GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאורה לנגר: שמחתי מאוד לשמוע על הדוגמה שלך של הטלוויזיה.
ליאורה לנגר: זה נותן לי כמה רעיונות.
ליאורה לנגר: לידיעתך, אותה תוכנית, אנחנו רואים אותה בערוץ הלאומי שלנו, ערוץ 1, כל ערב בשעה 11 בלילה.
ליאורה לנגר: אנחנו מכנים את זה משהו אחר: "זירת הפשע", אבל זה בדיוק על מה שדיברת עליו.
ליאורה לנגר: ובאמת נשים נפלאות אלו כאן, אז זה רעיון טוב להשתמש למעשה בזה ולקדם את זה.
ליאורה לנגר: זה רעיון מאוד טוב.
ליאורה לנגר: אנחנו חושבים כי עלינו לעודד נשים.
ליאורה לנגר: אנחנו עורכים, מעת לעת, סקרים לבדוק כמה נשים נמצאות בתעשייה, ואני מדברת באמת על התעשייה.
ליאורה לנגר: אך לפני כן, אני רוצה לומר כי אנחנו מדברים כאן הרבה על ההיי טק, ואני חושבת שעלינו לדבר גם על מה שקראנו בעבר לואו – טק, ואני הייתי אומרת התעשייה המסורתית.
ליאורה לנגר: אנחנו יודעים כיום יותר מאי פעם, בכל מקום, בכל רחבי לפחות העולם המערבי, כי הייתה זו טעות גדולה להעביר את כל התעשייה המסורתית למזרח ולסין וכולי.
ליאורה לנגר: כולם חשבים בזאת.
ליאורה לנגר: בארצות הברית – אני יודעת הרבה על זה – וגם כאן.
ליאורה לנגר: אבל הבעיה היא כי פעם עודדנו בתי ספר מקצועיים.
ליאורה לנגר: אנחנו לא עושים זאת עוד.
ליאורה לנגר: יש לנו מעט מאוד בתי ספר מקצועיים, וזה לא "מגניב" ללכת לבית ספר מקצועי.
ליאורה לנגר: ולכן אפילו אם אנחנו רוצים לעודד את התעשייה המסורתית, אשר, למען הכנות, יש בה הרבה יותר היי טק, משום שאתה לא יכול לעשות את זה יותר ללא מחשבים ומכונות מאוד מתוחכמות, למרות שזה מסורתי, אין לנו את הפועלים.
ליאורה לנגר: ואני חושבת הרבה על זה, כיצד לעשות את זה.
ליאורה לנגר: הארגון שלי, חשבנו כבר על זה במשך זמן רב, וייסדנו תוכנית ייחודית מאוד, שאנו מכנים דור העתיד להיי טק בתעשייה.
ליאורה לנגר: כך, כבר אמרנו, "תעשייה, אך היי טק ותעשייה".
ליאורה לנגר: ואנחנו עושים את זה עד היום, והתחלנו עם חטיבת הביניים ואנחנו מדגישים את שיפור המגדר שם.
ליאורה לנגר: הבעיה היא קודם כל, בנים ובנות.
ליאורה לנגר: אבל כשאנחנו רוצים לעודד יותר בנות, הנשים, כך אנו מדגישים ואנחנו הולכים ומרצים שם ועם כל התוכנית, יחד עם התאחדות התעשיינים.
ליאורה לנגר: ואני באמת שמחה לומר היום שיש לנו נשיא חדש בהתאחדות התעשיינים, מר צבי אורן, והוא אומר שזה אחד מהדברים החשובים ביותר שעליו לעשות, ואני אומרת לכם, מהסיבות הפרקטיות ביותר, משום שהיום אנחנו לא מוצאים עובדים, אנחנו פשוט לא יכולים למצוא עובדים.
ליאורה לנגר: אבל כמובן שעלינו לעשות זאת.
ליאורה לנגר: עלינו לתת לזה יוקרה מסוימת.
ליאורה לנגר: אז לכן סרט זה הוא דבר טוב.
ליאורה לנגר: אז זהו משהו אחר שאנחנו עושים.
ליאורה לנגר: אני רוצה גם לומר כי כאשר אנחנו עורכים את הסקרים שלנו, יש לנו נשים בתעשייה, אבל אין מספיק במה שאני מכנה החלק היצרני.
ליאורה לנגר: הן נמצאות בכלכלה ובראיית חשבון, במשאבי אנוש.
ליאורה לנגר: אפילו בשיווק אין כל כך הרבה.
ליאורה לנגר: אבל בייצור, לא.
ליאורה לנגר: אז זו סיבה נוספת.
ליאורה לנגר: אני רוצה לראות הרבה יותר נשים בחלק הייצור.
ליאורה לנגר: אני רוצה לומר כי אני גם קשורה לתנועת נעמת, שהינה תנועת הנשים הגדולה בישראל.
ליאורה לנגר: ואנחנו מדברים כאן על מלגות, נעמת נותנת כל שנה כ- 2,000 מלגות, עם דגש על נשים, תלמידות (כאן אנחנו מדבירם על סטודנטים) שהולכות ללמוד טכנולוגיה ומדעים, והן מקבלות יותר.
ליאורה לנגר: אז, בכל שנה.
ליאורה לנגר: אני חושבת שזה עידוד גדול.
ליאורה לנגר: אני חושבת שלא רבים יודעים על זה, אבל זה מה שאנחנו עושים.
ליאורה לנגר: הדבר האחרון חביב, אני חושבת שכולנו מכירים כאן את העיתון הכלכלי המוביל לנשים, המכונה ליידי גלובס.
ליאורה לנגר: ואני חושבת שיש להזכיר שמההתחלה שהם בחרו בכל שנה 50 נשים משפיעות בישראל.
ליאורה לנגר: ועבור 2012 – אני באמת מאוד נרגשת וגאה – הם בחרו אישה שלמעשה הייתה ראש תוכנית חץ בישראל.
ליאורה לנגר: ותוכנית חץ היא היום תוכנית טילים שלמעשה היא התוכנית שאמורה להגן עלינו ממה שקורה כעת עם כל הטילים.
ליאורה לנגר: היא בת 46, יש לה שלושה ילדים, והיא כבר לא מעט שנים.
ליאורה לנגר: ומה ששמחתי לגביו: שהם בחרו בה על פני אחרים.
ליאורה לנגר: יש הרבה מאוד נשים מאוד חשובות ומשפיעות בישראל, בכספים וכולי, אבל הם בחרו בה, וזה מראה, אני חושבת, על שינוי בתפיסה.
ליאורה לנגר: אז אני מקווה שאלו היו כמה דוגמאות.
רונית תירוש: תודה לך ליאורה.
פאול פייגין: גם אני שמחתי, משום שהיא מהנדסת כימית, בוגרת הטכניון.
רונית תירוש: תודה לך על שהזכרת זאת.
רונית תירוש: עלינו לסכם ולסגור את הפגישה.
רונית תירוש: אבל משום שכה הרבה נשים וגברים הגיעו לכאן, אם ישנה הערה כלשהי מאחד מהמשתתפים, בבקשה אמרו אותה כעת.
אנסטסיה מיכאלי: כן, אני צריכה לומר את האמת.
אנסטסיה מיכאלי: כשדיברנו על מלגות לתלמידים צעירים, קיוויתי כי הממשלה שלנו תמצא פיתרון לתת סוג כזה של מלגות באופן כלשהו לאמהות עם ילדים, משום שכרגע אמא עם ילדים, אין לה די הזדמנויות ברמה הפיננסית, משום שהחינוך שלנו שאמור להיות בחינם, משהו לפי החוק אינו.
אנסטסיה מיכאלי: אז זה מאוד חשוב לחשוב על זה באוניברסיטאות.
רונית תירוש: כתבי הצעת חוק ואני אצטרף אליך.
רונית תירוש: תודה רבה לך, אנסטסיה.
רונית תירוש: ותודה רבה לכולכם.
רונית תירוש: אני רוצה להודות במיוחד לצוות הוועדה שלי, החל בענת, מנהלת הוועדה, ואיילת.
רונית תירוש: תודה לכם על שהגעתם לכאן והכנתן הכול.
רונית תירוש: ויפעת לוי.
רונית תירוש: וגם ד"ר שמואל חן, דובר הוועדה.
רונית תירוש: ולכולכם, חג שמח, שנה טובה.
רונית תירוש: ואני מקווה שזו הייתה פגישה מועילה, ומקווה לראותכם שוב בקרוב.
רונית תירוש: לפני שתעזבי, יש לנו מזכרת קטנה.
רונית תירוש: זו קופסת תכשיטים עם בתבליט של סמל ממשלת ירושלים, אני מקווה שתאהבי אותה.
ליסה ג'קסון: אני יודעת שאוהב, תודה רבה לך.
רונית תירוש: תודה לך שהגעת.
ליסה ג'קסון: את כתבת חוקים רבים שיעזרו לנשים, אז זה עיתון לך.
ליסה ג'קסון: תודה לכם, כולם.
ליסה ג'קסון: שתהיה לכם שנה נפלאה.
ליסה ג'קסון: זה היה נפלא.
ליסה ג'קסון: מאוד מעורר השראה.
ליסה ג'קסון: תודה לכם.
רונית תירוש: על סדר-היום: איחוד שתי הצעות חוק בנושא חשיפת פרטי מידע של מנוי ברשת תקשורת אלקטרונית.
רונית תירוש: האחת היא התשע"ב-2011, של חבר הכנסת זבולון אורלב, שהיא לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית, וזו הצעת חוק של הכנסת, ועוד הצעת חוק ממשלה, מס' 719.
רונית תירוש: הצעת חוק של הכנסת מטעם חבר הכנסת זבולון אורלב והוועדה, זה 421.
רונית תירוש: אנחנו מבקשים לאחד את שתי ההצעות לפי סעיף 84ג, להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
רונית תירוש: הוועדה ראשית באישור ועדת הכנסת, למזג שתי הצעות חוק או יותר מאותו נושא, שהועברו אליה אחרי הקריאה הראשונה, ולהביאן כהצעת חוק אחת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, וזה מה שאנחנו מתכוונים לעשות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הנוסח שמונח לאיחוד הוא הנוסח הממשלתי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: על הנוסח הזה יהיה דיון, והוא יאושר או לא יאושר, בשינויים, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
רונית תירוש: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
רונית תירוש: ההצעה התקבלה ללא התנגדות.
זבולון אורלב: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.
רונית תירוש: אבקש להעביר אותה לוועדת הכנסת לאישור.
רונית תירוש: הוועדה גם תבקש שחרור מחובת הנחה, כמובן.
רונית תירוש: אנחנו היום נבקש להעביר את זה לוועדת הכנסת לאישור איחוד.
רונית תירוש: בהנחה שהכנסת לא תתפזר היום, והישיבות תתקיימנה כסדרן גם בימי שלישי ורביעי, אנחנו מייעדים את הישיבה ליום רביעי.
רונית תירוש: ככל שנקבל אישור על איחוד, נודיע – יכול להיות שנעשה דיון כבר מחר.
רונית תירוש: היום יום שני כ"ט בתשרי תשע"ג, 15.10.2012.
רונית תירוש: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת המדע.
רונית תירוש: על סדר-היום: הצגת דו"ח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי לשנים 2010-2011.
רונית תירוש: אני יותר משמחה לנהל את הדיון הזה, אולי כדיון אחרון של הוועדה בכנסת ה-18.
רונית תירוש: אם כבר לסיים את פעילותי כיו"ר הוועדה זה בנושאים שנוגעים למדע וטכנולוגיה ואין כמו המולמו"פ ואין כמו החוק שנחקק בנושא הזה בשנת 2012, על-ידי חברת הכנסת, דאז, נעמי חזן וחבר הכנסת והשר מיקי איתן.
רונית תירוש: המולמו"פ ידע עליות ומורדות, אולי משום שהמעמד של המדע והטכנולוגיה במסגרת משרד סוברני, לא בדיוק היה ברור.
רונית תירוש: זה סופח למשרד תרבות וספורט, לפעמים למשרד החינוך.
רונית תירוש: הפעילות, הכסף והתקציב שהיו אמורים לנתב את הפעילות הוזרמו בחלקם למערכת הביטחון, חלקם למערך אזרחי במסגרת משרד תמ"ת.
רונית תירוש: לכן, האוריינטציה היתה בעיקר לפיתוח תעשייתי, או בעיקר לפיתוח תעשייתי.
רונית תירוש: אני לא יודעת בדיוק איפה האקדמיה פיתחה את עצמה בתקציבים הללו כתוצאה מכך.
רונית תירוש: זה היה מונח בנישות שונות, כל פעם במקום אחר.
רונית תירוש: חוסר היציבות וחוסר הבהירות תרמו לכך שזה לא בא לידי ביטוי ראוי ולדגשים הנכונים.
רונית תירוש: אני חושבת שבשנים המאוד אחרונות וגם כאשר בראש המולמו"פ עומד פרופ' בן ישראל, המולמו"פ קיבל את מעמדו הראוי.
רונית תירוש: משרד המדע והטכנולוגיה בראשותו של השר והמנכ"ל מנחם, קיבלו בהחלט את המעמד בזכות התעקשות שלהם, גם על תקציבים, גם על ראייה אסטרטגית ויישומה.
רונית תירוש: אני יכולה רק לברך על-כך.
רונית תירוש: בסוף הדיון אתייחס לפעילות הוועדה גם בהקשר הזה וגם בהקשרים אחרים של מדע וטכנולוגיה.
רונית תירוש: בהמשך אתייחס גם להנהלת הוועדה שמלווה את הנושא זמן רב.
רונית תירוש: אני מודה לכל המדענים הראשיים שהגיעו ולכל מי שעוסק בנושא הזה גם במסגרת מטה הסייבר, באקדמיה ובמשרדים השונים.
רונית תירוש: אני מאוד מודה לחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי שמרבה להגיע לוועד הזאת ולסייע בידי להעביר את ההחלטות הנכונות כאן.
רונית תירוש: את התודות לענת ולצוות אומר בהרחבה בסיום הדיון.
רונית תירוש: רשות הדיבור ליו"ר המולמו"פ, אלוף במילואים פרופ' יצחק בן ישראל, שיציג את הדוח.
יצחק בן-ישראל: (מוצגת מצגת) הדוח של המולמו"פ יוצא פעם בשנה והוא מכיל כל מיני פרקים.
יצחק בן-ישראל: הפרק הראשון זה קובץ נתונים על מצב המו"פ במדינת ישראל.
יצחק בן-ישראל: הנתונים נאספו במשך השנה האחרונה במחקרים וסקרים שהמולמו"פ עורך, בדרך-כלל עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ולפעמים עם מימון שאנחנו מוצאים לאוניברסיטאות או לגופים כאלה.
יצחק בן-ישראל: הנתונים הללו נאספים לפי דרישות הוועדות שהמולמו"פ עובד לפיהן.
יצחק בן-ישראל: איך המולמו"פ עובד? יש לו ועדות לאומיות.
יצחק בן-ישראל: הוועדות הללו נדרשות כל פעם לסוגיה שקשורה למו"פ הלאומי.
יצחק בן-ישראל: בשביל זה הם צריכים נתונים.
יצחק בן-ישראל: את הנתונים האלה אנחנו מממנים עם תקציב שמיועד לעניין הזה.
יצחק בן-ישראל: התקציב ניתן כל שנה על-ידי האוצר וזה חלק מתקציב המדינה.
יצחק בן-ישראל: הנתונים האלה משמשים אחר-כך בסיס לדיונים של הוועדה.
יצחק בן-ישראל: על סמך הנתונים נקבעות המלצות.
יצחק בן-ישראל: כל הרעיון במועצה הזאת הוא שההמלצות לא יהיו מהבטן אלא מבוססות על משהו שניתן לאחוז בו ולהראות אותו.
רונית תירוש: זה באמת שינוי של נורמת התנהלות במשרדים השונים.
רונית תירוש: קודם כל נדרשת ראייה אסטרטגית ותכנון אסטרטגי וזה חייב להיות מבוסס על נתונים.
רונית תירוש: השאלה האם התקציב הוא תקציב מספק?
רונית תירוש: אני יודעת שתמיד רוצים יותר אבל האם נמצאת חסר לפעמים?
יצחק בן-ישראל: התשובה היא כן בבירור אבל אני מניח שתקבלי אותה תשובה מכל מי שיושב כאן.
יצחק בן-ישראל: התקציב הוא מאוד קטן.
יצחק בן-ישראל: חלק ממנו הוא לתפעול, חלק זה ליועצים, שחלק גדול מהם יושבים פה מסביב לשולחן.
יצחק בן-ישראל: שני הסעיפים האלה הם פחות או יותר מתקבלים על הדעת.
יצחק בן-ישראל: עיקר הכסף הולך לאיסוף הנתונים ושם יש מחסור גדול.
יצחק בן-ישראל: כמובן שכמה שיהיה יותר נוכל לדעת יותר טוב על מה אנחנו מבססים את ההמלצות.
יצחק בן-ישראל: בגלל שהלוגיקה היא שהוועדה אוספת נתונים ודנה בהם - כשאני מוציא את הדוח הזה יש בו את הנתונים שנאספו השנה והמלצות שחלק גדול מהן הן המלצות על סמך הנתונים שנאספו מנתונים על שנים קודמות.
יצחק בן-ישראל: תמיד יש איזה פיגור.
יצחק בן-ישראל: בדוח יש את שני הדברים.
יצחק בן-ישראל: מטבע הדברים אני אדבר פחות על הנתונים ויותר על ההמלצות כי זה בעצם הדבר שמעניין.
יצחק בן-ישראל: הדוח נמצא על השולחנות ואפשר לראות אותו.
יצחק בן-ישראל: לגבי הנתונים אומר שבאופן כללי, אם מסתכלים על נתוני המקרו, מצבה של ישראל יחסית לעולם הוא לא רע.
יצחק בן-ישראל: אנחנו ממשיכים להוציא קרוב ל-4.5% מהתוצר המקומי הגולמי למו"פ.
יצחק בן-ישראל: ההבדל הבולט בינינו לבין שר העולם זה ההרכב של ה-4.4%.
יצחק בן-ישראל: 4.4% זה מקום ראשון בעולם.
יצחק בן-ישראל: בהרכב, המיעוט, קצת פחות מ-20% זה כסף ממשלתי ורוב הכסף מגיע מהמגזר התעשייתי, הציבורי, העסקי.
יצחק בן-ישראל: אפשר להסתכל על חצי הכוס המלאה כאן ועל חצי הכוס הריקה.
רונית תירוש: זה כמעט כמו בחינוך, הרבה מגיע מההורים אבל אנחנו תמיד מתגאים שפר תלמיד אנחנו מהגבוהים בעולם.
יצחק בן-ישראל: להערכתי, הכוס הריקה היא שאין מספיק כסף ממשלתי.
יצחק בן-ישראל: חצי הכוס המלאה יותר זה אומר שזה עסק מצליח.
יצחק בן-ישראל: אם המגזר העסקי מוכן להוסיף על כל שקל של המדינה 4-5 שקלים משלו, זה אומר שלא מדובר בעסקי אוויר, אלא אלה עניינים שמצליחים ומושכים את המגזר העסקי, כי הם משקיעים כסף רק איפה שהם יכולים לראות רווח.
יצחק בן-ישראל: עוד הבדל משמעותי בינינו לבין העולם בתחום הזה: חלק גדול מהכסף שמגיע מהמגזר העסקי, הוא מחברות רב לאומיות ולא מחברות מקומיות בארץ.
יצחק בן-ישראל: אנחנו כולנו מכירים את זה של"אינטל", ול-"אי.
יצחק בן-ישראל: בי.
יצחק בן-ישראל: אם" יש מרכזי פיתוח בישראל.
יצחק בן-ישראל: חלק נכבד מהכסף שמושקע במו"פ בארץ מגיע משם.
יצחק בן-ישראל: גם פה אפשר להסתכל על זה לחיוב ולשלילה.
יצחק בן-ישראל: מצד אחד, זה חיובי כי זה מראה שאם כולם פותחים פה מרכזי מו"פ, יש לנו מה להציע.
יצחק בן-ישראל: זה קשור לתרבות המו"פ בישראל, ליצירתיות, לחדשנות, לדברים כאלה.
יצחק בן-ישראל: חצי הכוס הריקה מראה שיש לנו תלות בגורמים חיצוניים שהיום הם פה ומחר יתכן ולא.
יצחק בן-ישראל: למשל אירלנד, שצמחה מאוד על סמך של כניסה של חברות רב לאומיות.
יצחק בן-ישראל: ברגע שהן החליטו משיקולים כאלה ואחרים שהם יוצאים משם, היא נמצאת עכשיו במשבר גדול.
יצחק בן-ישראל: צריך לאזן את הדבר.
יצחק בן-ישראל: לקחתי את סעיף 5 מחוק המולמו"פ, שזה תפקידי המועצה: "לייעץ לממשלה בנושא תכנון, ארגון והסדרה של המחקר והפיתוח האזרחי והתקציבי לפיתוחו".
יצחק בן-ישראל: אני מזכיר רק את הדבר זה ועובר להמלצות.
יצחק בן-ישראל: אני רוצה להגיד מילה על ה"אזרחי".
יצחק בן-ישראל: המולמו"פ לא נכנס בכלל לתחום המו"פ הצבאי, שזאת טריטוריה בפני עצמה, אבל במקרים רבים מאוד אי-אפשר שלא לדווח אחד לשני ולתאם כי זאת מדינה קטנה ולא עושים פה שתי תעשיות, אחת צבאית ואחת אזרחית.
יצחק בן-ישראל: לכן תמיד אחד מחברי מולמו"פ הוא בעל ניסיון בתחום הצבאי.
יצחק בן-ישראל: היום זה עוזי עילם.
יצחק בן-ישראל: לאחרונה הצטרף אלינו חיים אשד, שהוא יותר בענייני החלל.
יצחק בן-ישראל: בכל אופן, אנחנו עוסקים באזרחי.
יצחק בן-ישראל: "להמליץ לממשלה על קווים למדיניות לאומית כוללת, שנתית ורב שנתית, בתחום המחקר והפיתוח האזרחי.
יצחק בן-ישראל: להמליץ לממשלה על תחומי עדיפות לאומיים בנושא המחקר והפיתוח האזרחי".
יצחק בן-ישראל: פה יש לנו בעיה קשה כי רוב המחקר והפיתוח בישראל צומח מלמטה.
יצחק בן-ישראל: אין הכוונה מלמעלה שאומרת:
יצחק בן-ישראל: אנחנו רוצים דווקא בתחום הזה.
יצחק בן-ישראל: יש מאחורי זה אידיאולוגיה ופילוסופיה רבות שנים, למה זה צריך להיות כך ולא אחרת.
יצחק בן-ישראל: אבל, עדיין, מכיוון שבסופו של דבר מדובר בהשקעות ממשלתיות לא קטנות, אנחנו חייבים שתהיה לנו איזה מתודולוגיה שבעזרתה נוכל לקבוע בצורה מושכלת מה תחומי העדיפות הלאומיים.
יצחק בן-ישראל: זה דבר שהתחלנו לעבוד עליו בשנה הזאת והוא עוד לא בשל.
יצחק בן-ישראל: "להמליץ לממשלה על הקמת תשתיות למחקר ולפיתוח ועל ביצוע פרויקטים בתחום המדע והטכנולוגיה".
יצחק בן-ישראל: פה יש סוגיה שקשורה לוועדה אחרת, מה שנקרא "תלם", שהיא גוף וולונטרי שלא לפי חוק.
יצחק בן-ישראל: אנחנו עובדים יחד איתם.
יצחק בן-ישראל: "תלם" עשתה בשנים האחרונות הרבה מהעבודה שרשומה פה בסעיף 4, של ההמלצה לממשלה.
יצחק בן-ישראל: בימים אלה יש כל מיני דיונים יחד עם האקדמיה הלאומית למדעים, שהם והמולמו"פ הם האבות של "תלם".
יצחק בן-ישראל: יש דיונים יחד איתם איך בדיוק אנחנו מתארגנים מחדש.
יצחק בן-ישראל: יש סיכום ביניים שאנחנו נצטרך לחזק את התחום הזה בתוך המולמו"פ כדי שתלם יוכל לעשות את מה שהוא עושה ושכולנו מסכימים שזה משהו ברוך.
יצחק בן-ישראל: איתם
יצחק בן-ישראל: הסעיף האחרון זה אם הממשלה מבקשת משהו אז אנחנו צריכים לעזור לה.
יצחק בן-ישראל: זה החוק.
יצחק בן-ישראל: החוק הזה הוא חוק טוב.
יצחק בן-ישראל: הוא לא תמיד ממומש באפקטיביות.
יצחק בן-ישראל: לא מספיק לקחת את הדוח הזה ולשלוח אותו לממשלה עם המלצות ולקוות שזה מה יקרה.
יצחק בן-ישראל: מאחורי החוק אין מנגנונים שיהפכו את זה ליותר אפקטיבי.
יצחק בן-ישראל: אחד המנגנונים שהוזכר בסעיף 5 זה ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה שר המדע עומד בראשה.
יצחק בן-ישראל: במשך שנים רבות היא לא פעלה.
יצחק בן-ישראל: הרי הדוחות האלה נשלחים כל שנה והם נשלחו גם בשנים קודמות והוועדה לא פעלה כפי שהיא יכולה לפעול, לדיון בהמלצות ולאימוצן או אימוץ של חלק מהן כבסיס לעבודת הממשלה.
יצחק בן-ישראל: לאחר שהוצאנו את הדוח השנה, התכנסה ועדת השרים למדע וטכנולוגיה.
יצחק בן-ישראל: הוצגו לה המלצות שתכף אראה לכם.
יצחק בן-ישראל: נקבע על-ידי הוועדה הזאת להקים ועדות ממשלתיות לנושאים השונים, כי צריך לעבד את הדברים הללו.
יצחק בן-ישראל: קיבצנו את זה תחת 6 או 7 המלצות בכל נושא.
יצחק בן-ישראל: הוועדה הבין משרדית, ששותפים לה משרדים רבים, ידונו בזה ויהפכו את זה בסופו של דבר לכלי ממשלתי אפקטיבי.
יצחק בן-ישראל: במסגרת הזאת של הפיכה לאפקטיביות אנחנו נמצאים כאן בדיון היום.
רונית תירוש: ככל שהפעילות בוועדה תימשך בכנסת הבאה, אני כבר אומרת שכדאי להזמין את כל אחד מהוועדות המשנה שהוקמו.
רונית תירוש: מי עומד בראשם, שרים או מנכ"לים?
יצחק בן-ישראל: אלה ועדות בין משרדיות.
רונית תירוש: זה מנכ"לים.
רונית תירוש: נרצה לשמוע מכל ועדה מה הוטל עליה, מה לוחות הזמנים ואז לעקוב.
רונית תירוש: זאת בדיוק הפעילות שהכנסת מחויבת לה, לעקוב שהדברים אכן קורים ומתבצעים.
יצחק בן-ישראל: הוועדות הלאומיות שאנחנו מקימים במולמו"פ עובדות על כל נושא לפחות שנה.
יצחק בן-ישראל: הזמן הממוצע הוא כשנתיים.
יצחק בן-ישראל: בשנתיים האלה מתחילים להתחולל חלק מהתהליכים.
יצחק בן-ישראל: לוועדה שותפים כל הגופים שבסופו של דבר זה יחזור אליהם כמדיניות.
יצחק בן-ישראל: מהרגע שאתה מסיים ועד שאתה מפרסם אז עוברת עוד חצי שנה.
יצחק בן-ישראל: לכן הוספתי מה כבר קרה.
יצחק בן-ישראל: אני אעבור על ההמלצות לא לפי סדר החשיבות אלא לפי הסדר שבו הן כתובות בדוח.
יצחק בן-ישראל: המלצה ראשונה: להקים קרן ייחודית חדשה לתשתיות מחקר.
יצחק בן-ישראל: יש המון קרנות בארץ לכל מיני סוגים, אין לנו קרן לתשתיות.
יצחק בן-ישראל: יש פה אומדן של היקף של 100 מיליון שקלים לשנה.
יצחק בן-ישראל: יש בדוח הסבר למה דווקא 100 ולא 30 ולא 300.
רונית תירוש: תסביר מה זה תשתיות מחקר.
יצחק בן-ישראל: זה מעבדות, או כלים.
יצחק בן-ישראל: יש לנו מאיץ בנחל סורק.
יצחק בן-ישראל: בדרך כלל אלה דברים שדורשים השקעה גדולה.
יצחק בן-ישראל: עובדים איתם ככלי במחקר.
יצחק בן-ישראל: זה לא נושא מחקרי ספציפי.
יצחק בן-ישראל: בגלל שהם דורשים השקעה גדולה, אין מי שיממן אותם.
יצחק בן-ישראל: החוקרים בארץ הרבה מאוד פעמים נוטים או לעשות מחקרים שלא מחייבים השקעה גדולה בתשתית, או, אם יש להם משהו שמחייב השקעה גדולה בתשתית, לעשות אותו בחו"ל.
יצחק בן-ישראל: כתבנו פה כל מיני אפשרויות מי יכול להקים את הקרן.
יצחק בן-ישראל: כשאמרתי שמקימים ועדה בין משרדית, בין היתר זה לדון בשאלות האלה כי יש כל מיני אפשרויות.
יצחק בן-ישראל: בכל מה שקשור במו"פ בארץ יש כמעט תמיד שלושה או ארבעה שותפים.
יצחק בן-ישראל: זה קודם כל האוניברסיטה, ות"ת והאקדמיה הלאומית למדעים, זה המדען הראשי בתמ"ת.
יצחק בן-ישראל: הוא לא המדען היחיד אבל הוא מחזיק את רוב הכסף המשמעותי להוצאה למו"פ במגזר התעשייתי כי הוא מופקד על המגזר התעשייתי.
יצחק בן-ישראל: זה מפא"ט, שזה המו"פ הביטחוני.
יצחק בן-ישראל: כמו שאמרתי, אנחנו לא אחראים שם להמלצות ולמדיניות אבל אנחנו מתאמים את העבודה יחד איתם.
רונית תירוש: מי מזרים את התקציב למכללות, מוסדות אקדמאיים ולאוניברסיטאות?
יצחק בן-ישראל: זה הוות"ת.
יצחק בן-ישראל: כשאני מדבר על האוניברסיטאות אלה שני גופים יחד: האקדמיה והוות"ת.
יצחק בן-ישראל: התקציב הוא מוות"ת ויש גם חלק שמגיע מקרן של המחקר שאותו האקדמיה מנהלת.
קריאה: זה הקרן הלאומית למדע.
יצחק בן-ישראל: נכון.
יצחק בן-ישראל: כל המלצה כאן היא אשכול של המלצות ולא המלצה אחת.
רונית תירוש: על כל המלצה כזאת קמה ועדת משנה שתטפל בזה?
יצחק בן-ישראל: אחרי שהצגנו את הדוח לוועדת שרים למדע ולטכנולוגיה, הוחלט להקים ועדת משנה בין משרדית לכל המלצה.
יצחק בן-ישראל: יכולה להיות ועדה אחת לאשכול של המלצות שתדון ותחליט אם לקבל או לדחות.
יצחק בן-ישראל: הממשלה תתייחס לדבר הזה ואני מקווה שיקבלו.
רונית תירוש: זה אמור לבוא לידי ביטוי בתקציב הקרוב?
יצחק בן-ישראל: אם את יודעת מתי יהיה התקציב הקרוב.
רונית תירוש: בממשלה הבאה.
יצחק בן-ישראל: זה אמור להיות בתקציב, אני לא יודע אם זה יהיה בתקציב הבא.
יצחק בן-ישראל: אם זה מממומן על-ידי הממשלה, זה אמור להיות בתקציב.
יצחק בן-ישראל: זה יכול להיות גם לא מאומץ על-ידי הממשלה.
רונית תירוש: איך האוצר רואה את זה?
רונית תירוש: האוצר רואה ברכה בהקמת קרנות כאלה?
רונית תירוש: הוא מבין את החשיבות שאם כבר הולכים לעשות משהו עדיף שזה יהיה על מסד נתונים ברור, בדוק ולא בשליפה?
מיכה פרלמן: אני מאגף תקציבים במשרד האוצר.
מיכה פרלמן: אני חושב שצריך להסתכל על מחקר ופיתוח בראייה כוללת.
מיכה פרלמן: כמו שאמר פרופסור בן-ישראל, יש כמה וכמה גורמים ממשלתיים שהם שותפים לנושא של מחקר ולפיתוח והמדיניות של תמיכה במו"פ הממשלתית בעצם נוגעת לכולם.
מיכה פרלמן: כל הנושא הזה מגובה בדיונים מאוד מקצועיים.
מיכה פרלמן: פורום "תלם" הוא דוגמא מעולה.
מיכה פרלמן: זה פורום וולונטרי שכל גורמי המקצוע באים ויושבים ומתכננים מדיניות יחד.
מיכה פרלמן: מעבר לזה יש, כמובן, מסדי נתונים גם בוות"ת, במדען הראשי ובמשרד המדע.
מיכה פרלמן: על-סמך זה מתקבלות החלטות ומחליטים על השקעה.
מיכה פרלמן: תכנית הדגל של השקעה במו"פ מבחינת הממשלה בשנתיים האחרונות זה בתכנית הרב שנתית במסגרת ההשכלה הגבוהה שבמסגרתה הממשלה הכריזה על זה שהיא הולכת להוסיף במשך 6 שנים כ-2 מיליארד שקלים לכל המערכת.
מיכה פרלמן: חלק גדול מזה מגיע גם לקרן הלאומית למדע, שזאת קרן שתומכת במחקר וגם בתשתיות מחקר במה מסוימת.
מיכה פרלמן: על הרקע הזה צריך לחשוב על כל הבקשות האחרות וההשקעות האחרות.
רונית תירוש: אז יש אוזן קשבת.
מיכה פרלמן: בוודאי.
רונית תירוש: נברך על זה.
יצחק בן-ישראל: לא נכנסתי לנושא של איך מנהלים את הקרן הזאת.
יצחק בן-ישראל: אחת האפשרויות היא, שזאת תהיה הרחבה של הקרן הלאומית למדע.
יצחק בן-ישראל: זה מסוג הדברים שעליהם צריך לעבוד ולראות איך לעשות את זה הכי יעיל.
יצחק בן-ישראל: אפשרות אחרת זה משרד המדע, שתמיד היה חלק ממשרדים אחרים, וחששנו שהכסף זולג משם למקומות אחרים.
יצחק בן-ישראל: היום זה לא קיים.
מיכה פרלמן: צריך לציין שיש היום מסגרת של קרן לתשתיות מחקר במשרד המדע בהיקף פחות מזה, בערך 40 מיליון שקלים.
מיכה פרלמן: יש עוד מקורות.
מיכה פרלמן: אגב, זה גם משהו שעלה לדיון במסגרת פורום "תלם".
מנחם גרינבלום: במסגרת תכנית עבודה שלנו ל-2013, שנתנו אותה במאי שנה זאת לאוצר, התייחסנו גם לקרן הזאת.
מנחם גרינבלום: לא הגענו לדיונים.
יצחק בן-ישראל: זה עוד לא הגיע למצב שבו אפשר להגיד שהמלצתנו היא מנגנון איקס או מנגנון וואי.
יצחק בן-ישראל: ציינו פה אפשרויות.
יצחק בן-ישראל: יש תמיד איזה פיגור.
יצחק בן-ישראל: מה שחשוב הוא שתהיה ועדה במסגרת של ועדת שרים למדע וטכנולוגיה ושיהיה מסוכם שהיה דנה בזה ומעלה את זה ושזה לא יישכח בין המדפים.
רונית תירוש: ועדת המדע צריכה לשים עין ולדרוש.
יצחק בן-ישראל: בהמלצה מספר 2 יש הרבה מאוד סעיפים.
יצחק בן-ישראל: היא תוצר של עבודה של יותר משנתיים והיא נוגעת למערכת ההשכלה הגבוהה.
יצחק בן-ישראל: מאחורי כל סעיף עומדות תכניות רבות.
יצחק בן-ישראל: אני מעדיף שתקראו את הפירוט בדוח ותסתכלו כעת על הכותרות.
יצחק בן-ישראל: חלק מהדברים הם שאלות מאוד כבדות, כמו מקומן של המכללות הפרטיות במערכת ההשכלה הגבוהה.
רונית תירוש: זה בהקשר המחקרי.
יצחק בן-ישראל: הכול בהקשר של המו"פ.
יצחק בן-ישראל: למכללות ולאוניברסיטאות יש הקשר של הכשרת סטודנטים ודברים כאלה.
יצחק בן-ישראל: אנחנו מדברים בהקשר של המו"פ.
יצחק בן-ישראל: יש פה רשימה גדולה מאוד של המלצות.
רונית תירוש: אתה אופטימי?
רונית תירוש: אתה חושב שיאשרו מוסדות מחקר במכללות?
יצחק בן-ישראל: באופן כללי, יש כל מיני דרגות של מחקר במכללות שאפשר לחשוב עליהן.
יצחק בן-ישראל: בסוף הדרך אפשר להגיד שכל מכללה תהיה כמו אוניברסיטה.
יצחק בן-ישראל: אבל, לתנאים של מדינת ישראל זה כנראה לא מתאים.
יצחק בן-ישראל: בתקציבים המוגבלים שיש לנו, אנחנו לא יכולים לדאוג לזה שכל מכללה תהיה בסוף בעלת התשתיות כי זה המון כסף.
יצחק בן-ישראל: צריך לזכור שיש 7 אוניברסיטאות ו-עשרות מכללות.
רונית תירוש: אז אתם עושים שיתופי פעולה?
יצחק בן-ישראל: המלצנו, זה עבר את הביקורת של כולנו והמולמו"פ ממליצה.
יצחק בן-ישראל: ישנם דברים שאפשר לעשות עכשיו.
יצחק בן-ישראל: אלה דברים שההוצאה שלהם היא לא כספית אלא יותר נוהלית.
יצחק בן-ישראל: למשל, לאפשר לחוקרי המכללות להשתמש בתשתיות המחקר של האוניברסיטאות.
יצחק בן-ישראל: זה לא עניין של כסף אלא זה בעיקר נהלים, סידורים והרשאות.
יצחק בן-ישראל: אנו ממליצים לאפשר לחוקרי המכללות להשתמש בספריות ובתשתיות הלאומיות ובמרכזי הידע שיש לנו באוניברסיטאות.
יצחק בן-ישראל: לאפשר למורי המכללות לעשות קורסים וסמינרים לריענון ידע במסגרת האוניברסיטאות וכך הלאה.
יצחק בן-ישראל: יש פה שורה של המלצות שלא הולכת לקיצוניות שאומרת שיש להפוך את המכללות לאוניברסיטאות.
רונית תירוש: יש לזה השלכות על תארים עם תזה, עם מחקר, דוקטורט וכדומה?
יצחק בן-ישראל: ההשלכות הן בעיקרן רק חיוביות.
יצחק בן-ישראל: בעצם זה מאפשר להתקרב למחקר גם בפריפריה, שהיום די מנועה מזה.
יצחק בן-ישראל: יש לא מעט כישרונות במדינה הזאת שהם לא נמצאים במרכז הארץ ולא כל אחד יכול להרשות לעצמו לנסוע לתל-אביב או לירושלים, לגור שם ולעשות את תארי המחקר.
יצחק בן-ישראל: מכיוון שיש לזה השלכות חיוביות, המלצנו לפחות על המינימום הזה.
יצחק בן-ישראל: ההמלצה הזאת עונה לשאלה ששאלת לגבי המחקר.
יצחק בן-ישראל: המלצה מספר 4 נוגעת לתחום של המצוינות במערכת החינוך.
יצחק בן-ישראל: הדיון פה הוא לא על מערכת החינוך בכלל כי מערכת החינוך זה דבר גדול.
יצחק בן-ישראל: הדבר העיקרי זה קודם כל קביעת מדיניות לאומיות.
יצחק בן-ישראל: כל פעם שאנחנו מתעסקים עם משהו, אנחנו מוצאים שבישראל אין כמעט אף פעם מדיניות לאומית.
יצחק בן-ישראל: גם בתחום הביטחון, יש מדיניות לאומיות בביטחון אבל היא תורה שבעל-פה והיא לא כתובה.
יצחק בן-ישראל: אלה הלכות מההתנהגות, מהמסורת והן לא כתבות.
יצחק בן-ישראל: זה בניגוד לרוב המדינות המתוקנות בעולם.
יצחק בן-ישראל: יש בזה יתרון מסוים כי זה מאפשר לנו גמישות ואנחנו לא כבולים על-ידי קודקס כתוב, אבל החיסרון עולה על היתרון.
יצחק בן-ישראל: הרבה מאוד פעמים יד ימין פועלת ללא תיאום עם יד שמאל כי אין לזה מדיניות כוללת.
יצחק בן-ישראל: אני מדבר עכשיו על מדיניות לאומיות בהקשר של טיפוח איכות ומצוינות ולא מדיניות לאומית בחינוך בכלל.
רונית תירוש: אתה מדבר על מסלולי מחוננים?
יצחק בן-ישראל: בין היתר.
יצחק בן-ישראל: יש פה סוגים: מה היעדים?
יצחק בן-ישראל: איזה תכניות?
יצחק בן-ישראל: מה התכנים?
יצחק בן-ישראל: הפריסה הארצית?
יצחק בן-ישראל: מדיניות למימון?
יצחק בן-ישראל: איך מודדים את האפקטיביות.
יצחק בן-ישראל: אגב, עשינו את העבודה הזאת יחד עם משרד החינוך.
יצחק בן-ישראל: בשקף הבא אראה לכם שחלק גדול מהדברים כבר אומצו על-ידי משרד החינוך וחלק מהצעדים כבר ננקטו.
יצחק בן-ישראל: אבל, עדיין אין לנו את המדיניות הלאומיות הזאת.
מנחם גרינבלום: בהתייחס לנתונים, אנחנו כמשרד המדע, עושים שיתוף פעולה בנושא של מצוינות עם נשים, בשיתוף עם משרד החינוך.