכימי: המסגרת עדיין לא נסגרה.
<עידית חכימי: לפי מה שהבנתי המסגרת תהיה דומה למתכונת שהייתה בשנה שעברה.
משה גפני: כמה כסף היה ב-2012?
<עידית חכימי: התחשיב מסובך.
<עידית חכימי: התקציב הישיר שלנו הוא 1.4 מיליון .
<עידית חכימי: הפעילות שלנו היא בהיקפים שונים מאוד בגלל שאנחנו מקבלים השתתפויות.
משה גפני: קיבלתם תוספות ב-2012?
<עידית חכימי: היו לנו מחקרים שבוצעו ממסגרות תקציביות אחרות בתוך תקציב המשרד או ממשרדים אחרים.
משה גפני: התקציב היום עומד על מיליון 200?
<עידית חכימי: המסגרת תישאר דומה.
<עידית חכימי: מאוד קשה לחשב אותה.
<עידית חכימי: כנראה שבתקציב הישיר לא יהיה שינוי.
<ויקטור וייס: מה שיש לי לומר זה שאצלנו התקציב עוד לא נסגר סופית, אבל מסתמן שהתקציב יהיה ב-22% פחות משנה שעברה.
<ויקטור וייס: .
<שלמה ולד: אצלנו זה קרוב ל-50%.
<ויקטור וייס: מתוך זה יש לנו כמחצית תקציב הרשאתי.
<ויקטור וייס: בהרשאתי מסתמן להיות קיצוץ של 26%.
משה גפני: 22% קיצוץ בסך הכל הכללי ו-26% קיצוץ בנושא הזה של המדען הראשי בהרשאה להתחייב.
שמעון אוחיון: מתוך כמה?
משה גפני: התקציב שלכם הוא 92 מיליון.
<ויקטור וייס: קיבלתי הוראה מגבוה לא לציין את המספרים האלה.
משה גפני: למה לא להגיד מספרים?
משה גפני: אני אשלח את העוזר שלי שישאל.
משה גפני: תקציב משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל הוא 92 מיליון שקל.
משה גפני: את זה אמר השר בישיבה.
<ויקטור וייס: זה לא מסתדר לי עם המספרים.
<קריאה: תקציב החלל הוא בנפרד.
משה גפני: אמר פה השר פרי יחד עם המנכ"ל שהתקציב השוטף של משרד המדע על כל אגפיו - אני לא מדבר על סוכנות החלל.
משה גפני: – הוא 92 מיליון שקל.
<ויקטור וייס: אני קטונתי אם השר אמר.
<ויקטור וייס: הוזכרו פה כל המדענים הראשיים של כל משרדי הממשלה.
<ויקטור וייס: אני רוצה להזכיר שהייתה ועדה שבחנה את מעמד המדענים הראשיים.
<ויקטור וייס: הוועדה הזאת הייתה ועדה מכובדת שבחנה את הנושא.
<ויקטור וייס: היא הגיעה למסקנה שצריך לחזק את המעמד של המדענים ולתת להם כלים על-מנת לקדם את - - -