GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: בינתיים, עד שהצלחנו לכנס את הישיבה, כי איציק הוא הבן אדם הכי עסוק במדינה ופעם בכמה חודשים אנחנו לומדים מהתקשורת למה, כל מי שבא לשאול אותו על הדבר האחר, לא נעסוק בו כאן, לפחות לא סביב השולחן הזה, הוא כמובן יוכל להתייחס אחר כך, אבל אני שמח שהצלחנו בכל זאת להתכנס כולנו ביחד.
זאב אלקין: אני מבין שבינתיים גם מונה מנהל כללי חדש לסוכנות החלל הישראלית, הוא יציג לנו סקירה חדשה על פעילות הסוכנות והתכניות והתמונה שיש היום.
זאב אלקין: אנחנו מראש ננסה להשאיר לא מעט זמן לדון ולשמוע התייחסויות מהגופים השונים שעוסקים בחלל, כי מצד אחד זו איזה שהיא ישיבת היכרות כללית עם הנושא מבחינתנו ככנסת, אבל מצד שני ישנם לא מעט נושאים בוערים בתחום הזה שדורשים לימוד וליבון ונפתח את זה כאן בישיבה הזאת.
זאב אלקין: היות שהשר לא כאן, אני אציע אולי למנהל הכללי של המשרד להגיד כמה דברים ואז נעבור לפרופ' יצחק בן ישראל ולמנכ"ל הסוכנות.
מנחם גרינבלום: במהלך שנת 2010 הוקמה ועדה שאמורה הייתה להמליץ לממשלה במה אנחנו צריכים להשקיע לתכנית החלל האזרחית הישראלית בחמש השנים הקרובות, ואכן הוועדה ישבה והוכן דוח שהוגש לראש הממשלה ונשיא המדינה והתקיים גם דיון בישיבת הממשלה.
מנחם גרינבלום: לאחר דין ודברים ישבנו גם עם משרד האוצר ואני שמח להגיד שקיבלנו את הסכומים להשקיע לשנתיים הקרובות, את תקציב החלל, שהוא בסדרי גודל שונים ממה שהיה עד היום בסוכנות החלל הישראלית, הן בנושא של תקנים של כוח אדם והן בנושא של תקציב.
זאב אלקין: אבל הרבה פחות ממה שהוועדה המליצה.
מנחם גרינבלום: הוא פחות ממה שהוועדה המליצה.
מנחם גרינבלום: יש לנו זמן של הכנה של השנתיים הראשונות, אנחנו מאמינים שבהמשך, אחרי שנוכיח שאנחנו עושים את הדברים כפי שצריך נקבל המשך תקציב ממשרד האוצר.
מנחם גרינבלום: ההבנה שלנו עם משרד האוצר היא לשנים 2012 ו-2013, יש לנו תקציב שתיכף יוצג בצורה מסודרת על ידי מנחם קדרון, מנכ"ל (מנהל כללי) סוכנות החלל הישראלית, ואנחנו כאן, על מנת להציג את הקשיים, את הבעיות שיש לנו ומה הדרכים שאנחנו חושבים שאפשר להגיע לפתרון.
זאב אלקין: אבל ישנה כוונה, שוב, רק להבין את הנקודה הזאת, מול משרד האוצר לפעול בהמשך לסכום המלא שהוועדה המליצה עליו?
מנחם גרינבלום: אנחנו עדיין לא ישבנו בצורה מסודרת סופית עם משרד האוצר, יש לנו תכנית לחמש השנים הקרובות.
מנחם גרינבלום: הנה השר, כפי שאמרתי לך, שהוא יגיע ואכן הוא הגיע.
מנחם גרינבלום: אנחנו אמורים לשבת עם האוצר בתקופה הקרובה במהלך חודש יוני.
מנחם גרינבלום: אנחנו נמצא את עצמנו בדברים הרבה יותר ברורים לגבי התקציבים לגבי השנים הבאות.
זאב אלקין: הצטרף אלינו שר המדע והטכנולוגיה שלמעשה בתקופת כהונתו הושג ההישג המשמעותי הזה וזה כמובן תוספת מאוד מאוד משמעותית, ותיכף נצלול למספרים ואז נראה פי כמה לעומת מה שהיה מה שאמור להגיע, כי אני מבין שלא הגיע, אבל אמור להגיע, וכמובן מגיעות לו ברכות על כל הפעילות והלחץ בנושא הזה ועל התוצאה.
דניאל הרשקוביץ: אז קודם כל אני מתנצל על האיחור.
דניאל הרשקוביץ: אני לא יודע מה אמר המנכ"ל- - -
זאב אלקין: רק את האמת.
דניאל הרשקוביץ: אני חייב לומר שאני, כחבר סגל בטכניון, ולא סתם חבר סגל בטכניון, אמנם פרופסור למתמטיקה, אבל לא ספון רק בעולם המתמטיקה ומילאתי תפקידי דיקנות שונות ומועמד לנשיא הטכניון והטכניון הוא המוסד היחידי בארץ שיש בו פקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל וכשנכנסתי למשרד המדע והטכנולוגיה, בתוקף תפקידי קיבלתי את האחריות על סוכנות החלל הישראלית, לא הייתי מודע עד כמה מדינת ישראל היא מעצמה בתחום החלל.
דניאל הרשקוביץ: באמת מעצמה אדירה.
דניאל הרשקוביץ: היא לא רק מעצמה יחסית לגודלה, היא מעצמה, היא שייכת למועדון אקסקלוסיבי של כעשר מדינות בעולם שיש להן כל היכולות בחלל, אבל לא רק זה, למדינת ישראל יש יכולות לטכנולוגיות מסוימות שאין לאחרים.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת אין לנו מתחרים, למשל, בנושא של לוויינים קלי משקל, אנחנו מתקדמים, אולי המובילים בעולם בלוויינות מולטי והיפו-ספקטראלית ואנחנו בין המובילים בעולם ב- - -
זאב אלקין: בשלב הזה.
דניאל הרשקוביץ: הכול בשלב הזה.
דניאל הרשקוביץ: ישבנו וראינו וכמובן הוכנסנו לנושא על ידי פרופ' איציק בן ישראל, היושב ראש, וצביקה קפלן שהיה המנכ"ל, ואחד הדברים המדהימים היו שפתאום אתה רואה שהמדינה עם היכולות האדירות האלה - והפוטנציאל הוא אדיר, האמריקנים מחפשים לעשות איתנו שיתופי פעולה וחותמים איתנו על שיתופי פעולה, הרוסים חותמים איתנו על שיתופי פעולה וסוכנות החלל האירופית חותמת איתנו על שיתופי פעולה ויש לנו שיתופי פעולה עם סוכנות החלל הצרפתית, שהיא הגדולה באירופה, ועם האיטלקים, כשהפוטנציאל הוא אדיר - והמדינה קוצרת או גוזרת קופון מאוד קטן מן הדבר הזה, מכיוון שכשאתה לא משקיע אתה לא מקבל.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו החלטנו לגייס לצורך הנושא הזה את הנשיא ואת ראש הממשלה.
דניאל הרשקוביץ: בפגישה משותפת אצלם, עם כל המעורבים בחלל בישראל, יש פה אנשים גם מהחלל הצבאי, גם מהחלל האזרחי, בסך הכול זו נקודת הממשק, הכול התחיל הרי מחלל צבאי, ובעקבות זה באמת הוקמה אותה תכנית עסקית.
דניאל הרשקוביץ: היה נראה שבעקבות התכנית הזאת ייפרצו כל הסכרים, אבל לצערנו לקח עוד שנה או שנה וחצי של מאמצים קשים עד שהשגנו את התקציב
זאב אלקין: כן, מסקנות הוועדה הוגשו ביולי 2010, אם אני זוכר נכון, ואת התקציב קיבלתם ל-2012-13, זה אומר- - -
מנחם גרינבלום: יכולנו להשתמש בו גם ב-2011, קיבלנו את התקציב במהלך 2011.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, הוא אשר אמרתי, קרוב לשנה וחצי עד שבאמת- - - למרות שהייתה ועדה רצינית מאוד, גם לא מדובר בנושא פוליטי, אלא נושא שהמדינה יכולה רק להרוויחה והתעשיות יכולות רק להרוויח ויש לנו יכולות אדירות שבעולם כולו מחזרים אחרינו.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שהתקציב החדש הזה באמת מכניס אותנו לעידן חדש, לעידן שיאפשר לנו למנף את היכולות, לבסס את היכולות.
דניאל הרשקוביץ: אגב, זה לא כל כך פשוט, כי אתה מפתח יכולות גם כדי לשמר אותן, גם כדי לדרוך במקום אתה צריך לרוץ, כי בעולם יש תחרות גדולה מאוד, אבל אני מאוד מקווה שהדברים האלה יביאו למינוף מאוד מאוד רציני.
דניאל הרשקוביץ: חלו גם חילופי גברי, כיוון שצביקה קפלן פרש לגמלאות ונכנס מנחם קדרון שיושב כאן, שבא מרפא"ל כמנכ"ל, כמנהל הסוכנות.
דניאל הרשקוביץ: היא מוגדרת אמנם כאגף במשרדנו, אבל המעמד הוא מעמד של מנכ"ל וכמובן איציק בן ישראל ממשיך כיושב ראש.
דניאל הרשקוביץ: אני חייב לציין שהמון גופים היו מעורבים בדברים האלה כדי שנוכל להגיע והמון דחפו, הן מהתעשיות המעורבות, התעשייה האווירית, רפא"ל וכו', בטח יש עוד כאלה שלא ציינתי- - -
זאב אלקין: כולל ועדת המדע.
דניאל הרשקוביץ: כולל ועדת המדע, אנשי משרד הביטחון שעוסקים בנושא הזה, ושיתוף הפעולה הוא שיתוף פעולה מדהים.
דניאל הרשקוביץ: גם משרד האוצר.
זאב אלקין: גם פה, אגב, תיזהר במה שאתה אומר, הם מקשיבים היטב.
דניאל הרשקוביץ: הם פה?
זאב אלקין: הם כבר פה.
דניאל הרשקוביץ: משרד האוצר הביעו את נכונותם לתת עוד, זה רק... זה נקלט?
זאב אלקין: כן, זה נכנס לפרוטוקול.
זאב אלקין: הם גם לא הכחישו את זה.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו באמת צריכים להבין, יש המון אתגרים בתחומים האלה העולם כולו נכנס לזה חזק.
דניאל הרשקוביץ: רק כדי לסבר את האוזן, למשל מדינה כמו הודו שרוצה לבסס את מקומה משקיעה בשנה כמה מיליארדים.
דניאל הרשקוביץ: תקציב של סוכנות החלל ההודית מעל מיליארד דולר והם מוכרים הרבה, הם מוכרים למשל שיגורים ומשיגורים עושים הרבה כסף.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו לא יכולים למכור שיגורים, כי אף אחד לא מעוניין לשגר מערבה אז לנו יש את הבעיה של להיפך, אנחנו צריכים לקנות מהם שיגורים.
דניאל הרשקוביץ: ההודים משקיעים מעל מיליארד דולר, שתבינו באיזו השקעה מדובר.
זאב אלקין: אני מבין שזה לא רק אבסולוטי, אלא גם באחוז מהתמ"ג (תוצר מקומי גולמי) הם משקיעים הרבה משמעותית מאיתנו.
דניאל הרשקוביץ: ושוב, אני מדבר על היכולות שפותחו כאן.
דניאל הרשקוביץ: היכולות שפותחו כאן אלה יכולות מדהימות, כשמשקלו של לוויין תצפית ישראלי ממוצע הוא עשירית מלוויין אירופי או חמישית מלוויין אמריקני, הדברים האלה אומרים והדברים האלה מאוד משמעותיים כי הם משחקים תפקיד מאוד חשוב בשוק הזה.
דניאל הרשקוביץ: באמת השמים הם הגבול, ממש תרתי משמע, ביחס לאן שאפשר להגיע בנושא הזה, אבל צריך להבין שהזורעים בדמעה ברינה יקצורו, אבל בשביל לקצור צריך לזרוע ובאמת צריך להשקיע.
דניאל הרשקוביץ: מהבחינה הזאת הסכומים שאנחנו מדברים עליהם שנמצאים באמת בעלייה מרשימה, כשתשמעו באחוזים, אבל הם עצמם פשרה, זה פחות מחצי ממה שדובר בתכנית העסקית, אבל פשרה שגם אנחנו הצענו אותה, לא רק במשא ומתן, כי אמרנו אוקי, גם אנחנו מבינים שאתה לא יכול לעשות קפיצת מדרגה בהתחלה, אתה צריך לעשות אותה בצורה הדרגתית.
זאב אלקין: זה בדיוק מה ששאלתי את המנכ"ל כשלא היית, האם הפשרה הזאת מחייבת אתכם להמשך, או שאתם מקווים ויש לכם סיבות לקוות להגיע לתקרה של 300 מיליון, כפי שהמליצה הוועדה, בשנים מ-14' והלאה.
זאב אלקין: איפה זה עומד ביניכם לבין האוצר?
דניאל הרשקוביץ: אז אומר כך, הוועדה עשתה עבודה רצינית, הוועדה לא זרקה מספרים סתם כך, ואגב, במונחים של השוק של אז.
דניאל הרשקוביץ: הוועדה עשתה עבודה מאוד רצינית והתשובה היא פשוטה מאוד, אם אנחנו רוצים להגיע ולמצות את היכולות שלנו אנחנו חייבים באמת להגיע לאותם סכומים שבהם מדובר.
דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שהתוצאות שיהיו, גם התוצאות הראשונות, יעזרו לשכנע את הגורמים השונים שההשקעה הזאת היא השקעה כדאית.
זאב אלקין: תודה רבה, אדוני השר.
זאב אלקין: אנחנו עכשיו עוברים לגיבור והנושא העיקרי של הדיון, לסוכנות החלל הישראלית.
זאב אלקין: בבקשה, אדוני, פרופ' יצחק בן ישראל, תגיד את התפיסה הכללית שלך ואז נשמע מצגת שמתארת את פעילות הסוכנות והאתגרים שבפניה.
יצחק בן ישראל: אני אגיד כמה מלים קצרות כי רוב הדיון יוקדש דווקא להצגה של מנחם קדרון, שזו ההזדמנות גם לברך אותו באופן רשמי על תפקידו כמנכ"ל סוכנות החלל, שיציג את התכנית.
יצחק בן ישראל: אני רוצה להגיד מלה על הסטטוס של הדברים שהוא יציג.
יצחק בן ישראל: זו רק תכנית, זאת אומרת אנחנו, כמו שנשמע פה, רק עכשיו קיבלנו תקציב לשנתיים, עדיין אנחנו צריכים לשבת עם האוצר על הפרטים שלו, אבל את השנתיים האלה גזרנו מתכנית שהיא רב שנתית.
יצחק בן ישראל: אז באמת הסטטוס של מה שהוא יציג כאן, חלקו זה עוד ציפורים על העץ, זה סוג של תכנית, כשהדבר היחידי המוצג כאן הן השנתיים הקרובות, השנה הנוכחית והשנה הבאה, זה פחות משנתיים כבר- - -
זאב אלקין: הכסף עצמו כבר הגיע, או שעדיין לא?
יצחק בן ישראל: הוא הגיע, מותנה באיזה שהוא דיון בינינו ובין האוצר, בפרטים הקטנים שלו, לא בפרטים הגדולים.
זאב אלקין: מה לוחות הזמנים שאתה מעריך שזה יקרה?
מנחם גרינבלום: במהלך יוני.
יצחק בן ישראל: בחודש הקרוב.
יצחק בן ישראל: לכן עד שזה לא גומר את השלב הזה, זה עדיין תכנית.
יצחק בן ישראל: אני רוצה להגיד מלה לחיוב, לא לשלילה, כי אנחנו בסוף של איזה שהוא מהלך שהוא כבר שבע שנים.
יצחק בן ישראל: אני הסתכלתי פה גם בחומר שמרכז המחקר והמידע בכנסת הכין, אני מכיר את המספרים מכיוון אחר, אבל פה הם עשו את זה בהשוואה לנתוני ה-OECD, בשנה שעברה, זאת אומרת לפני שהתקציב הזה הגיע תקציב החלל בישראל היה פי 20 פחות מאשר החציון של ה-OECD.
זאב אלקין: האבסולוטי או באחוז תמ"ג?
יצחק בן ישראל: באחוז מהתמ"ג וגם אבסולוטי, כי אנחנו די קרובים בחציון לחציון של ה-OECD מבחינת התל"ג (תוצר לאומי גולמי), זה די דומה.
יצחק בן ישראל: זה אומר הגדלה לסדר גודל של כמה מאות מיליוני שקלים אם אתה רוצה להיות באחוז הזה.
יצחק בן ישראל: מה גם שהנתון הזה פה מטעה, כי הוא כולל בתקציב שכפי שפורסם על ידי ה-OECD את תקציב החלל הביטחוני שלנו בעוד שהמדינות הרשומות כאן, התקציב שלהן הוא לא ביטחוני, זה התקציב האזרחי.
זאב אלקין: בלבד?
יצחק בן ישראל: זאת אומרת אם אתה מסתכל חלל וביטחון ביחד, אז היחס הוא שאנחנו בערך פי 20 פחות מהם.
יצחק בן ישראל: אם אתה מסתכל רק על אזרחי, הפער הוא הרבה יותר גדול.
יצחק בן ישראל: הבנו את זה כבר לפני יותר משבע שנים ואנחנו היום נמצאים בסוף של איזה מהלך שלקח שבע שנים שבו באמת בסוף כולם הבינו שיש לנו איזה ביצת זהב שאנחנו לא מנצלים אותה כמו שצריך.
יצחק בן ישראל: זו ביצה שנולדה במקור בביטחון, אבל הביטחון בנה תשתית תעשייתית ואקדמית, וחלקה יושב כאן, ואתה יודע, לביטחון מוכרים מוצר אחד או שניים פעם בכמה שנים, כי השוק המקומי הוא קטן, בשביל להפוך את זה למשהו לתועלת המדינה כולה צריך לפתח את אותו התחום שאנחנו קוראים לו החלל האזרחי.
יצחק בן ישראל: אחרי הרבה עבודה, כל הסוכנויות השונות של הממשלה, כולל משרדיה והכנסת ומי שלא תגיד, לכולן נגלה האור, כמו שנגלה גם לנו, ואנחנו היום נמצאים בפתחו של עידן חדש בעצם.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת כל מה שצריך זה רק לדאוג שאנחנו נצליח בו.
יצחק בן ישראל: לשאלתך מקודם, לא קיבלנו את כל הסכום שאנחנו רצינו, אבל זה גם הגיוני.
יצחק בן ישראל: אם היינו מקבלים את ה-300 מיליון שקל במכה ראשונה בשנה הראשונה, בכלל לא בטוח שהיינו אפילו מסוגלים להוציא אותו.
יצחק בן ישראל: לכן הסיכום הוא שאנחנו נקבל חלק, קיבלנו חלק, לא קטן, בגדול משהו כמו חצי ממה שביקשנו להתחלה- - -
זאב אלקין: לא, פחות.
יצחק בן ישראל: קצת פחות, אבל לא הרבה.
זאב אלקין: זה לשנתיים.
דניאל הרשקוביץ: אבל כשאנחנו קיבלנו את זה, זה יוצא פחות.
יצחק בן ישראל: התקווה שלנו שאנחנו נראה שאנחנו באמת מצליחים להוציא מזה את אותם הדברים שאנחנו ניתחנו שאפשר להוציא מזה ואז תהיה מוטיבציה לכולם להגדיל את הסכומים.
זאב אלקין: זאת אומרת לא התחייבתם לאוצר שלא תבקשו יותר.
יצחק בן ישראל: לא, לא התחייבנו לאוצר שלא נבקש יותר, אבל גם האוצר, אני מניח, ירצה כמונו להגדיל את זה, אם אכן נראה שזה נותן תוצאות.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת זה לא הולך על הבטחות שבעל פה, כך שאני לא רואה בזה בעיה, לפחות לא עכשיו.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת צריך להתכנס עוד פעם בעוד שנה וחצי-שנתיים, לראות שהכול היה בסדר ואז לעשות שינויים בזה וזה יקרה בדרך הטבע.
זאב אלקין: עוד לפני שנעבור למצגת אני אשאל אותך, כמי שהיה בתהליך הזה מראשיתו ועד סופו, היו הגבלות על השימוש בתקציב הזה מצד האוצר?
זאב אלקין: היו, ישנם?
זאב אלקין: זאת אומרת אם יש איזה שהם כללי משחק- - -
יצחק בן ישראל: יש כללי משחק, יש נייר שנחתם בין מנכ"ל משרד המדע ובין האוצר, שההגבלות הן מנגנונים איך מוציאים את הכסף.
יצחק בן ישראל: יש כל מיני מנגנונים.
יצחק בן ישראל: הכוונה ברוח הנייר הזה בגדול היא לא לבנות מנגנונים חדשים שלא צריך.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת אם יש ערוצים שכבר מוכרים לנו היום, נגיד אתה רוצה להוציא מחקרים לאקדמיה, יש ערוצים מוכרים, יש גם למשרד המדע ערוצים כאלה, יש גם לוות"ת (ועדת התקצוב והתכנון) ערוצים כאלה.
יצחק בן ישראל: אתה רוצה לעשות שיתוף עם התעשייה?
יצחק בן ישראל: יש הרבה ערוצים במדען הראשי במשרד התעשייה.
יצחק בן ישראל: רוח הדברים היא לנסות להשתמש כמה שיותר במנגנונים הקיימים, שלא לבנות מפלצות שאחר כך צריך להאכיל אותן.
זאב אלקין: זה מבחינת מנגנון שימוש.
יצחק בן ישראל: מבחינת אחוזי הוצאה- - -
דניאל הרשקוביץ: מנגנון השימוש כמובן גוזר עליך הגבלות.
יצחק בן ישראל: מבחינת סוגי ההוצאה, יש מגבלות שקשורות לאיזה גופים להוציא את הכסף ולאיזה לא, ועוד פעם הדגש שהאוצר שֹם שם, למרות שזו מגבלה קשה, זה שהרוב המכריע של הכסף, יש שם גם מספרים, יוצא למחקר באקדמיה ולהעלאת התשתית למטה ולתעשיות שהן קטנות, לא לתעשיות הגדולות.
יצחק בן ישראל: למה אני אומר שזה קשה?
יצחק בן ישראל: כי תעשיות החלל מטבען הן דווקא גדולות.
יצחק בן ישראל: אבל מכיוון שאנחנו מדברים על השנתיים הראשונות, כל ההסכם הזה הוא על ההוצאה בשנתיים הראשונות, אז זה קשה אבל נסתדר עם זה.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת אנחנו מצליחים לעמוד בדבר הזה.
יצחק בן ישראל: למנחם, אני חושב, יש יותר פרטים והוא ייתן לכם מושג גם על התכניות.
זאב אלקין: אנחנו, אגב, מצטרפים לברכות ומאחלים המון הצלחה.
זאב אלקין: זה תחום שהוא פחות בכותרות אבל הוא חשוב מאוד.
מנחם קדרון: שוב אחר צהריים טובים.
מנחם קדרון: כבוד השר, יושב ראש הוועדה, המנכ"ל, חברי כנסת, יושב ראש הסוכנות וכל האורחים הנכבדים שאני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהודות לכל אחד שהגיע עד ירושלים, עלה למעלה.
מנחם קדרון: יש כאלה שהגיעו מאוד מרחוק.
מנחם קדרון: אז באמת אחר צהריים טובים לכולם.
מנחם קדרון: חלק מהמצגת אתם כבר סידרתם לי פה בכמה דקות הראשונות, אז אני אצטרך רק ללוות את זה קצת יותר מהר וחלק ניתן קצת יותר.
מנחם קדרון: מה אני רוצה להציג היום, ברשותכם?
מנחם קדרון: קודם כל תודות.
מנחם קדרון: גם המצגת הוכנה בסיוע של התעשיות והאקדמיה וגם חלק מהם ממש שותפים בתוך העסק, חלק מהם כמובילים וחלק מהם כקבלני משנה וחלק מהם אפילו מאוד מאוד נמוכים, ואני מקווה רק דבר אחד, שלא שכחתי פה מישהו כי זה הולך בחזקת עצרת של הנפגעים על הנשכחים.
מנחם קדרון: אז שוב, אני רוצה להודות לכל מי שכאן מופיע.
מנחם קדרון: הזכירו פה את תכנית החלל הלאומית האזרחית, אני רוצה להזכיר בשישה שקפים על מה אנחנו מדברים שם, מאיפה התחלנו, לאיפה הגענו, מה הייתה הבעיה ואיזה פתרונות זה נתן.
מנחם קדרון: אני חושב שזו תהיה פעם אחרונה שנציג את השקפים האלה במין ישיבה כזאת, אבל רק בשביל שיהיה לנו סדר.
מנחם קדרון: חוץ מזה חלק גם כנראה לא מכיר את זה.
מנחם קדרון: זה כולל גם את ההתייחסויות לשקפים של התכנית וגם איך אנחנו חושבים לפתור את הבעיות שיושבות בפנים.
מנחם קדרון: אני אתן שקף אחד בלבד על נושא ההשקעות, מכיוון שכפי שנאמר פה זו תכנית בלבד, אנחנו אפילו עוד לא הצגנו את זה ודיברנו.
מנחם קדרון: השקענו המון המון עבודה ולא רציתי פה להתחיל לזרוק מספרים וכך הלאה, אז זה ממש בשקף אחד שנותן טעימה בלבד.
זאב אלקין: מה שאתה מציג כאן זה מה שראה האוצר לפני שהוא אישר את ההצעה, או שבעקבות שהייתה החלטה זו התכנית שאתם הולכים להציג לאוצר בחודש הקרוב?
מנחם קדרון: זה שקף של תכנית, זו לא תכנית.
זאב אלקין: ברור, אבל השאלה את מה זה משקף.
מנחם קדרון: בוא נגיע ותראה מה זה נותן.
יצחק בן ישראל: את האפשרות השנייה.
מנחם קדרון: אני רוצה יותר להשקיע בנושאים של מה הפרויקטים הקיימים והעתידיים שאנחנו מדברים עליהם.
מנחם קדרון: אני לא אלאה אתכם, זה יהיה שקף אחד על כל פרויקט, שייתן לכם טעימה מכל הכיוונים על מה אנחנו מדברים, בעצם מה עשינו בעבר, יותר מה עושים עכשיו ועוד יותר חשוב, על מה אנחנו מדברים בעתיד.
מנחם קדרון: מילה על חינוך לקהילה ואיזה שהוא סיכום קצר ואחר כך בטח יהיה מספיק זמן לדבר, כמו שאתה ביקשת.
מנחם קדרון: אז אם אנחנו מדברים על התכנית, התכנית ביוני 2010 אכן הוגשה לממשלה, כפי שפה תואר, והיא באה לנתח ולהגיש המלצה מעשית איך הופכים את מדינת ישראל לשחקנית בעלת משמעות בשוק החלל על ידי מינוף של תשתיות החלל הקיימות היום בארץ.
מנחם קדרון: אני לא חושב שבפורום הזה אני צריך לעבור הרבה מדי על המשפטים האלה, למה חלל נחשב כמשאב אסטרטגי.
מנחם קדרון: כל הקטע של הפעילות האנושית בו, כל הקטע שהוא מושך אנשים צעירים, מדענים וכך הלאה, הוא חיוני, הוא דואלי, הוא טוב גם אזרחית ובטח ובטח לצרכי הביטחון, ששם הוא גדל.
מנחם קדרון: בכלל הנוכחות משפרת את המעמד הגיאו-פוליטי ועוד דברים רבים נוספים שהם משאב אסטרטגי וזה היה הדרייב שבכלל הביא אותנו לדבר.
מנחם קדרון: קודם אמרו שיש לנו תעשייה ואקדמיה מופלאה במדינה הזאת.
מנחם קדרון: זה נכון, יש פה כמה כאלה שורות שבניתי בכל מקום, כל אחד מהם הוא בדיוק כך, לוויינים מתקדמים, קלי משקל, יחס ביצועים, כמו שהשר אמר קודם, יש התמקדות בעיקר באלקטרו אופטי סער וסוג של תצפית על ידי מכ"ם (מגלה כיוון ומרחק) ומזעור, מומחיות בתחום התקשורת.
מנחם קדרון: אנחנו עדים לזה עם עמוס 1, 2, 3, 4, 5 ואני מקווה 6, 7, 8 וכך הלאה.
מנחם קדרון: יש כוח אדם איכותי במיוחד, באמת מאוד מנוסה במשך המון שנים, מסורת של הצלחות, סך הכול מסורת של הצלחות רבות שנים בכל הדברים האלה, יש הנדסת מערכת טובה, הבסיס האקדמי הוא איתן והוא רחב מאוד, מצפון ועד דרום, יש סביבה של היי טק, המדינה היא סביבה של היי טק, ויש לנו גם שיתופי פעולה עם מדינות מובילות.
מנחם קדרון: בטח יש עוד הרבה אחרים שאם הייתי יושב הייתי מוצא אותם, אבל בכל זאת למה אנחנו לא במקום הראשון בעולם, או במקומות מהסוג הזה?
מנחם קדרון: כי יש לנו מספר לא קטן של חסמים שמפריעים.
מנחם קדרון: גם היום, דרך אגב, כל הקטע של ייצוא שוטף של לוויינים כחול-לבן, אני מדבר כמובן על תוצרת הארץ, השוק המקומי הוא בעיקר שוק ביטחוני, הוא לא גדול, הוא לא מהווה מספיק מקור הכנסה לתעשיות מכל הסוגים של החלל, מחוץ לארץ אין הרבה הזמנות, באמת הן קטנות ובדרך כלל זה תת מערכות, אלה מכלולים קטנים, ששם יש פריצה כזאת או אחרת, יש כמה חברות שעושות את זה, מי יותר ומי פחות, בסך הכול אל מול פוטנציאל השוק העולמי אנחנו כטיפה בים.
מנחם קדרון: ובזה אמרתי הרבה.
מנחם קדרון: אין גם תקציב מו"פ (מחקר ופיתוח) כדי לדחוף ולקדם את כל מה שבנו פה במהלך השנים שתיארתי בשקף הקודם, במיוחד כשמסתכלים קדימה וצריך להכין את עצמנו לשוק תחרותי.
מנחם קדרון: בשוק הזה החלל הופך להיות יותר ויותר תחרותי, יותר ויותר מסתכלים לכיוון הזה, המגרשים כאן קטנים, כולם מסתכלים למעלה.
מנחם קדרון: התחרויות אדירות, אני יכול להגיד באופן אישי, בהיותי עוד ברפא"ל, השתתפנו בכמה תחרויות עולמיות, זה תחרותי מאין כמוהו.
מנחם קדרון: אני מדבר על דברים שהיינו כמעט בודדים ביכולת, מספיק שיש לך עוד אחד או שניים זה מאוד תחרותי.
מנחם קדרון: אם אתה לא מסוגל להיות תחרותי ואטרקטיבי מספיק, זה שאתה מוביל בטכנולוגיה ממש לא מספק.
זאב אלקין: תחרותי מבחינת העלות?
מנחם קדרון: מבחינת המחיר, כן.
מנחם קדרון: עלות לא מעניין את אף אחד, מעניין המחיר.
מנחם קדרון: זו עלות בשבילו, כמה הוא משלם.
מנחם קדרון: גם הפעילות של החלל של ישראל בתחום האזרחי מועטה מאוד.
מנחם קדרון: פה אמר איציק פי 20, זה עם הביטחוני ביחד, רק האזרחי זה עוד הרבה הרבה יותר גרוע.
מנחם קדרון: ובכלל אני חייב לציין, אני גם הייתי שם, עבודה רבה מאוד כבר הייתה לי מול מערכת הביטחון בשיטות של קוסט פלוס ומחויבות חזקה לצרכי ביטחון, והיא בטח לא עודדה את התפתחות היכולת התחרותית של התעשייה הישראלית.
מנחם קדרון: חברו את כל הדברים האלה ביחד, זה מוביל לסכנה של התנוונות והיעלמות, חד וחלק.
מנחם קדרון: זאת אומרת, אם אנחנו לא רואים אפשרות לפרוץ החוצה, אם אנחנו לא תחרותיים מספיק, אנחנו לא יודעים להתחרות טוב בחוץ לארץ, אין לנו מספיק אמצעים כדי לפתח את הדורות הבאים ואת הנכסים הבאים, כי כספי המו"פ הם מוגבלים אז גם כל מה שהיה לנו זו רק שאלה של זמן אל מול עולם תחרותי מתי הוא יילך וייעלם, מתי המוחות הטובים והמדענים שלנו ימצאו פתרונות בחוץ לארץ ויש כאלה המון ולמכביר, והשכל הזה, הישראלי פה, בטח ובטח יש לו המון קונים בחוץ לארץ.
מנחם קדרון: על זה בעצם באה לענות התכנית הזאת כאשר היא אמרה, כן, איך אנחנו מרחיבים את היתרון היחסי של ישראל ואיך אנחנו מציבים את ישראל בקרב חמש המדינות המובילות בעולם בחקר החלל וניצולו.
מנחם קדרון: העבודה הזאת הייתה עבודה רבה, אני מכיר אותה מקרוב, קרוב לשנה וחצי, אם אני לא טועה, ישבו והכינו וחקרו וכך הלאה ובסופו של דבר יצאו עם תשע המלצות, כמובן ארוכות, כי אני בחרתי רק להציב פה את הכותרות שלהן.
זאב אלקין: כשאתה מדבר על חמש מדינות, למי אתה מתכוון?
מנחם קדרון: אלה המדינות הידועות- - -
זאב אלקין: ארצות הברית, רוסיה?
דניאל הרשקוביץ: סין.
מנחם גרינבלום: בואו נקרא לאירופה מדינה, צרפת, גרמניה, אבל בעיקר צרפת, צרפת המובילה ב- - -
מנחם קדרון: נגיד אירופה, ארצות הברית, סין ורוסיה.
מנחם קדרון: יש שאומרים גם הודו.
מנחם קדרון: אלה המעצמות.
מנחם קדרון: היו תשע המלצות עיקריות, אלה הכותרות, אני לא הולך להיכנס לכל מה שכתוב כאן, אבל יש התייחסויות לכל הדברים.
מנחם קדרון: יש התייחסות להגדרת המדיניות, מה היעדים, נושא של תקציב שהוזכר פה מקודם, מדברים על סוכנות החלל, מדברים על כך שצריך לעשות שינוי מבנה ארגוני כדי להרים כזה דבר.
מנחם קדרון: אין ספק שכדי להרים פרויקטים מהסוג הזה צריך בוודאי להתחיל את השינוי הזה.
מנחם קדרון: יש עקרונות של איך מנהלים את זה ואיך בוחרים וכהנה וכהנה ואני לא אעבור על כל הדברים.
מנחם קדרון: מה היעדים העיקריים?
מנחם קדרון: יש המון יעדים, בחרתי להוציא מפה ומשם את אלה שבאמת כל מה שנעשה זה להגיע למקומות האלה.
מנחם קדרון: ואמרנו כבר קודם, למצב את מדינת ישראל בחמש המדינות המובילות, מדעית וטכנולוגית, בחלל, תוך כדי קידום שיתוף הפעולה הבינלאומי.
מנחם קדרון: הדברים האלה, רק אלה בעצמם, כדי להגיע לשם ובאמת לעשות את זה, צריך לעשות את כל הדברים האחרים שהם בדרך יניבו את אותם נכסים שיאפשרו לנו גם להגיע לדברים אחרים, כמו למשל לקיים מערכות לוויינים בחלל למטרות מחקר ושימושים, אני אראה כמה דוגמאות, להביא להגדלת היקף המכירות של תעשיות החלל בישראל במידה משמעותית.
מנחם קדרון: זה הבוטום ליין.
מנחם קדרון: זאת אומרת, אם אנחנו נדע להשקיע נכון, לבנות אבני בניין נכונות, לטפח את התחרותיות, לרוץ החוצה לשוק העולמי ולהיות שם ולהגדיל, התעשיות תמכורנה יותר, יהיה להם כסף יותר למו"פ עצמי, הם יעזו עוד יותר, יהיה להם קל יותר להתחרות, הן תהיינה יותר אטרקטיביות.
מנחם קדרון: זה אחד מהיעדים העיקריים שהצבנו.
זאב אלקין: זאת אומרת שאם היום חברה ישראלית שעוסקת בתחומים האלה נאבקת באיזה שהוא מכרז והיא רואה שקשה לה להיות תחרותית, ממגבלות כאלה ואחרות של השוק הישראלי שהיה עד עכשיו, והיא באה לסוכנות החלל ואומרת 'בואו, תעזרו לי לסגור את פער המימון כדי שאני אזכה במכרז ולא מישהו אחר', אתם בפנים או לא בפנים?
מנחם קדרון: לא, זה לא האופרה.
יצחק בן ישראל: קודם כל התשובה לשאלה הישירה שלך זה לא, אבל בשביל להיכנס לשוק, אתה יכול להיכנס לשוק בדרך כלל בשתי צורות, אחת שאתה עושה את מה שכולם עושים יותר זול, שזה נורא קשה לנו וזה יכול להיות פעם, בעתיד, אחרי שכבר נהיה ממש חזקים בשוק, אבל זה לא המצב הנוכחי, וכשאתה עושה דברים שאתה מוכר אותם אולי יותר ביוקר אבל אין להם תחליף אצל אף אחד אחר, זאת אומרת אי אפשר לקנות את אותו דבר אצל מישהו אחר.
יצחק בן ישראל: אנחנו הלכנו על הערוץ השני, זאת אומרת איך אנחנו מתכוונים, לשאלתך, לעזור לתעשייה?
יצחק בן ישראל: לפתח את אותם התחומים שבהם יהיה לנו יתרון הייחודיות, דברים שלא יהיו אצל אף אחד אחר, לא שיעשו את זה יותר זול.
יצחק בן ישראל: אז אנחנו כן נתמוך, זה כן כלול במדיניות שלנו, אנחנו יכולים לתמוך במימון של המו"פ, אבל בשביל לייצר דברים שישמרו יתרון יחסי לישראל שאין לאף אחד אחר, לא בשביל לעשות משהו שגם אמריקה או אחת- - -
זאב אלקין: השאלה אם אתה יכול לשמר יכולות, אם אתה לא משמר את ההקשר והתשתית של השוטף.
זאב אלקין: אם אתה לא בעל תחרותיות בשוק הרגיל ואתה תתחיל, כפי שכבר כמה מכם הזכירו כאן, שיש חשש שאנחנו נאבד את המקום הייחודי שלנו שהשר היטיב לתאר אותו, אם לא תדע לשמר את הקיים ואת התשתית, גם את הייחודי לא תוכל לעשות.
יצחק בן ישראל: קודם כל אתה צודק, אבל יש גם מנגנונים אחרים.
יצחק בן ישראל: היה לנו עכשיו, למשל, פרויקט לדוגמה של התעשייה הישראלית שניסתה להתחרות עם מוצר קיים במשהו וזה לא נפל בתוך התקציב שלנו, אבל הלכנו לאוצר לזה לחוד, למשהו אחר, יש מנגנונים אחרים שהאוצר יכול לתמוך בשביל לשמור איזה שהוא יתרון לחברות הישראליות בשוק.
זאב אלקין: וזה עבד?
יצחק בן ישראל: זה עבד, כן.
זאב אלקין: לגבי מה זה היה?
יצחק בן ישראל: קשור לחלל, פרויקט חללי שאני לא רוצה להיכנס לזה, אבל זה עבד, עם מנגנון אחר, לא מהכסף הזה.
יצחק בן ישראל: הכסף הזה אמור לייצר יתרון יחסי דרך מחקר ופיתוח, בגדול.
יצחק בן ישראל: תמיד בשוליים יכול להיות משהו קטן, אבל לא בעיקרון.
מנחם קדרון: יש גם מצבים שאתה תלוי ברכש חוץ לארץ ותאר לך, לך תתחרה עם מישהו שהוא מייצר את אותו צ'ופצ'יק שאתה צריך אותו פה והוא מתחרה איתך.
מנחם קדרון: אז התוצאה ברורה, זהו.
מנחם קדרון: אבל הכוונה שלנו באמת לחפש את אותם יהלומים שבהם שווה להשקיע כדי להביא את התעשייה, לשפר את התחרותיות שלה.
מנחם קדרון: אנחנו גם חושבים שככל שהתעשייה תיחשף יותר החוצה לשוק האזרחי, מטבע הדברים היא גם תלחץ על מספר אחד, על שיטה אחת, איך עושים להם יותר זול.
מנחם קדרון: גם איך עושים יותר זול.
מנחם קדרון: החיבור בין שני הדברים זה שילוב מנצח.
זאב אלקין: אנחנו עוד נחזור לזה בדיון.
מנחם קדרון: אין ספק שאנחנו צריכים גם לשפר ולהרחיב את תחומי הידע בתשתית שיש לנו ובמיוחד באלה שיש לנו יתרון יחסי.
מנחם קדרון: אמרנו גם קודם, הנושא של תצפית, הנושא של מזעור, נושאים של תקשורת וכל הרכיבים ותת המערכות שתומכות בדבר הזה.
מנחם קדרון: אנחנו גם רוצים לדחוף את המודעות לנושא של החלל בחברה הישראלית.