GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב פרי: אני רוצה לעבור לנושא החללי, ויושב אתנו כאן גם מנחם קדרון, מנהל סוכנות החלל – צריך לומר בגאווה שמדינת ישראל היא אחת המדינות המובילות ביכולותיה בתחום החלל, והחלל האזרחי הוא גם אחד הנושאים החשובים ביותר בפעילות המשרד, וזוכה בשנים האחרונות להשקעה כספית וארגונית משמעותית.
יעקב פרי: מנחם ייתן סקירה וגם ידבר על המספרים.
יעקב פרי: ראיתי לנכון לקבל את המלצת הדרג המדיני ובעקבות זאת להוסיף את המילה "חלל" לשמו של המשרד.
יעקב פרי: אני רואה בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, בראשותך כמובן, שותפה מלאה ושותפה משמעותית בקידום הנושאים החשובים הללו.
יעקב פרי: אני לא רואה מקום, ברשותך, לאופוזיציה וקואליציה בתחומים עליהם אמון המשרד שאני עומד בראשותו, ואני משוכנע שיש קונצנזוס סביב החשיבות שלהם וסביב חשיבות פיתוחם.
יעקב פרי: אני מבטיח לך שהוועדה תזכה לשיתוף פעולה מלא מהמשרד לגבי כל יוזמה, למענה לכל שאלה, ואוזן קשבת לכל דבר ביקורת, כוועדה הממונה על הפיקוח הפרלמנטרי על משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
יעקב פרי: וברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעביר את השרביט למנהל משרדי, מר מנחם גרינבלום, שיציג בפניכם בפירוט את תחומי פעילות המשרד ומעט מהתוכניות שלו לעתיד הקרוב.
יעקב פרי: חשוב לציין, ומי כמוך יודע, שחלק מביצוע התוכניות מותנות כמובן בתקציב אשר טרם אושר על-ידי הממשלה והכנסת.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, בקדנציה הקודמת תפקדה ועדת משנה לענייני חלל בראשותו של חבר הכנסת אלקין, וכוועדת המדע היינו מעורבים בתחומים של עשייה ברוכה מאוד בכמה תעשיות גדולות שיש לנו בתחום הזה.
משה גפני: טוב, אני איכנס לעניין ואלמד אותו.
משה גפני: לפי דעתי, נושא החלל הופך להיות נושא מרכזי מאוד בעולם בכלל וגם אצלנו, גם בתחומים הביטחוניים וגם בתחומים האזרחיים.
אברהם מיכאלי: הקדשנו לכך סיורים חשובים - - -
משה גפני: איפה, באיזה מקום בחלל הייתם בסיור?
אברהם מיכאלי: התעשייה האווירית זה בקרקע, אגב, ומשם שולחים לחלל.
משה גפני: מנחם גרינבלום, מנכ"ל משרד המדע, בבקשה.
משה גפני: הנושא התקצובי לא מופיע בסקירה שלכם, וגם לגביו חשוב לי לדעת.
<מנחם גרינבלום: רק כדי להרגיע את כל הנוכחים לגבי בסיס התקציב, ורק במשפט אחד – היקף הפעילות שלנו בשנת 2012 היה 185 מיליון שקלים.
<מנחם גרינבלום: אבל נשאלתי שאלה ואני חייב לתת תשובות מדויקות, ולכן אמרתי מה מופיע בבסיס התקציב.
משה גפני: זה חשוב – הפעילות שלכם ב-2012 היתה 185 מיליון שקל.
<מנחם גרינבלום: ואני נותן משפט פתיחה, כפי שהשר רמז ואמר – יש לנו גם אישור תקציבי על 180 מיליון שקל נוספים לנושא החלל.
<מנחם גרינבלום: מכיוון שהם לא מופיעים בבסיס התקציב, אנשים יכולים להתבלבל ולחשוב - - -
משה גפני: לא, אז תרגיש בוועדה כמו בבית.
משה גפני: אנחנו הולכים להיות שותפים בעניין הזה ואני הולך לטפל בכך יחד אתכם.
משה גפני: אני מציע שתיתן את הסקירה בנושא עצמו, ובפרק האחרון תוסיף את הנושא התקציבי, שאנשים יידעו ושגם אני אדע.
<מנחם גרינבלום: בסדר גמור.
<מנחם גרינבלום: (הוועדה צופה במצגת) מיקומו של משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל במפת המחקר והפיתוח – ישנם דברים אותם אנחנו מובילים וישנם דברים רבים בהם אנחנו שותפים.
<מנחם גרינבלום: אנחנו רואים את עצמנו כחברים המובילים את ביצוע - - - המקשר בין מחקר בסיסי למחקר יישומי.
<מנחם גרינבלום: כפי שאתם יודעים, באקדמיה ממוקדים במחקר הבסיסי ומשרד הכלכלה הנוכחי מעורב יותר במחקר יישומי וביצוע.
<מנחם גרינבלום: הייחוד שלנו לעומת כל האחרים הוא שאנחנו יכולים להחליט באיזה תחום חוקרים, לתת עדיפות לתחומים בהם נעסוק במחקר, גם באקדמיה וגם בפיתוח.
<מנחם גרינבלום: זאת בניגוד למוסדות להשכלה גבוהה בהן יש חופש אקדמי לחוקרים, בכל תחום בו הם רוצים לחקור.
<מנחם גרינבלום: ברשות
<מנחם גרינבלום: כם אציג מיהו המדען הראשי של הממשלה.
<מנחם גרינבלום: אנו מובילים את הטיפול בנושאי תקינה, סטנדרטים ורגולציה בתחומי המדע, הטכנולוגיה והחלל, ובשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים אנחנו אמורים לקבוע תקנים מיוחדים ורגולציה בתחומים הללו.
<מנחם גרינבלום: השנה לקחנו על עצמנו תחומים של מכשור מתקדם, סייבר, מדעי הים, מדעי המוח ותחליפי אנרגיה לתחבורה.
<מנחם גרינבלום: אלה נושאים חוצי משרדים וקשורים למשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
<מנחם גרינבלום: במסגרת המשרד יש לנו שני פורומים חשובים מאוד.
<מנחם גרינבלום: הפורום הראשון הוא: פורום מובילים מדעיים, בראשו עומד שר המדע ושותפים בו: נשיאת האקדמיה למדעים, יושב-ראש המולמו"פ, יושב-ראש ות"ת, המדען הראשי בתמ"ת, יושב-ראש פורום סגני נשיאים למחקר, ראש מפא"ת, וגם ראש היחידה למחקר ותשתית טכנולוגית במשרד הביטחון, מר משה גולדברג, שיושב כאן אתנו.
<מנחם גרינבלום: הפורום החשוב הנוסף והוא גם על-פי חוק, הוא: פורום המדענים הראשיים.
<מנחם גרינבלום: כאן המקום לציין שב-2005 הוגש הדוח האחרון, וביולי 2013 יוגש דוח "פורום המדענים הראשיים".
<ענת לוי: אני רושמת.
<מנחם גרינבלום: את יכולה לרשום.
<מנחם גרינבלום: על-פי החוק, ביולי 2013 יוגש הדוח.
אברהם מיכאלי: מיהו יושב-ראש הפורום?
אברהם מיכאלי: רק למען הפרוטוקול.
<מנחם גרינבלום: פרופסור אודי גזית.
אברהם מיכאלי: משרד המדע עומד בראש הפורום?
<מנחם גרינבלום: ראש הפורום הפורמלי הוא השר.
<אהוד גזית: אני מרכז הפורום.
אברהם מיכאלי: אני אומר את זה שיהיה ברור לפרוטוקול, כי לכל משרד יש את המדען הראשי שלו, ובסוף אומרים לי שמשרד התמ"ת הוא המדען הראשי.
אברהם מיכאלי: משרד התמ"ת הקודם – אני לא יודע איך הוא נקרא היום.
<מנחם גרינבלום: משרד הכלכלה.
אברהם מיכאלי: זהו חלק מהעיוות שדיברת עליו, אדוני היושב-ראש.
אברהם מיכאלי: משרד המדע הוא לא המדען הראשי של הממשלה, כפי שאני מבין פה.
<מנחם גרינבלום: על-פי חוק הוא המדען הראשי.
משה גפני: זה הולך להשתנות, הרי הסיפור הזה הוא סיפור בעייתי.
<אהוד גזית: אדוני היושב-ראש, יש לך גם צוות נהדר בוועדה - -
<אהוד גזית: - - וכשנכנסתי לתפקידי, אחד הדברים שהתריעו עליו הוא שלא הוגש דוח.
<אהוד גזית: הדוח כבר ממש בהפקה.
<אהוד גזית: נכנסתי לתפקיד באפריל 2012.
משה גפני: אתה מרגיש את עצמך מדען ראשי של כל המשרדים, או איך אתה מרגיש את עצמך?
משה גפני: בתורה כתוב: "ונהי בעינינו כחגבים וכן היינו בעיניהם", אז איך אתה מרגיש?
<אהוד גזית: מבחינת הסמכויות, מבחינת היכולות שלנו לתאם את הדברים, בהחלט אנחנו יכולים לתפקד כמדען ראשי, אבל מבחינת התקציב - - -
<הדס פרבר: אפשר להבהיר את הנקודה הזאת?
<הדס פרבר: הדס פרבר, היועצת המשפטית של משרד המדע.
<הדס פרבר: לפי החלטת ממשלה, משרד המדע מנהל את פורום המדענים הראשיים של משרדי הממשלה.
<הדס פרבר: כלומר, הוא אחראי על כל נושא המו"פ הממשלתי, הנושא הזה מובל על-ידי המשרד.
<הדס פרבר: המדען הראשי של משרד התמ"ת לא עוסק במו"פ הממשלתי, זו יחידה שעוסקת בנושאים אחרים לגמרי.
<הדס פרבר: נכון שהוא נקרא מדען ראשי, אבל השם לא מעיד בהכרח על התוכן.
משה גפני: מה זה "אחרים לגמרי"?
<הדס פרבר: קודם כל, המדען הראשי של התמ"ת הוא היחיד שיש לו חוק משלו, למרות שהסמכויות שלו רחבות מעבר לחוק עצמו, והסמכות הסטטוטורית שלו היא בנושאי מימון המו"פ התעשייתי.
משה גפני: זאת אומרת, לכם יש את השם ולו יש את הכסף?
<הדס פרבר: לא, אלה שני דברים שונים לגמרי.
<מנחם גרינבלום: התשובה היא כן.
<מנחם גרינבלום: הוא מחזיק בהרבה מאוד כסף, ואנחנו לא.
<הדס פרבר: משרד המדע עוסק במדע.
משה גפני: מכיוון שאת היועצת המשפטית של המשרד, ואני מכבד את היועצים המשפטיים בכלל ואת היועצות המשפטיות בפרט, אני אומר לך, אני לא יודע מה נצליח לעשות אבל אנחנו הולכים לשנות דברים.
משה גפני: התופעה הזאת לא יכולה להיות.
משה גפני: אנחנו נמצאים בעידן שונה לחלוטין ממה שהיה פעם.
משה גפני: אני העברתי הרבה כסף למדען הראשי.
משה גפני: המדען הראשי היה בוועדת הכספים במהלך הקדנציה האחרונה, כנראה גם לפני כן, הרבה מאוד פעמים.
משה גפני: להגיד לך שאני שבע רצון מההתנהלות הזאת?
משה גפני: אני לא שבע רצון.
משה גפני: אני חושב שבמדינה מסודרת, ואנחנו לא מדינת עולם שלישי, כשהמדע מפותח והמחקר והפיתוח מפותחים, צריך שיהיה איזשהו סדר.
משה גפני: התהליך הזה לא יכול להיות, ואני לא נכנס לנושא הפרסונלי.
משה גפני: צריכה להיות פה איזושהי מדיניות, לפחות לטווח הארוך, ולכן הייעוץ המשפטי בעניין הזה חשוב מאוד.
משה גפני: אבל דבר אחד אני לא יכול לשנות – מה שניתן למשה בסיני.
משה גפני: מכיוון שגם לפי דעתך זה לא קרה, אז אפשר לשנות את זה.
<הדס פרבר: זה המצב כרגע.
משה גפני: לא חשוב, את זה אמרתי בהומור.
<מנחם גרינבלום: מיד נעבור לתחום הבא.
<מנחם גרינבלום: הקמנו עכשיו בסיסים של מאגרי מידע שלא היו קיימים עד היום במדינת ישראל בשני נושאים חשובים מאוד: מאגר המחקרים הממומנים על-ידי הממשלה ומאגר החוקרים באקדמיה בתחום העדיפות של המשרד.
<מנחם גרינבלום: בנינו את הבסיס ועכשיו אנחנו אמורים למלא אותו בתוכן.
<מנחם גרינבלום: יושב אתנו כאן יושב-ראש המולמו"פ, פרופסור איציק בן-ישראל.
<מנחם גרינבלום: קודם כל, אני שמח שהוא כאן ואני יודע שההנחתה להגיע לכאן היתה פתאומית, זה לא היה מתוכנן.
<מנחם גרינבלום: איציק, אני מציע שתרחיב לגבי תפקיד המולמו"פ ואיך אתה רואה אותו במסגרת המשרד.
משה גפני: פרופסור בן-ישראל, בבקשה.
<יצחק בן-ישראל: קודם כל, ברכותי על הוועדה.
<יצחק בן-ישראל: הנחתם פה חוברת תעודת זהות של ועדת המדע והטכנולוגיה, ובין היתר ציינתם פה את פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, המולמו"פ, ותמצית מהחוק שמגדיר את הסמכויות שלו.
<יצחק בן-ישראל: אני לא אקריא הכול, אבל אולי רק את שני הסעיפים הראשונים מתוך השישה, בעמוד 7 בחוברת, אשר עונים פחות או יותר לתחושת הבטן שהבעת, שיש פה כביכול מחסור ביד מכוונת.
<יצחק בן-ישראל: "1.
<יצחק בן-ישראל: לייעץ לממשלה בנושאי התכנון, הארגון וההסדרה של המו"פ האזרחי והתקציבים לפיתוחו; 2.
<יצחק בן-ישראל: להמליץ לממשלה על קווים למדיניות לאומית כוללת, שנתית ורב-שנתית, בתחום המו"פ האזרחי;" ועוד ארבעה סעיפים שונים, כדי שבסופו של דבר תהיה לממשלה מדיניות אחידה.
<יצחק בן-ישראל: מדיניות אחידה לא מחייבת שיהיה גוף ביצוע אחיד.
<יצחק בן-ישראל: ישנן זרועות שונות לממשלה שיכולות לבצע את המו"פ, זה טבעי וכך זה בכל מדינה, רק שצריך מדיניות אחת.
<יצחק בן-ישראל: אני נמצא בתפקיד שנתיים בערך ומצאנו שחוק יש, סמכויות יש, אבל יכולת להשפיע אין הרבה.
<יצחק בן-ישראל: המועצה הלאומית למו"פ עובדת, מוציאה דוח שנתי, הפצנו את הדוח השנתי האחרון לוועדה וגם הצגנו אותו פה בוועדה.
<יצחק בן-ישראל: הצגנו אותו בוועדת השרים למדע וטכנולוגיה ושר המדע הוא ראש ועדת השרים הזאת, וזו בעצם ממשלה.
יעקב פרי: ועדת השרים הקודמת.
<יצחק בן-ישראל: ועדת השרים הקודמת, כן.
<יצחק בן-ישראל: אחרי כן היו בחירות והכול קצת קפא על מקומו, אבל כל הדברים האלה יחזרו תיכף לתקנם.
<יצחק בן-ישראל: השאלה שאנחנו שואלים את עצמנו כל הזמן היא איך העבודה שנעשית ואשר מבוססת על איסוף נתונים מכל הגורמים העוסקים במו"פ במדינת ישראל, משפיעה על מדיניות הממשלה, ומכיוון שקבעו לנו דיון נפרד בעוד כשבועיים להצגת המולמו"פ, אסתפק בנקודה אחת ולא אוסיף על כך.
משה גפני: אם אתה יכול להגיד במשפט אחד או שניים, לאן צריך להגיע מבחינת תכנון המדיניות?
משה גפני: אני מסכים שהביצוע צריך להיות בכל מיני זרועות, אבל איך אתה רואה את זה?
משה גפני: איפה היית ממקם את ועדת המדע, את הממשלה, את המולמו"פ, איך זה היה צריך לעבוד?
<יצחק בן-ישראל: מדינת ישראל מוציאה למו"פ כ-4.5% מהתוצר, יותר מכל מדינה אחרת בעולם.
משה גפני: אבל לרוב זה עסקי.
<יצחק בן-ישראל: ומאיפה בא הכסף?
<יצחק בן-ישראל: החלק שמגיע מהממשלה הוא רק כ-15% - -
<יצחק בן-ישראל: - - והשאר מגיע ברובו מהמגזר העסקי.
<יצחק בן-ישראל: החלק שמגיע מהממשלה, כלומר, הגופים הממשלתיים הגדולים שמוציאים כסף למו"פ, הם האוניברסיטאות דרך תקציבי הוות"ת, האקדמיה הלאומית למדעים, וזהו גוף שמפעיל יותר למחקר ופחות לפיתוח, ושם יש תקציב של כמה מיליארדי שקלים.
אברהם מיכאלי: וזה גדל בשנים האחרונות?
באסל גטאס: אבל לא למחקר בלבד.
<יצחק בן-ישראל: אני תיכף אתן מספרים, אם תרצו.
<יצחק בן-ישראל: הגוף הממשלתי השני שמוציא כסף גדול הוא המו"פ הביטחוני, מפא"ת, המשתייך למשרד הביטחון, ובמדינת ישראל הוא פקטור גדול מאוד וחשוב במשק.
<יצחק בן-ישראל: זאת אומרת, התקציבים הם גדולים.
<יצחק בן-ישראל: והגוף הממשלתי השלישי שמוציא כסף גדול הוא המדען הראשי במשרד הכלכלה שהזכרנו.
<יצחק בן-ישראל: ישנה חלוקה ברורה מאוד ביניהם – האחד מוציא למו"פ ביטחוני, השני מוציא למחקר אקדמי, והשלישי מוציא למחקר בתעשיות.
<יצחק בן-ישראל: מלבד שלושת הגופים הגדולים הללו, לכל משרד יש מדען ראשי, ויש גופים קטנים ומכוני מחקר עם מעט כסף.
<יצחק בן-ישראל: הכסף הממשלתי הסתכם בשנה שעברה לשבעה-שמונה מיליארד שקל, ואני לא יודע מה יהיה בשנה הבאה, אבל רוב רובה של ההוצאה הכוללת למו"פ, שמסתכמת לכ-40 מיליארד שקל, מגיעה כאמור מהמגזר העסקי.
<יצחק בן-ישראל: חלקה של הממשלה בתוך ההוצאה למו"פ הוא הנמוך ביותר בהשוואה למדינות שאנחנו רוצים להידמות להן.
משה גפני: מהמכתב שלך הבנתי שמדובר ב-5% בהם הממשלה משתתפת, זה ירד מ-15% במהלך השנים.
<יצחק בן-ישראל: הכנו עכשיו עבודה ששלחנו, וזה יצא 13%.
<יצחק בן-ישראל: שלחנו לוועדה דוח של למעלה מ-60 עמודים, שמנתח את המצב ושהוכן על-ידי כל הגופים - - -
משה גפני: כן, אבל זה ברור שהתקציב הממשלתי יורד במהלך השנים האחרונות.
<יצחק בן-ישראל: התקציב הממשלתי יורד או קפוא, פחות או יותר, לעומת עלייה של כ-4% בשנה בכל מדינות ה-OECD, אליהן אנחנו רוצים להשוות את עצמנו.
<יצחק בן-ישראל: לכן ישבנו יחד, כל הגופים שמניתי, וכתבנו מכתב לראש הממשלה, לשר המדע ושלחנו אותו גם לוועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת, ובו אנחנו מציעים, במיוחד עכשיו, ערב התקציב, ומי כמוך יודע, לחזור ולשקם את התחום הזה.
<יצחק בן-ישראל: לפני שנתיים נעשו צעדים לתיקון בצד האקדמיה, הוות"ת, אבל גם הם מאוימים.
<יצחק בן-ישראל: יש איום גדול על תקציב המדען הראשי במשרד הכלכלה, ויש איום שהוא לא נושא הדיון עכשיו על תקציב הביטחון.
<יצחק בן-ישראל: לכל רוחב הספקטרום אנחנו מרגישים בעיה, ובהתחשב במה שנאמר פה על-ידי כולם וזה ברור מאליו, שכמעט כל מה שיש לנו במדינה בנוי על התשתית הזאת, כולל הביטחון – המולמו"פ לא אחראית על המו"פ הביטחוני, אבל אנחנו מנסים לתאם את זה יחד כי בסוף יש לנו מדינה אחת וקו ייצור אחד לכל דבר – אז אנחנו חושבים שהאיום הזה רע מאוד.
<יצחק בן-ישראל: ואם יש מסר אחד שאני רוצה להעביר לפני הדיון שנקבע לנו לעוד כמה שבועות, הוא שחייבים לטפל בכך עכשיו, כשמגבשים את התקציב.
<יצחק בן-ישראל: בסך הכול, הרעיון המרכזי בהקמת המולמו"פ הוא שיהיה מוסד שיקבע את המדיניות.
<יצחק בן-ישראל: במדע לא תמיד אתה יכול להגיד באילו שטחים להשקיע ובאילו לא, בחלק מהנושאים אתה חייב ללכת בחזית רחבה משום שאתה לא יודע מה מהדברים יצליח ומה לא, ומה יצוץ פתאום ויהפוך למינוף כלכלי, ונדבר על כך במפורט, אבל בתחומים מסוימים אפשר להגיד שנושא כוח-האדם שהזכרת הוא חשוב בצורה בלתי רגילה.
<יצחק בן-ישראל: אחת מיוזמות המולמו"פ בשנים שעברו ושהומצאה על-ידי הממשלה, היא להחזיר לארץ מדענים ישראליים יורדים או חצי-יורדים, וזה מחייב תקציבים, ותוכנית - - - שנעשתה.
משה גפני: אתה לא אחראי על המו"פ הביטחוני, אבל אנחנו עוסקים במחקר ופיתוח ויש דברים שיש להם נגישות אחד לשני.
משה גפני: מיכאלי, היתה פה ועדת משנה למו"פ הביטחוני?
משה גפני: אנחנו לא מופקדים על כך?
אברהם מיכאלי: מבחינת החשיבה של מישהו אחר אולי לא רוצים להיות - - - אבל, לדעתי, אם אנחנו יוזמים דברים שקשורים לוועדה הזאת הם שבסמכות הוועדה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הבעיה היא בחלק מהמידע שהולך לחוץ וביטחון ולא מגיע אלינו, גם בשוטף וגם דברים חסויים.
<יצחק בן-ישראל: כשהייתי ראש מפא"ת, הוועדה שהיתה מפקחת על המו"פ הביטחוני היתה ועדת החוץ והביטחון ואני מניח שכך זה עד היום.
<יצחק בן-ישראל: אבל התאגדנו, כל ראשי הגופים שהזכרתי, בפורום שאין לו מסגרת פורמלית, כי בסופו של דבר זו מדינה אחת עם מדיניות אחת, ואנחנו כרוכים זה בזה ואי אפשר להפריד באופן מעשי.
משה גפני: אני מבקש לתת רשות דיבור לפרופסור רות ארנון, נשיאת האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים.
משה גפני: אני חושב שיש linkage בין המו"פ הביטחוני למו"פ האזרחי.
משה גפני: בתקנון כתוב שאנחנו עוסקים רק במו"פ האזרחי, אבל אני אבדוק עם יושב-ראש הכנסת ועם שר הביטחון אם ניתן - - -
יעקב פרי: יכול להיות שאפשר לעשות ועדה שותפת.
אברהם מיכאלי: כן, זה מה שרציתי לומר.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, הרי ישנה ועדה משותפת לתקציב הביטחון - - -
משה גפני: כן, ועדה משותפת לכספים וחוץ וביטחון.
משה גפני: אולי אפשר לעשות למו"פ.
אברהם מיכאלי: עשינו את זה בכמה ועדות אחרות בנושאים רגישים.
<אהוד גזית: אני חבר בוועדה המייעצת לשר הביטחון למחקר ופיתוח ביטחוני.
משה גפני: כן, אבל הרעיון לעשות ועדה משותפת הוא רעיון טוב יותר.
משה גפני: אני לא יודע, אבל אני אפעל בעניין הזה.
משה גפני: פרופסור רות ארנון, בבקשה.
<רות ארנון: קודם כל, אני רוצה להצטרף לכל המברכים, ולברך אותך ואת השר לקראת התפקיד החדש שאני רואה בו חשיבות רבה מאוד.
משה גפני: קודם את השר ואחר-כך אותי.
<רות ארנון: בישיבה הזאת קודם אותך ואחר-כך את השר.
<רות ארנון: אני שמחה לייצג כאן את המגזר האקדמי והמחקרי בארץ.
<רות ארנון: המגזר הזה זכה במשך השנים, לא תמיד לתמיכה כספית מספיקה, אבל תמיד לתמיכה רעיונית גדולה של כל הציבור בארץ.
<רות ארנון: כבר ראשי המדינה מתחילת הקמתה, חיים וייצמן ודוד בן-גוריון, הכירו בחשיבות ההון האנושי ובחשיבות המדע כאבן יסוד בהקמת המדינה, לא רק בצד הרוחני שלה, אלא גם מעבר לזה.
<רות ארנון: ואכן אנחנו יודעים שהמגזר המדעי-מחקרי בארץ תורם רבות.
<רות ארנון: לישראל יש שם טוב בעולם בכיוון הזה.
<רות ארנון: עד לפני כמה שנים המדענים הישראלים פרסמו 1.1% מכל הפרסומים המדעיים בעולם.
<רות ארנון: אני מצטערת שלאחרונה זה ירד אל מתחת ל-1%, אבל בהתחשב בחלקנו באוכלוסיה בעולם, התרומה של המדע, ואני מדברת על המדע הבסיסי, היא תרומה נכבדה.
<רות ארנון: לפני שלוש שנים, בתיקון לחוק האקדמיה, נתבקשה האקדמיה להגיש דוח על מצב המדע בארץ בהשוואה למצב בעולם, ואכן גמרנו להכין את הדוח הזה.
<רות ארנון: הוא נמצא עכשיו בשלבי הדפסה, ובתוך שבועות אחדים נגיש אותו גם לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת וגם למשרד המדע.
<רות ארנון: רציתי להוסיף שחשיבות המחקר המדעי הבסיסי, שנחשב לאבן הפינה במגזר האקדמי, היא הרבה מעבר למחקר מדעי טהור, כי המחקר הזה היווה בסיס לפיתוחים יישומיים לא רק בארץ אלא גם בעולם.
<רות ארנון: ומבחינה זאת, המדע הישראלי תרם בשטחים שונים של המחקר, החל ממתמטיקה ומדעי המחשב, דרך פיזיקה וכימיה, וגם בביולוגיה ובפיתוח תרופות.
<רות ארנון: המדע הישראלי שהתחיל כמחקר בסיסי התפתח בסופו של דבר גם למחקר יישומי ובכך תרם גם לכלכלה.
<רות ארנון: אנחנו נמצאים בעידן הידע.
<רות ארנון: חשיבותן של מדינות נקבעת לא רק על-ידי משאבי הטבע שלהן אלא גם על-ידי המשאב המדעי שלה.
<רות ארנון: אנחנו רואים את זה במדינות שונות ואני אתן לדוגמה לא את ישראל, אלא את סינגפור שהמשקל שלה בעולם הוא הרבה מעבר לכמות האוכלוסיה והגודל שלה, והיא תורמת בעיקר בזכות המשאבים שהיא משקיעה במדע ובפיתוח.
<רות ארנון: אנחנו רואים אותך כנציגנו בבית המחוקקים, ואני מקווה שתעזור לנו לקידום המדע הבסיסי והמדע היישומי במדינה.
משה גפני: אני מברך אותך על ההישגים הגדולים שהיו לך במחקר שלך, גם בפיתוח תרופה וגם בתרומה שלך למדע ולחברה בישראל, שתהיה לך אריכות ימים ושנים.
<רות ארנון: תודה רבה.
אברהם מיכאלי: תגיש אותה כמועמדת לפרס נובל.
משה גפני: זה גם בוועדת המדע?
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הם באים לכאן אחרי זכייה.
משה גפני: המנכ"ל, בבקשה.
<מנחם גרינבלום: המשרד לקח על עצמו גם בפועל את קידום התשתיות המדעיות בישראל כאשר הכוונה היא מיצוי כוח-האדם המקצועי וגם הפוטנציאל הכלכלי, ואנחנו בודקים דברים שיש בהם יתרון יחסי.
<מנחם גרינבלום: יצרנו יצירת תשתית מדעית גם בכוח-אדם וגם בנושא של ציוד בתחומי עדיפות לאומית, ופרופסור רות ארנון היא גם יושבת-ראש תל"מ.
<מנחם גרינבלום: תל"מ הוא פורום וולונטרי בו אנחנו עושים הרבה מאוד פעילויות בתשתיות לאומיות.
<מנחם גרינבלום: יושבת-ראש הפורום היא רות ארנון, וחברים בו: ראש מפא"ת, המדען הראשי במשרד הכלכלה, מנכ"ל משרד המדע, יו"ר ות"ת, ומשתתף קבוע הוא יו"ר המולמו"פ.
<מנחם גרינבלום: בנושאי ננוטכנולוגיה ופוטוניקה ובנושאים אחרים אנחנו עושים שיתוף פעולה ברמה הלאומית, ואנחנו שמחים להיות חלק נכבד גם במימון וגם בשותפות.
<מנחם גרינבלום: קודם נשאלנו לגבי התקציב – אז אם אנחנו נותנים רק 10% ממינוף ואנחנו שותפים לפעילות הרבה יותר עצומה, ואני אביא מיד דוגמאות, אבל הפעילות היא פעילות עצומה בעיקר בנושא קשרי חוץ בין-לאומיים שאציג בנפרד.
<מנחם גרינבלום: מרכיבים נוספים בפעילות המשרד הם: הקמת מרכזים עתירי ציוד ומרכזי ידע ומתן מלגות להכשרת כוח אדם מקצועי.
<מנחם גרינבלום: בשנת 2012 היו לנו מספר הישגים – הנה אנחנו רואים שההיקף התקציבי הוא 64 מיליון שקלים בתחומי העדיפות שקבע המשרד.
<מנחם גרינבלום: היינו חלק גדול מהפעילות, ובהתאם להחלטת הממשלה היינו ממוקדים במחשוב, בעיקר בסייבר, והשקענו שם כמעט 10 מיליון שקלים, וכן בנושאים: מדעי המוח, מדעי הים, אנרגיה בדגש על תחליפי נפט לתחבורה בהתאם להחלטת הממשלה – 140 מיליון שקל על פני עשר השנים הקרובות, וגם מחקרים בנושא היערכות האוכלוסיה לרעידת אדמה.
<מנחם גרינבלום: אלה דברים שאנחנו שותפים בהם ומובילים אותם.
<מנחם גרינבלום: לשנת 2013, אנו ממליצים מאוד על הקמת קרן לאומית להנדסה ומדע יישומי שלא היתה, זה דבר חדש.
<מנחם גרינבלום: אנחנו מדברים על פעילות בהשקעה של 150 מיליון שקלים על פני תקופה.
<מנחם גרינבלום: אבל חשוב לנו לקבע את זה שאנחנו מתחילים את הנושא של הקרן הלאומית הזאת.
<מנחם גרינבלום: כמובן שלא נצליח לעשות הכול ב-2013, אבל אני מניח שעד 2015 אפשר להגיע לקרן מסודרת ובצורה מובנית מאוד, ואודי יגיד על כך כמה מילים.
<מנחם גרינבלום: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם המולמו"פ וגופים חיצוניים.
<אהוד גזית: בקצרה, זיהינו שבמדינת ישראל יש, מצד אחד, מדע בסיסי מצוין, ומצד שני יש השקעה חזקה וטובה במחקר תעשייתי, כפי שצוין על-ידי המדען הראשי במשרד הכלכלה.
<אהוד גזית: נושא המדע התרגומי, המעבר מהמדע הבסיסי לתשתיות מחקריות – גם פרופסור ארנון עמדה, בדוח שהוגש גם לוועדה הזאת בתחום הרפואי, על ההבדל בין יכולתנו במחקר הבסיסי לבין המחקר הרפואי – יש פה נושאים שאנחנו צריכים לטפל בהם.
<אהוד גזית: המולמו"פ מכין עבודה בנושא הזה.
<אהוד גזית: אנחנו עושים גם עבודה אסטרטגית, בשיחות רבות עם אגף התקציבים בנושאים האלה - - -
אברהם מיכאלי: מי טיפל בזה עד היום, אם בכלל?
<אהוד גזית: זהו נושא חדש, למרות שהיתה החלטה משנת 1971 על הקמת שתי קרנות.
<מאיר צדוק: הזרוע למחקר יישומי והזרוע למחקר בסיסי.
<אהוד גזית: נכון.
<אהוד גזית: הקרן הלאומית למדע בסיסי התפתחה וכולנו שמחים עליה.
<אהוד גזית: הקרן הלאומית למדע יישומי לא הוקמה מעולם, מ-1971.
משה גפני: כמה זמן אתם עוד צריכים?
משה גפני: כי אני הולך להתמקד במה שלא טוב.
משה גפני: אל תציגו תמונה ורודה.
אברהם מיכאלי: הוא אומר שזה לא טוב.
<אהוד גזית: אני רוצה לחדד.
<אהוד גזית: בשנת 1971 הוחלט על הקמת שתי קרנות, אחת הוקמה ואחת לא.
אברהם מיכאלי: למה שאלתי אותך מי טיפל בזה?
אברהם מיכאלי: אם זה תקציב חדש, אני מבין איפה המלחמה.
אברהם מיכאלי: אם זה תקציב שאתה לוקח ממישהו אחר - - -
<קריאות: זה תקציב חדש.
<מנחם גרינבלום: כפי שציינתי קודם, יש לנו שיתופי פעולה בנושא תשתיות לאומיות, יש לנו בנק רקמות ואנחנו עושים שיתוף גדול עם משרד הבריאות, יש לנו מרכזים לננוטכנולוגיה, מדעי המוח, מרכז לפוטוניקה, והמרכז לקרינה בלתי מייננת, ויושבת כאן דוקטור סיניה נתניהו, המדענית הראשית במשרד להגנת הסביבה, והיא שותפה בכירה בפרויקט.
<מנחם גרינבלום: אלו פרויקטים שהפעילות שלהם כרוכה בעשרות, אם לא במאות מיליוני שקלים.
משה גפני: אתם לא קשורים לזה עדיין?
משה גפני: אתם רוצים להיות קשורים?
<קריאות: אנחנו קשורים.
אברהם מיכאלי: קשורים, בלי כסף.
<אהוד גזית: אנחנו קשורים ומביאים גם כסף.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם אתה מקבל ממישהו אחר כסף.
אברהם מיכאלי: תהיה צנוע, הכסף שאתה מביא משלך זה לא כסף.
אברהם מיכאלי: אגב, אדוני היושב-ראש, העברנו חוק לפני כמה חודשים בתחום מחקר שאנחנו רוצים שיעשו, דוגמת "עזר מציון".
משה גפני: אתה מדבר על מאגר מח עצם?
<מנחם גרינבלום: יש לנו גם שיתופי פעולה בין משרדיים בתחומי עדיפויות בהם הממשלה קבעה.
<מנחם גרינבלום: הבאתי שקף אחד שיראה כמה חשוב להשקיע גם מבחינה כלכלית בנושא מחקרי תשתיות.
<מנחם גרינבלום: נבדקה תקופה של עשר שנים, והוקמו 32 חברות חדשות, 55 מחקרים מיושמים בתעשייה, 880 פרסומים, בממוצע 5.5 פרסומים למחקר, נרשמו עשרות פטנטים והרבה מאוד סטודנטים לקחו חלק בפעילות.
<מנחם גרינבלום: אנחנו מכינים דוח שיהיה מוכן עד לסוף שנה זו, שיראה מה קרה בעשור האחרון, מחקרים מיוחדים על השקעה לעומת התוצאות.
<מנחם גרינבלום: אפשר לראות שלמרות שבתיאוריה נראה שמשקיעים במחקרים בסיסיים ואין תוצאות, ישנן תוצאות די מדהימות בתוצאה הסופית.
באסל גטאס: אלה מחקרים שנעשו בתוך האוניברסיטאות?
<קריאות: במימון המשרד.
באסל גטאס: במימון שלכם, אבל בתוך האקדמיה?
<קריאה: בעיקר באקדמיה וגם במכוני מחקר.
<מנחם גרינבלום: כפי שהשר ציין, אנחנו ממוקדים מאוד במטרה לחשוף את המצוינות המדעית לקהילה, לקהל הרחב.
<מנחם גרינבלום: מחקר שפורסם עכשיו מראה שהנשים מוכשרות יותר מאתנו, הגברים.
<מנחם גרינבלום: זו הפתעה.
משה גפני: אני דווקא ידעתי את זה.
<מנחם גרינבלום: בבית אצלך.
<מנחם גרינבלום: גם אני מספר לכולם שבבית שלי ידעתי את זה מראש.
משה גפני: אה, גם אצלך בבית?
משה גפני: חשבתי שרק אצלי.
<מנחם גרינבלום: הפרויקט נקרא: "מדעניות העתיד".
משה גפני: אישה מוכשרת יותר מגבר?
<מנחם גרינבלום: אישה מוכשרת יותר מגבר, יש מחקרים מוכחים לכך.
משה גפני: בהרצאות שלי, אם אני בוחן את ההיסטוריה, בדור הזה הנשים החרדיות יותר מוכשרות ויותר משכילות מהגברים בציבור החרדי, חד וחלק.
<מנחם גרינבלום: אז אני אפתיע אותך, אדוני היושב-ראש, זה גם בציבור הכללי.
<מנחם גרינבלום: אם נסתכל, מסיימים היום תואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי בממוצע בישראל - - -
<קריאה: זה לא בא לידי ביטוי בתעסוקה שלהן באקדמיה.
משה גפני: אני לא מדבר על האקדמיה.
משה גפני: אני מדבר על שירות המדינה הבכיר.
משה גפני: ואני לא מדבר על השכר, שהוא נמוך יותר.
<מנחם גרינבלום: 57% מהמסיימות הן נשים ו-43% מהמסיימים הם גברים, בכל התארים.
<מנחם גרינבלום: ברפואה, 60% מהמסיימות הן נשים ו-40% הם גברים.
באסל גטאס: אבל איך זה מהווה אינדיקציה למי מוכשר יותר?
<מנחם גרינבלום: כי הן מגיעות לתוצאות הרבה יותר גבוהות מאתנו, הגברים.
<מנחם גרינבלום: לא צריך להיפגע.
באסל גטאס: זה לא מדעי, מה שאתה אומר.
משה גפני: בוא נמשיך הלאה.
משה גפני: אשתי עוד תגיד לי, מה דיברת על זה כל-כך הרבה?
<מנחם גרינבלום: יש הרבה מאוד תוכניות בקהילה: אנחנו עושים חונכות, קורסים במדעים, אנחנו שותפים עם "קרן רמון" לתת מלגות, יש לנו גם מלגות מיוחדות לקידום מגזרים בעלי חשיפה נמוכה, להבדיל אלף אלפי הבדלות, לנשים, ערבים, דרוזים, צ'רקסים, חרדים, הכוונה מיוחדת לחרדים בטכנולוגיה, עידוד נשים בתחומי המדעים.
משה גפני: מה אתם הולכים לעשות עם הערבים?
<מנחם גרינבלום: הקמנו מרכזי רובוטיקה ומרכזי מחשוב בכל היישובים הדרוזיים.
<מנחם גרינבלום: אנחנו רוצים לעשות אותו דבר גם ביישובים הערביים, ואנחנו באים עם תוכנית מובנית לאפשר ללמוד מחשבים ורובוטיקה בקהילה לאחר שעות הלימוד הפרונטאליות בכיתה, וזה מה שהמשרד שלנו עשה בתיאום מלא עם משרד החינוך.
משה גפני: לגבי הציבור החרדי הממשלה מפגרת מאוד, המדינה מפגרת מאוד.
משה גפני: זהו ציבור גדול שהיכולות האינטליגנטיות שלו גדולות מאוד ולא מנוצלות לשום דבר.
משה גפני: סליחה, הן מנוצלות בשביל להסית נגדו, אבל חוץ מזה הן לא מנוצלות לכלום.
משה גפני: צריך להתקדם עם העניין הזה.
משה גפני: עם ההסתה גם, שיהיה מעניין, אבל גם עם הדברים המעשיים.
<מנחם גרינבלום: חבר הכנסת באסל גאטס יכול להיות גאה, יש לנו שמונה מרכזי מחקר ופיתוח באגודת הגליל.
<מנחם גרינבלום: המשרד עשה שם upgrade גדול מאוד.
<מנחם גרינבלום: עשינו מהפכה גם בקצרין, יש לנו פרויקט שנקרא מגה-מו"פ במיג"ל, בקרית-שמונה, ושם אנחנו מעסיקים היום בין 300 ל-400 חוקרים, מדענים חוזרים לארץ.
באסל גטאס: ככה אנחנו רוצים בשפרעם, שיהיה מגה-מו"פ.
משה גפני: ומה אתם עושים עם הנשים הערביות?