GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם קדרון: אנחנו מאמינים שהחינוך והלימוד וההתקדמות בבתי הספר ואחר כך באקדמיה ותשומת הלב לחלל יניבו יותר ויותר רעיונות מיוחדים שאלה, שוב, יהיו אותם שוברי שוויון במה שאמרנו קודם.
מנחם קדרון: לצורך זה גם צריך לעשות דברים שנראה תיכף אחר כך.
מנחם קדרון: וכמובן, כפי שכבר אמרנו קודם, אנחנו רוצים גם לקדם את המחקר הבסיסי ופיתוח בתחום זה, בדגש על חברות קטנות ובינוניות, כפי שנאמר קודם.
מנחם קדרון: איך עושים את זה?
מנחם קדרון: אז באמת קודם כל אנחנו צריכים לחזק את התשתית המדעית הבסיסית באקדמיה ובכל מכוני המחקר האחרים.
מנחם קדרון: הרעיונות באים משם, היישומים באים משם וללא התשתית הזאת לתעשייה יהיה קשה מאוד.
מנחם קדרון: זה דבר בסיסי.
מנחם קדרון: אנחנו מדברים על שיתופי פעולה.
מנחם קדרון: בשיתופי פעולה יש מרכיב מנצח וממנף, ואני מדבר עם חברות גדולות וסוכנויות גדולות, כמו סוכנות החלל האירופאית ESA שדרך אגב, מחר ומחרתיים הם אצלנו בדיונים על נושאים ספציפיים שבהם אנחנו הולכים לשתף פעולה, אני מדבר על סוכנות החלל הצרפתית עם תקציב שנתי של בסביבות 4 ביליון יורו לשנה.
מנחם קדרון: משהו מהסוג הזה.
מנחם קדרון: כמובן נאס"א, מדברים עם האיטלקים, מדברים עם הסינים שמאוד רוצים ועם הרוסים שמתים לבוא לפה ולדבר, ועם כל אלה אנחנו רוצים לחפש נושאים שיש לנו עניין משותף להרים משהו שהחיבור בין שני הדברים משלים זה את זה.
מנחם קדרון: קודם כל שיש באמת עניין ולא לשם שמים, סליחה, אלא לשם פתרון סופי שגם יביא אחר כך מוצר שימושי וגם יותר מזה, הוא ישלב את היכולות הדדית משני הצדדים והוא יחלק את העלויות שנדרשות כדי להרים את זה משני הצדדים.
מנחם קדרון: זה יביא במו"פ מהסוג הזה למוצר, או לטכנולוגיה חדשה, או ליותר מזה, זה יחבר ספציפית לדבר הזה בעלויות יותר נמוכות לזמן יותר קצר, וזה גם יקרב את התעשיות והאקדמיה למכונים הרלוונטיים והתעשיות שנמצאות מעבר לים, זאת אומרת באירופה, באמריקה ובכל מקום אחר, כשהקשרים האלה, שאנחנו מתחילים דרך שיתופי הפעולה, הם אחר כך יכולים להניב קשרים בין תעשיות לתעשיות ולגלות שם אפשרות לעשות הלאה ולהכיר את השוק.
מנחם קדרון: זה מאוד חשוב שתעשיות מסוג כזה, כמו ESA שמכירה תעשייה מסוימת ישראלית, היא אומרת באירופה, 'חבר'ה, משם כדאי לקנות, הם טובים', ואז הפלא ופלא פתאום העסק מתחיל להתהפך.
מנחם קדרון: לכן שיתופי הפעולה מאוד מאוד חשובים, בין שאלה סוכנויות חלל כאלה ואחרות ובין שזה משהו אחר.
מנחם קדרון: אנחנו היינו מאוד רוצים להצטרף לארגונים כמו ESA, רוצים מאוד לשתף פעולה עם ה-EU ונושאים של FP7 ו-2020 שהולך להיות על תכנית המו"פ האירופאית.
מנחם קדרון: אנחנו מאוד רוצים גם- - -
זאב אלקין: מה חוסם את זה כרגע?
מנחם קדרון: בינתיים אנחנו רק עושים תכנית.
מנחם קדרון: אנחנו רוצים לראות בינתיים מה אלה הנושאים ואחר כך נראה איך אנחנו עושים.
זאב אלקין: אבל מה החסם?
יצחק בן ישראל: בשביל להיות חברים ב-ESA או חבר נלווה או משהו מהסוג הזה, החסם בא מצדם, הוא לא בנו, צריך לקבל את זה בקונצנזוס, ב-EU, חסמים פוליטיים, לא מדעיים.
יצחק בן ישראל: לכן מה שאנחנו עושים בינתיים זה מה שמנחם ציין, אנחנו מפתחים שיתופי פעולה ועובדים על הטכנולוגיה בלי שאנחנו נהנים גם מהכספים ש- - - הם לא יכולים להעביר אלינו כסף במנגנונים של סוכנות החלל הכלל האירופית, אלא עושים את זה בדרכים אחרות.
מנחם קדרון: זה יותר קשה.
מרסל מיכאל שטאון: אפשר במסגרת השביעית.
קריאה: במסגרת השביעית זה אפשרי.
מנחם קדרון: גם לא.
מרסל מיכאל שטאון: זה כן, זה פועל כבר.
מנחם קדרון: לא, לא של סוכנות החלל.
מרסל מיכאל שטאון: זה כן.
מרסל מיכאל שטאון: יש מיליארד ו-500,000 יורו ב-ESA שהם פתוחים לחברי תכנית המסגרת, מכיוון ש-750 הועברו על ידי התכנית השביעית ל-ESA ו-ESA מוסיף עוד 750 מיליון למדינות FP7.
מרסל מיכאל שטאון: יש אפשרות ויש גם כוונה לעשות את זה ואנחנו במגעים לנסות לקדם את זה, אבל בשביל זה אנחנו צריכים כולנו לדחוף לכיוון הזה.
מנחם קדרון: בינתיים נכון להיום לא קיבלנו אישור על זה.
מרסל מיכאל שטאון: אבל יש לנו פרויקטים FP בחלל.
זאב אלקין: אנחנו עוד נחזור לזה.
זאב אלקין: אני רואה שיש פה נושא לדיון ולוויכוח.
זאב אלקין: חסם תקציבי אין, זאת אומרת שאם מחר מודיעים לכם שמוכנים לקבל אתכם כחבר או כחבר נלווה, שזה כמובן דורש גם השקעה ישראלית, האוצר מוכן ומזומן עם צ'ק פתוח?
מנחם גרינבלום: לא עמדנו עדיין במבחן הזה.
יצחק בן ישראל: זה גם לא יהיה כל כך מהר.
מנחם קדרון: אבל אני מקווה שזה יהיה הצעות שלנו, ש-ESA יגידו 'בואו, בואו מהר' ואנחנו נגיד, 'אה...'.
זאב אלקין: חבר הכנסת טיבייב רצה לשאול משהו?
רוברט טיבייב: אני ממש מתנצל, כי אני צריך למלא עכשיו חלל אחר, יש לי את הסיעה של קדימה, זה דומה לחלל.
רוברט טיבייב: אני אשתדל לחזור לפה.
מנחם קדרון: אני גם חושב שאחד ממפתחות ההצלחה זה כל הנושא של שיתופי פעולה גם פה בארץ.
מנחם קדרון: אני חושב שיש מקום יותר רב לשיתוף פעולה בין התעשיות המובילות, הקטנות, הגדולות, מכוני המחקר, האקדמיות וכך הלאה.
מנחם קדרון: אין ספק, אנחנו נשתדל תחת המטריה שלנו לעשות הכול ולהביא גם לשיתוף פעולה שכזה, שכמובן יניב יותר תכליתיות ויותר תוצאות וכך הלאה.
מנחם קדרון: אמרתי גם קודם שאנחנו רוצים לדחוף בתעשיות, לפתח נכסים אטרקטיביים.
מנחם קדרון: הזכרתי את זה קודם ביעדים.
מנחם קדרון: אנחנו צריכים לזהות מה הם הדברים האלה.
מנחם קדרון: במהלך החודשים האחרונים וגם לפני חצי שנה ושנה בזמן הוועדה, שהזכרתי, הייתה עבודה ממש לעומק לחפש את אותם נושאים.
מנחם קדרון: הרבינו לעסוק בזה בחודשים האחרונים באופן מיוחד כדי לחפש באמת את אותם נכסים ששווה להשקיע בהם והם יהיו אטרקטיביים לקידום התעשיות, בין שאלה יישומים תעשייתיים של טכנולוגיות ובין שזה חקר חלל, שאחר כך יהיה גם ניתן ליישם אותו לכיוון הזה.
זאב אלקין: יש איזה שהיא חלוקה בסיסית בין ההשקעה ממש בפרויקטים מול מחקר יישומי ומול מחקר בסיסי?
מנחם קדרון: אני אראה.
מנחם קדרון: יש לי שקף אחד שעושה את הכול ביחד, אז אני אתן טעימה מהדבר הזה.
מנחם קדרון: מטבע הדברים, הם עדיין לא סגורים ולכן בחרתי לתת רק טעימה, כפי שזה נאמר כאן.
מנחם קדרון: וכמובן אנחנו צריכים להתארגן כנדרש לתכנית בסדר גודל שכזה, בינתיים אנחנו פועלים בכיוון על פי התקנים שאושרו לנו ב-2012.
מנחם קדרון: בימים אלה יוצא מכרז למספר יועצים.
מנחם קדרון: ב-2013 נראה איך נמשיך הלאה ושם נלך שוב על פי הסיכום שהיה.
מנחם קדרון: אני מקווה שתהיה לנו הרבה הרבה מאוד עבודה, היום אני נופל מהרגליים, זה בטוח.
זאב אלקין: התקנים הם מעבר למסגרת התקציבית של 165 או בתוכה?
מנחם גרינבלום: בהסכם עם האוצר במפורש יש לנו שני תקנים ב-2012 ונדון בתקנים נוספים ב-2013.
מנחם גרינבלום: הוסיפו לנו תקנים.
זאב אלקין: מעבר לתקציב?
מנחם גרינבלום: כן.
מנחם קדרון: השקף הבא נותן לכם מושג מאוד מתומצת על מה אנחנו מדברים, פחות או יותר.
מנחם קדרון: שימו לב שהמספרים מעוגלים, אבל הם נותנים מושג.
מנחם קדרון: כל השקף מדבר בעצם, למעט התפעול, על תכניות מו"פ כאלה ואחרות, מו"פ בסיסי, מו"פ תכליתי, מו"פ מחקרי, מו"פ יישומי, ובכל הסעיפים פחות או יותר שאנחנו מדברים, שהזכרנו מקודם, נושאים של שיתופי פעולה בינלאומיים, יש פה שורה של דוגמאות, אני אכנס אחר כך ואני אראה קצת יותר על כל דבר, שגם נבין בדיוק על מה אנחנו מדברים.
מנחם קדרון: כמובן זו לא התכנית עצמה שהיא הרבה יותר רחבה והיא מפורטת, על השנים ועל הנושאים ותת הנושאים וכך הלאה וכך הלאה.
מנחם קדרון: אז אנחנו רואים באמת שפרויקטי מו"פ בשיתוף פעולה בינלאומי מכל הסוגים, מדברים על נאס"א ו-CNES בצרפת, ASI זה האיטלקים ואיס"א זה האירופאית ויש עוד שורה ארוכה נוספת.
מנחם קדרון: אנחנו מדברים על מו"פ לחיזוק התעשיות, אם זה מודלים- - -
זאב אלקין: תעשיות ישראליות?
מנחם קדרון: כן, אנחנו מחזקים את התעשיות הישראליות, לא תעשיות בחוץ לארץ.
מנחם קדרון: מודולים ולוויני תקשורת זה נושא חשוב, אנחנו רוצים לוודא תחרותיות טובה יותר.
מנחם קדרון: לתעשיות יש היום בעיה להתחרות והם צריכים לסגור פערים, קודם כל נושאים של הנעה חשמלית, רכיבי מחשב, הרשימה ארוכה.
מנחם קדרון: נתתי כמה דוגמאות ואני גם לא אכנס לכולן פה.
מנחם קדרון: לוויינות זעירה, ג'י.
מנחם קדרון: פי.
מנחם קדרון: אס עתידי.
מנחם קדרון: יש רעיונות פנטסטיים פה, וכל הרעיונות בתוך ישראל.
מנחם קדרון: אלה רעיונות של תעשיות והאמינו לי, יש גם קטנים שיש להם רעיונות מקסימים.
מנחם קדרון: עידוד המחקר – אלה דברים בסיסיים, כמו ששאלת.
מנחם קדרון: בעיקר לאקדמיות ומכוני מחקר, דברים מאוד בסיסיים, אנחנו מתכוונים לצאת בקולות קוראים ברגע שהתקציבים יאושרו.
זאב אלקין: זה מראש מתוכנן כ-8% מסך- - -
מנחם קדרון: כשבנינו ועשינו וחיברנו וראינו, הגענו למספר הזה שפחות או יותר הוא גם היה מספר שכשישבו ועשו את התכנית עצמה הגיעו למספרים האלה.
מנחם קדרון: מו"פ בנושאים של חינוך וקהילה, ספייס IL, אני מניח שכולם מכירים אותו- - -
זאב אלקין: אנחנו עוד נזמין אותם לכאן ונקיים איתם מפגש.
מנחם קדרון: אז יש פה שקף אחד שיזכיר למי שלא יודע, זה שוב, לפתח את הדבר הזה, לדחוף את הקהל, את החינוך, את הצעירים, להתעסק בזה.
מנחם קדרון: אני יכול להגיד פה, אני מת שיצליחו וינצחו בתחרות, אבל גם אם לא, עשינו המון בקידום ההתעסקות בחלל ובמדע.
מנחם קדרון: מפה ברשות
מנחם קדרון: כם אני רוצה לעשות משוט מהיר על כמה וכמה פרויקטים.
מנחם קדרון: אני לא אכנס לכל מה שכתוב כאן בפנים.
מנחם קדרון: אני אשלח עדכון של החוברת הזאת לכל מי שלא קיבל.
מנחם קדרון: יש פה כמה דוגמאות, למשל לסמסונג, זו תכנית שמריצים בטכניון, במכון אשר, מכון לחקר החלל, של כוונה לשגר שלושה ננו לוויינים.
מנחם קדרון: ברגע שיודעים לעשות בשלושה ננו לוויינים את המשימה, אפשר לגדול ואולי אחר כך ללוויינים יותר גדולים, כאשר הכוונה להרים שלושה כאלה במשקל קטן מ-20 קילו, לשגר אותם ושיטוסו בטיסת מבנה ביחד במרחקים כאלה ואחרים זה מזה.
מנחם קדרון: אז קודם כל איך תשים ביחד בטיסות מבנה כאלה?
מנחם קדרון: יש לזה משמעות בשימוש מאוד יישומי מעבר למחקר הבסיסי, וכל הנושא של איכון אותות על הקרקע, בדיוק רב, למטרות של איתור והצלה, מקומות נידחים וכך הלאה.
מנחם קדרון: עושים את זה בשיתוף עם התעשיות, אם זו תעשייה אווירית ואם זה אלביט, אלאופ, מערכות ספציאליסט, רפא"ל ועוד אחרות שלא מוזכרות פה.
מנחם קדרון: הכוונה לשגר ב-2015.
מנחם קדרון: הטכניון הקציב תקציב נאה מאוד לפרויקט הזה ואנחנו חושבים שזו דוגמה מצוינת לרוץ הלאה ולעשות משהו שגם כשמסתכלים מעבר לאופק הוא יישומי במידה פנטסטית.
מנחם קדרון: ונושא שרץ כבר כמה שנים, אני לא ארחיב, שיתוף פעולה בין צרפת לישראל, בין סוכנות החלל הצרפתית והישראלית.
זאב אלקין: בכמה הוא מפגר אחרי לוח הזמנים המקורי שלו?
מנחם קדרון: משהו כמו שנתיים, אולי יותר, שנתיים וחצי, ובמידה מסוימת גם לא כל כך בגללנו, נושאים של היתרים ואזורי שיגור ואספקה של רכיבים מחוץ לארץ, דווקא מחוץ לארץ הפעם, שעיכבו את הכול.
מנחם קדרון: אנחנו מאוד מקווים שבאפריל 2014 זה מועד השיגור.
מנחם קדרון: לפחות זה נכון להיום.
מנחם קדרון: בינתיים נסגרו כל הפערים ועכשיו זה עבודה-עבודה.
מנחם קדרון: פה רציתי להודות לתעשייה האווירית, אלביט, אלאופ ורפא"ל ועוד כמה וכמה גופים נוספים, על המעורבות בנושא, על התמיכה, על התרומה, ההשקעה ו-hopefully, רק שייצא.
מנחם קדרון: יש פה שתי משימות, מדעית וטכנולוגית.
מנחם קדרון: מדעית זה מצלמה מיוחדת של אלאופ שיודעת לנטר בין מולטי ספקטראלית, כלומר רבת צבעים, נושאים מהסוג של חקלאות, אזורים של אקולוגיה וכך הלאה, ורפא"ל מספקת מערכת הנעה חשמלית מיוחדת שיודעת לעבוד גם לבד ולהביא ולהוריד ולסדר.
מנחם קדרון: מי שרוצה יותר, אפשר להרחיב.
זאב אלקין: והלוויין הוא של תעשייה אווירית?
מנחם קדרון: הלוויין הוא של סוכנות החלל הישראלית, כשראש הפרויקט יושב בתעשייה האווירית, הפלטפורמה של תעשייה אווירית.
מנחם קדרון: 'שלום' זו אותה תכנית עם האיטלקים, שנחתמה כבר לפני שנה וחצי והתנעתה בפועל הייתה במהלך אמצע מרץ השנה.
מנחם קדרון: אנחנו עוברים בסך הכול היום לשלב הראשון של בחינה שאמור לקחת כשנה, זה צריך להיות לוויין אי פר ספקטראלי, עם הרבה יותר אפשרויות זיהוי ותצפית לחקלאות מדייקת, לאיכות הסביבה, למחצבים ועוד שורה ארוכה.
מנחם קדרון: אנחנו ניפגש כנראה בתום השלב הראשון, שייקח בערך שנה או קצת פחות, אז נראה אם יש היתכנות טובה ואז נדבר על ההמשך, כמו שתואר פה, על שלב ב', ויש גם שלב ג' אופציונאלי ועוד כהנה וכהנה.
זאב אלקין: מי בונה את הלוויין כאן?
מנחם קדרון: זה בדיונים עכשיו.
מנחם קדרון: מי שמעורב כאן זו התעשייה האווירית ואלאופ, בצד השני יש מספר חברות ממשלתיות מובילות בדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו בשלב של הסטאדי.
דניאל הרשקוביץ: כלומר הולכים על זה, כן?
מנחם קדרון: כן.
מנחם קדרון: MUSAR – זה פרויקט של התעשייה האווירית שהם הולכים ומאיצים הצעה לשלב יכולות של אנטנות מכ"ם לחקירה של הנוגה בפרויקט דיסקברי.
מנחם קדרון: אנחנו נותנים את המטריה פה, ההשקעה שלנו היא לא גבוהה, היא אפילו נמוכה מאוד ואנחנו יותר מסייעים להם מול נאס"א איימס, שזה הגוף בנאס"א על התחרות של הדבר הזה.
מנחם קדרון: הגיעו מספר מתחרים בשנה שעברה, אף אחד לא זכה, אנחנו נערכים היום להצגה טובה יותר בשלהי 2013.
זאב אלקין: יהיה סבב שני.
מנחם קדרון: כן, סבב שני.
מנחם קדרון: אמרו לנו שעוד לא קרה בנאס"א שמישהו זכה בפעם הראשונה, אז אנחנו מקווים שנזכה בפעם השנייה.
מנחם קדרון: בתחרויות מסוג כזה לא מחליטים בפעם הראשונה- - -
זאב אלקין: לא מחליטים בכלל?
מנחם קדרון: כן, אף אחד לא זוכה.
זאב אלקין: זה רעיון מעניין למכרזים במערכת הישראלית, לאמץ אותו אצלנו.
מנחם קדרון: אפשר להתחיל במינוס 1 ואז זה ייצא בסדר.
מנחם קדרון: לווייני תקשורת – הנושא הזה מוכר, אני חושב.
מנחם קדרון: דיברנו עליו הרבה.
מנחם קדרון: אמרנו כבר קודם, אחד הדברים שבנו פה, יצרו פה והקימו תשתיות ויש גם מומחיות, זה לווייני תקשורת.
מנחם קדרון: הבעיה שהתחרותיות היא גבולית, יש לסגור פה פערים, זה אחד הדברים שאנחנו רוצים להשקיע כדי לקדם אותו.
מנחם קדרון: היקפי הפרויקטים והמכירות פה הם גבוהים מאוד, אנחנו גם מעסיקים הרבה אנשים ויש לזה גם משמעות אזרחית סופר פר אקסלנס ולכן אנחנו רואים את הדברים ואנחנו היום בלחפש את אותם נושאים שאני חושב שכבר זיהינו אותם בתכנית, איפה לשים ולהשקיע כדי לקדם את התעשיות במדינה, כדי שלווייני התקשורת הבאים לפחות בתחרויות יישארו בישראל.
זאב אלקין: מי המתחרה העיקרי?
זאב אלקין: אלה הרוסים כרגע?
מנחם קדרון: הרוסים, האמריקאים.
זאב אלקין: הייתה תחרות ממש לא מזמן ואיך זה נגמר?
מנחם קדרון: זה עדיין לא נגמר, אנחנו מקווים שייגמר טוב.
דניאל הרשקוביץ: זו תחרות לא קלה וכאן חייבים להגיד שבאמת, לפחות זה מה שיצחק בן ישראל אמר, היכולת שלנו לעזור היא לא בהכרח או לא תמיד יכולת כספית, אבל אין ספק שמה שעזר מאוד זה רעיונות שהמשרד, בעיקר המנכ"ל, פיתח מול האוצר כדי לראות איך בכל זאת עוזרים.
זאב אלקין: האוצר עוד פה?
דניאל הרשקוביץ: לא צריך להיכנס לפרטים בדברים האלה.
יצחק בן ישראל: האוצר פה, דני פה, אנחנו עוקבים אחריו, זה בסדר.
דניאל הרשקוביץ: בדברים האלה אני חייב לציין, יש שיתוף פעולה טוב מאוד עם האוצר.
דניאל הרשקוביץ: אגב, זה אינטרס של כולנו.
זאב אלקין: כי זו, אם אני מבין נכון, תחרות שאמנם מבצע אותה גוף ישראלי אבל הוא לא מחויב ל- - -
דניאל הרשקוביץ: לא, זה גוף מסחרי.
דניאל הרשקוביץ: זה גוף עסקי ובעולם העסקים יש כללים.
זאב אלקין: אז השאלה מה כאן תפקידה של סוכנות החלל הישראלית, איך שאתם רואים, כי זה בדיוק מסוג הדברים שדיברנו עליהם, איציק, שזו התשתית השוטפת, שאם זה איננו, אז השאלה על מה לבנות את הקומה השנייה.
דניאל הרשקוביץ: בוא נגיד שניצלו כישורים של מנכ"ל המשרד שהם לא רק בתחום החלל.
זאב אלקין: זו אמירה שאם אני קורא את פרוטוקול הישיבה הזאת אני אתלבט איך אני מפרש אותה.
דניאל הרשקוביץ: אתה ראית שיעלון אמר משהו, אז ישר כבר כולם התחילו לתקוף אותו באירן.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו נזהרים במה שאנחנו אומרים.
יצחק בן ישראל: באופן כללי בתכנית שאנחנו עשינו, המקורית ההיא, זאת שעוד לא הגענו אליה, יש מספיק כסף להזמנות של לוויינים, כל פעם אלה לוויינים אחרים, זה מו"פ אחר, אבל בסך הכול עשינו תכנית, מה צריך להיות מינימום הזמנות שצריכות להיות בארץ given, שמשרד הביטחון מזמין את מה שהוא מזמין בלי להוריד, שזו סוגיה אחרת, אבל זאת הייתה ההנחה שלנו, בהנחה שהוא מזמין מה שהוא מזמין כך שיהיה מספר הזמנות מספיק שהתעשייה- - -
זאב אלקין: כדי לשמר את הבסיס של התעשייה.
יצחק בן ישראל: בשביל זה צריך סכומים יותר גדולים, זה לא בסכומים שאנחנו מתחילים איתם.
זאב אלקין: אז לא יותר שווה להיכנס לתוך תחרות קיימת עם דלתא קטנה ולהבטיח עשייה ישראלית?
יצחק בן ישראל: זה מה שנעשה, בדיוק עם זה הגענו למנכ"ל האוצר ואמרנו לו את הדבר הזה והאוצר מצא דרך אחרת, לא מהתקציב הזה, זה בדיוק מה שנעשה, דרך אחרת בשביל לתמוך בתעשייה בדלתא קטנה, רק בדלתא, בשביל לשפר את ה- - -
זאב אלקין: כדי להבטיח את התחרותיות.
זאב אלקין: אוקי, אז כן התערבתם.
מנחם גרינבלום: התערבנו עם כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
זאב אלקין: אנחנו נחכה בציפייה דרוכה לתוצאה.
מנחם קדרון: נושאים נוספים: אני אעבור מהר, אלה נושאים של ננו לוויינות, ממש ברמה של ננו, זה עבודה של התעשייה האווירית בדוגמה הזאת, בננו לוויינים, עם האגודה לננו, הולכים לשגר עכשיו את הראשון, מחכים לשיגור, כנראה בסוף השנה, ועליו הולכים לבדוק כל מיני פעילויות ותופעות, כמו למשל רכיבים של ג'י.
מנחם קדרון: אס שרוצים לראות שהם עובדים בחלל, שעונים אטומיים של חברת אקרביט שרוצים לבדוק אותה בחלל, ציפויים שונים ועוד כל מיני כאלה.
מנחם קדרון: עוד פרויקט נוסף של אוניברסיטת בן גוריון, שגם הם מטפלים בננו לוויין, כמו שאתם רואים פה, בספייס IL, אני חושב שזו באמת הזדמנות של פעם בחיים לעשות היסטוריה.
מנחם קדרון: השראה למשוך את הדור הצעיר, לקדם את המחקר, לקדם את התדמית, כמובן אם רוצים לנצח בתחרות, זה ברור.
מנחם קדרון: אנחנו רואים הזדמנות בדבר הזה לתמוך בקהילה, בתחום רחב.
מנחם קדרון: התעשיות התנדבו פה לתרום בדבר בהמון שעות עבודה וגם גופים אחרים ואנחנו מאוד מקווים שהתהליך הזה יסחף את הדברים הבאים.
מנחם קדרון: 'אלים' זו תכנית מאוד מיוחדת שאנחנו עכשיו בטרום סטאדי, גם פה עם נאס"א, ללכת ולנסות לשגר איזה שהוא רעיון שגדל במכון וייצמן למדע, לשגר איזה שהוא לוויין עם יכולת לבהות ב-UV לכל חצי היקום ולחפש תופעות מאוד מיוחדות שקורות בדיפ ספייס וכאשר מגלים את אותו משהו רחב, לא מדויק, להפנות טלסקופים יותר מדויקים לאזורים האלה ולנסות להבין על ידי זה מספר תפוקות מדעיות שפה מתואר, פה חלקי כוכבים מתפוצצים, לגלות ולהבין את תהליכי יצירת כוכבי הלכת, מידות של קצבי שערות שמש, לזהות קרינות וכך הלאה.
מנחם קדרון: יש לזה ערך מדעי אדיר ואני מאמין שגם הרכיבים שייוצרו על ידי אותו לוויין במו"פ הזה, תהיה להם גם יכולת שימור אופרטיבית לדברים נוספים שיגדלו ממין פלטפורמה שכזו, כמו שכל דבר מהסוג הזה בעצם מוביל.
מנחם קדרון: יש עוד פרויקט אחד של מצלמה, שבעצם התחילה בו פעילות לפני עשרים שנה או משהו כזה, ואיכשהו לא התמזל לנו כל כך המזל בזמנו ושמו מצלמה מאוד מיוחדת ב-UV.
זאב אלקין: זה משותף עם ההודים.
מנחם קדרון: כן, היה בהתחלה עם הרוסים ואחר כך זה התפרק והלכו להודים, וההודים כבר עמדו לשגר, פתאום היה חסר להם משקל ואז הורידו אותנו.
מנחם קדרון: הלוויין שלהם התרסק בלי קשר.
מנחם קדרון: ומאז זה נמשך ונמשך והמצלמה הזאת נמצאת באלאופ, היום כבר עבר זמן, הביצועים שלה גרועים ולמעשה היא לא ברת שיגור ושימוש יותר.
מנחם קדרון: יכול להיות שנעשה לה שימוש באיזה מוזיאון או משהו מהסוג הזה.
מנחם קדרון: ברשותכם עוד דבר חשוב של החינוך וקשרי קהילה.
מנחם קדרון: אנחנו צריכים לדחוף מאוד את המחקר האקדמי בחלל לקידום החברה, החינוך והקהילה.
מנחם קדרון: כדי לעשות את זה צריך לעשות את כל הדברים האלה, כמו תכנית רב תחומית, כמו מלגות ומענקי מחקר במו"פ ועוד נושאים כאלה, על ידי זה נחזק את המעורבות והעניין לציבור ומיצוב החלל כתחום שהוא לימוד ועיסוק אטרקטיבי ומשם נביא ונפתח את העתודה ואת תעשיית החלל בישראל.
מנחם קדרון: בשקף הזה, מאחוריו מתחבאים משהו כמו 15 או 20 עמודים של תכניות שיש לנו, שרקמנו פחות או יותר, איך ליישם את הדברים.
מנחם קדרון: אני רוצה לסכם.
מנחם קדרון: בסך הכול מיצובנו בחלל קיים, אנחנו לא מתחילים מאפס, יש לנו תעשיות נפלאות, יש לנו אקדמיה פנטסטית, יש לנו הצלחות בכל דבר, יש דברים שאנחנו מובילים בעולם, הפוטנציאל הזה ישנו, אבל הוא הולך ונשחק כמו שנאמר קודם.
מנחם קדרון: יש גם כרסום ביתרונות, גם העולם הבין שלעשות קטן ויעיל זה מתחיל להיות יותר חכם וטוב, אז אנחנו רואים יותר ויותר שגופים מתחרים עושים את זה ולא פחות טוב.
מנחם קדרון: התכנית היא לא פשוטה, היא אתגרית אבל היא ברת שימוש.
מנחם קדרון: אין ספק שזה מחייב תמיכה וגיבוי ממשלתי שוטף במהלך השנים וכמובן קיומו של תקציב וגם לאורך זמן.
מנחם קדרון: מתחילים בדבר, הדברים האלה נמשכים זמן, זה לא נגמר במספר חודשים.
מנחם קדרון: אין ספק שנדרשת הרבה נחישות והתמדה, אני מאמין מאוד בשיתופי פעולה של כל הגורמים, לא ציינתי את התעשייה באקדמיה, אבל אין ספק שבלי הממשלה, בלי גופים נוספים, בלי ועדת המדע ועוד כאלה אחרים אנחנו רק ככה נביא לתוצאות ונהפוך את החזון למציאות.
מנחם קדרון: אני רוצה להודות שוב לך באופן אישי ולכל האחרים כאן על ההאזנה.
זאב אלקין: אנחנו תיכף נגיע לדיון, אבל לפני שנפתח את זה לדיון פתוח הייתי שמח לשמוע קצת השלמות מנציגי משרדי ממשלה אחרים שהם שחקנים חשובים פה.
זאב אלקין: קודם כל הזכרתי כבר כמה פעמים את האוצר, שמעתי את התפיסה של משרד המדע ושל סוכנות החלל איך שהם רואים את ההסכם הנוכחי עם האוצר וגם תוארה כאן התגייסות של האוצר בניסיון לעזור בתחרות ספציפית שכרגע מתרחשת, והיא בעיניי מאוד מאוד חשובה לשמירת התשתית הבסיסית לפחות של הפעולה הישראלית בתחום הלוויינים, כי באמת עד שלא תגיעו ליכולת להזמין אותה כמות מינימלית של לוויינים באמת השרידות של הבסיס תלויה בהצלחה בתחרויות מהסוג הזה.
זאב אלקין: אבל חשוב לי לשמוע איך האוצר רואה כאן את הדברים, גם ברמה השוטפת של אותה הקצאת תקציב שכבר סוכם עליו.
זאב אלקין: שמענו פה הערכה על יוני, האם מקובל על האוצר שזאת ההערכה המציאותית וגם כמובן לגבי המשך וגם לגבי נכונות לעזור בדרכים עקיפות מהסוג שהוזכר כאן לתעשיית החלל הישראלית להיות תחרותית בשוק העולמי.
זאב אלקין: דני פה?
זאב אלקין: תתקרב לשולחן, אתה כל הזמן נחבא אל הכלים.
דניאל הרשקוביץ: ---זה יעלה לו.
זאב אלקין: הוא צודק, זה יעלה לו.
זאב אלקין: זה כבר עלה לו וזה יעלה לו בעתיד.
דני גלושנקוב: אני חושב שעצם העובדה שיש סיכום בין אגף התקציבים לבין משרד המדע מדברת בעד עצמה לגבי הנכונות לתמוך בנושא הזה.
דני גלושנקוב: לאשורו של העניין, אנחנו הסכמנו, יחד עם המשרד, שתוצג איזה שהיא תכנית שאמורה ליישם את הסיכום הזה ולפרוט אותו למשהו קצת יותר אופרטיבי ולהסביר איך ייעשו השימושים.
דני גלושנקוב: התכנית עדיין לא גובשה וברגע שהיא תגובש, אני מניח ש- - -
זאב אלקין: אני שומע ממשרד המדע ומסוכנות החלל שהתכנית גובשה.
מנחם גרינבלום: עוד לא הצגנו לו אותה.
דני גלושנקוב: אלינו זה עוד לא הגיע.
דני גלושנקוב: אני מתאר לעצמי שברגע שהדבר הזה יובא גם אלינו, אז נוכל לשפוט ולראות את מידת ההתאמה לסיכום ואז ליישם את התכנית.
זאב אלקין: אגב, לשפוט באיזה כלים?
דני גלושנקוב: הכי פשוטים שרק אפשר כמובן.
זאב אלקין: מה המגבלות?
זאב אלקין: אני לא חסיד גדול של הניסיון הזה שמאוד אהוד באגף התקציבים לשמש כמעין בקרה נוספת על משרדים מקצועיים כאלה או אחרים, אבל אני מנסה להבין איך בתחום הזה משרד האוצר יכול לשפוט האם זאת התכנית הנכונה, או להציע תכנית חלופית.
זאב אלקין: לפי איזה- - -
דני גלושנקוב: אין לנו שום כוונה להציע תכנית חלופית או כל דבר מסוג כזה, בסך הכול יש מספר עקרונות ש- - -
זאב אלקין: שאם אתה יכול לפרט אותן- - -
דני גלושנקוב: לא, אני חושב ש- - -
זאב אלקין: הנה, הם מגישים לך את התכנית בעוד שבועיים- - -
דני גלושנקוב: אני חושב שמנחם נגע בהם במהלך הצגת הדברים.
דני גלושנקוב: אני חושב שהנושא של תמיכה במחקר ופיתוח בתחום החלל הוא קריטי להצלחת התכנית מבחינתנו ואנחנו מקווים לראות את זה מיושם במהלך התכנית.
זאב אלקין: ההערכה שלהם לגבי יוני כמועד שבו תצליחו להשלים את התהליך הזה של התיאום וההצגה והיציאה לדרך זו הערכה שמקובלת גם עליך?
דני גלושנקוב: אם התכנית תוצג לנו ביוני זה בסדר גמור.
זאב אלקין: שאלה נוספת ששאלתי ואני אשמח לתשובתך, איך אתה רואה את ההמשך?
זאב אלקין: אתה מכיר את המלצות הוועדה שמדברות על 300 מיליון בשנה, נאמר כאן וגם בצדק, אפילו על ידי יושב ראש סוכנות החלל עצמו, ש'ידענו מראש שלא נוכל לעמוד, גם אם הייתם נענים בחיוב, לא ידענו להשתמש בצורה מושכלת בכל התקציב, אבל בהחלט יש לנו תקוות וכוונות שברגע שנוכיח שההשקעה הזאת כדאית, אז אנחנו נוכל להגדיל את מידת ההשקעה'.
זאב אלקין: מה היא העמדה באגף התקציבים בעניין הזה?
דני גלושנקוב: אני חושב שעדיין מוקדם לדבר על ההמשך.
דני גלושנקוב: בסך הכול עוד לא ראינו את התכנית הנוכחית שמדובר בה היום, היא יוצאת אל הפועל, אז בוא נשאיר את מה שיקרה בהמשך להמשך.
זאב אלקין: אני שואל על תפיסת הבסיס.
זאב אלקין: ברור שאם חס וחלילה התכנית תיכשל, אז תהיה לכם את כל ההצדקה לבוא ולהגיד 'הנה, זה לא היה שווה לנו', אבל בהנחה שהתכנית תצליח באותם יעדים, הרי שמעת כאן איזה שהיא סקירה בסיסית עד כמה שאפשר בלוחות הזמנים האלה ואני גם מניח שחזקה על אנשי המקצוע שעוסקים בזה שאכן יביאו תכנית טובה והשאלה אם אתם, מבחינת האוצר, נערכים לשלב הבא.
דני גלושנקוב: אנחנו לא נערכים כרגע ואני חוזר על מה שאמרתי קודם, אני חושב שזה ממש מוקדם לדבר על מה שיקרה בעתיד.
זאב אלקין: בסך הכול שנת תקציב 2014, זה לא כל כך רחוק.
זאב אלקין: דני, לדוגמה, אני מביא דוגמה למה אני שואל, אם נכונות השמועות שככה מדי פעם מתפרסמות בתקשורת שאתם הולכים להביא לכנסת תקציב דו שנתי, אז שנת 2014 תהיה בתוך החבילה שתובא לממשלה ממש עוד חודשיים פלוס-מינוס, בערך, ותובא לכנסת בעוד ארבעה חודשים.
זאב אלקין: אז זה לא משהו מעבר לאופק.
דני גלושנקוב: שנת 2014 עדיין במסגרת הסיכום הזה.
זאב אלקין: אני הבנתי שאתם מדברים על 12'-13'.
מנחם גרינבלום: הסיכום על שנים 2012-2013, מזומנים של 2014, אבל ההרשאה היא עד 2013.
מנחם גרינבלום: אנחנו נשב עם האוצר, בהנחה שאנחנו נשים את הדברים כפי שאני רואה אותם ואני מאמין שאנחנו נעשה את זה גם עם האוצר.
מנחם גרינבלום: יש לנו מתווה שסוכם עם האוצר, אחרי שהאוצר יראה את התכנית שאכן אנחנו עומדים בהתאם למתווה שסוכם- - -
זאב אלקין: זה בשבועות הקרובים.
מנחם גרינבלום: זה יהיה בימים הקרובים, אפילו לא בשבועות.
מנחם גרינבלום: אנחנו נראה שאנחנו מבצעים, במהלך 2013 נצטרך לדעת איך אנחנו- - - לנו יש תכנית מוגדרת לחמש שנים- - -
זאב אלקין: אדוני המנכ"ל, אני אסביר לך למה אני שואל.
זאב אלקין: אני חבר כנסת, אני אקבל כאן ועוד לפני זה נניח, השר הוא שר בממשלה, בעוד חודשיים הוא יקבל הצעת תקציב, אולי, אני לא יודע מה בסוף יוחלט אבל שהיא תהיה הצעת תקציב אולי לשנים 2013-2014, מה יהיה כתוב שם בתקציב של סוכנות החלל הישראלית?
זאב אלקין: האם לפי מודל של 8 מיליון שקל, כפי שהיה קודם?
זאב אלקין: האם לפי מודל 165 לשנתיים, כפי שקיים היום, האם לפי מודל של 300?
זאב אלקין: יש הבדל של שמים וארץ, זו לא דוגמה של תקציב שהוא מתעדכן קצת לפה, קצת לשם.
זאב אלקין: יש פה שאלה ויכול להיות, שוב, אם הם יחליטו ללכת על תקציב דו שנתי, ההכרעה בשאלה הזאת תצטרך לבוא עכשיו.
זאב אלקין: אז אני מניח שפה הייתה החלטה מן הסתם- - - זה בבסיס התקציב או שזה תקציב על שינוייו?
דני גלושנקוב: לא, זה 'על שינוייו'.
מנחם גרינבלום: אין לנו קיצוץ ל-2013, אבל מה יהיה הלאה אנחנו לא יודעים.
זאב אלקין: בוודאי, אז השאלה, אם תקציב 2014 נכנס לתוך הצעת תקציב שתוצג לממשלה ולכנסת וזה לא ייכנס שם לבסיס התקציב, אז אתם תהיו תלויים בהרבה הרבה רצון טוב, מה שנקרא.
זאב אלקין: אני יודע למה אני שואל, באופן מקרי אני מכיר את אופיו של התקציב המתגבש, במסגרת תפקידי האחר, ואני מאוד מאוד סקפטי לגבי היכולת שם 'על שינוייו' אחרי כל מה שיקרה עם התקציב הזה בדרך לממשלה ואחר כך לכנסת.
זאב אלקין: לכן אם השאלה הזאת לא תעלה בעתיד הקרוב אז יהיה סימן שאלה גדול.
זאב אלקין: אם בסוף יילכו על תקציב חד שנתי, אז יש עוד זמן, יש עוד שנה להתדיינות הזאת, אבל אם לא זה יהיה מיידי.
קריאה: יש אורחת.
זאב אלקין: זה לא סתם אורחת, יש לי בעלת בית, אני פה כיד אריכתא שלה.