GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל הרשקוביץ: אם כבר הזכרתם מינוי חדש אז מאחר והנושא הראשון כאן הוא המדען הראשי מונה גם מדען ראשי חדש למשרד.
רונית תירוש: בהצלחה רבה!
אודי גזית: תודה רבה.
דניאל הרשקוביץ: משנה לנשיא למחקר באוניברסיטת תל אביב.
מנחם גרינבלום: בוקר טוב כולם, צהרים טובים.
מנחם גרינבלום: אני אשתדל להיות ממוקד בנושא של מיקומו של משרד המדע והטכנולוגיה אבל כפי שהבחנתם וראיתם, תוך כדי הדברים אנחנו מנסים לעשות חדשנות ולהביא את הטובים והמקצוענים ביותר אל משרד המדע והטכנולוגיה.
מנחם גרינבלום: כשאנחנו מסתכלים שמדע תמיד צריך להסתכל לזמן ארוך.
מנחם גרינבלום: זה לפעמים פועל לטובתנו ולפעמים לרעתנו אבל אנחנו מסתכלים קדימה, לכן אנחנו רואים את התפקיד שלנו כמחולק לשלושה חלקים: השפעה בנושא של מדיניות, ביצוע מו"פ ונושאים שהם חוצי תחומים.
מנחם גרינבלום: כרגע אפתח בענין המדען הראשי של הממשלה וזה נושא של המולמו"פ, כולנו יודעים שיושב ראש המולמו"פ הוא פרופ' איציק בן ישראל, שגם מונה בתקופת השר הנוכחי ואלה עוד דברים שמקובלים במקומותינו, להביא אנשים כאלה, ואנחנו בחרנו את האנשים הטובים ביותר.
מנחם גרינבלום: אני חושב שאיציק עושה עבודתו נאמנה.
מנחם גרינבלום: הכוונה היא להוביל נושאים שהם חוצי משרדים הקשורים 'נטו' למדע וטכנולוגיה.
מנחם גרינבלום: כמובן שיש לנו פורומים שהם בראשותו של השר, יש לנו פורום קבוע של המדענים הראשיים שהמדען הראשי שלנו עושה עם כל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה האחרים, ישנו פורום מובילים שמתקיים אצל השר, בכל תקופה של כחודשיים יש פורום והשר – ניתן לו דווקא להרחיב על פורום מובילים, זה דבר שקרוב מאד ללבו וכמובן פורום של סגני שרים לענייני מחקר.
מנחם גרינבלום: הדברים האלה שאני אומר היו קיימים בתיאוריה ואנחנו מיישמים אותם במציאות.
דניאל הרשקוביץ: פורום מובילים היה רעיון של קודמי בתפקיד, רעיון משותף שעלה בישיבה הראשונה שלנו יחד.
דניאל הרשקוביץ: מאחר שיש גורמים שונים שעוסקים במחקר יש חשיבות רבה מאד לתיאום, לקואורדינציה אז לקחנו פורום שהוא מכובד מאד, של מובילי מדע בישראל: נשיאת האקדמיה הישראלית למדעים, יושב ראש הות"ת, המדען הראשי של המשרד שלנו, המדען הראשי של משרד התמ"ת, ראש מפא"ת, המחקר והפיתוח הבטחוני, יושב ראש הפורום, סגני הנשיאים למחקר באוניברסיטאות וכמובן יושב ראש המולמו"פ.
דניאל הרשקוביץ: במלים אחרות, כל האנשים שעומדים בראשי הגופים שקשורים למחקר במדינת ישראל, הן מן המחקר הבסיסי –האקדמיה והות"ת והן מן המחקר היישומי, הזכרנו את מפא"ת, את המדען הראשי של התמ"ת והן המולמו"פ וסגני הנשיאים למחקר שגם הם קשורים כמובן למחקר הבסיסי.
רונית תירוש: מהם התוצרים המצופים מן הפורום הזה?
דניאל הרשקוביץ: הפורום הזה הוא פורום של קוארדינציה.
דניאל הרשקוביץ: בדרך כלל כל אחד מן הגופים שהזכרנו יש לו דרך לקבוע את המדיניות שלו אבל, מה שקורה ומייחד את הפגישות הוא שבכל פגישה אחד מן הגורמים השותפים – או לפעמים גם גורם אחר שאנחנו מביאים מציג נושא, כדי שכולם יהיו מודעים למה שעושים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה, אגב, לא רק שהם עוזרים למנוע כפילויות אלא פשוט מאפשרים גם לאגם מידע כי בסך הכל ישנה חפיפה מסויימת וכולם לומדים על מה שעושים כולם.
דניאל הרשקוביץ: ממילא גם כולם יכולים להוסיף ונותנים הערות חשובות.
דניאל הרשקוביץ: המפגשים האלה הם מרתקים.
רונית תירוש: באיזו תדירות?
דניאל הרשקוביץ: מתקיימים בתדירות של בין חודש לחודשיים.
דניאל הרשקוביץ: מעבר לתועלת בקואורדינציה הם גם מחזקים את הקשרים האישיים בין האנשים האחראים בגופים השונים ומכאן גם נגזרים שיתופי פעולה.
דניאל הרשקוביץ: נעיר גם שרוב הגופים שהזכרנו מקיימים שיתופי פעולה בנקודות כאלו ואחרות אבל, זו הזדמנות להפגיש את הראשים שלהם שידונו יחד במפגשים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו גאים בכך, זה רעיון יוצא מן הכלל שמניב מפגשים מרתקים ומועילים.
רונית תירוש: האם יש גם פורום למדענים של משרדי הממשלה?
דניאל הרשקוביץ: פורום המדענים הראשיים קיים על פי חוק.
דניאל הרשקוביץ: על פי חוק בכל משרד צריך להיות מדען ראשי.
דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים, כל מדען ממונה על ידי השר המתאים אבל, בהתייעצות עם שר המדע והטכנולוגיה זאת אומרת, אנחנו אמורים לאשר את כל המדענים.
דניאל הרשקוביץ: כל המדענים האלה מהווים פורום שמי שעומד בראשו מבחינה פורמאלית הוא שר המדע והטכנולוגיה ומעשית, בדרך כלל, את הפגישות מתאם המדען הראשי של משרד המדע והטכנולוגיה.
מנחם גרינבלום: שמענו קצת על הועדות וראינו את ההתלהבות של השר, זה דבר שאנחנו רואים בו תועלת.
מנחם גרינבלום: כולם מבינים שלפעמים קשר אישי פותר המון דברים שנתקעים במערכת.
מנחם גרינבלום: בין היתר, ההצלחה הגדולה של משרד היא היכולת שלנו לפתור בצורה מושכלת ושקטה חלק מן הבעיות והאגו שקיים בכל אחד מאתנו.
מנחם גרינבלום: לעניין המולמו"פ - אנחנו רואים פה חשיבות גדולה ועזרה.
מנחם גרינבלום: חלק בלתי נפרד ממשרד המדע והטכנולוגיה.
מנחם גרינבלום: במהלך החודש הקרוב השר יופיע בוועדת שרים לענייני מדע, הוא יציג את הדוח של המולמו"פ לשנת 2011, אנחנו כבר בשלבים סופיים של הכנת הדוח וכאן המקום לציין שכל המידע שאנחנו מקבלים הוא בעזרת המולמו"פ, אחרת לא היינו נחשפים למידע.
מנחם גרינבלום: בחרתי כאן להציג שקף שמראה מה נקראת דוברות מדיה בנושא המולמו"פ וכאן הייתי רוצה להרחיב משך מספר דקות על מנת שכולנו נבין במה מדובר.
מנחם גרינבלום: יש את הדוח שאומר שמדינת ישראל היא בין הגבוהות בעולם במספר הזכאים לתואר שלישי.
מנחם גרינבלום: ומהם גבוהים?
מנחם גרינבלום: אנחנו מספר חמש בין מדינות ה- OECD ובמדינת ישראל יש לנו כחמישה בעלי תואר דוקטור מתוך אלף אנשים באוכלוסיה ואנחנו נמצאים במקום מעולה.
מנחם גרינבלום: רק כדי לשבר את האוזן בארצות הברית יש 2.3.
מנחם גרינבלום: מבחינת מדען לנפש, ברמת דוקטור או דוקטורנט, ברמת מדען, מתואר דוקטור ומעלה, אנחנו נמצאים במקום חמישי ב- OECD.
מנחם גרינבלום: ארחיב ואדייק, כדי לשבר את האוזן, לגבי המקום שאנחנו נמצאים והחלוקה בין נשים לגברים.
מנחם גרינבלום: קיבלנו את כל הנתונים וזו עבודה חדשה שנעשתה.
מנחם גרינבלום: כפי שציינתי אנחנו מקום חמישי, יש מדינה חריגה שהיא שווייץ, ששם יש 18 דוקטורים על כל אלף איש באוכלוסיה אבל, שם הם לא עוסקים במדע וגם לוקחים שם גם בני שבעים ומעלה וגם כל מי שעוסק או עסק ברפואה.
מנחם גרינבלום: חשוב לציין שאם אנחנו מסתכלים על הנשים –הנשים מהוות בארץ - - -
רונית תירוש: איך מגדירים מדען?
מנחם גרינבלום: מדען בעקרון מוגדר כמי שיש לו לפחות תואר שלישי ועוסק במחקר.
מנחם גרינבלום: מהנדס מחקר ובעל תואר phd.
רונית תירוש: האם זה לא קשור למספר פרסומים?
מנחם גרינבלום: התארים עצמם קשורים למספר פרסומים.
מנחם גרינבלום: על מנת לקבל דוקטורט יש לפרסם מספר פרסומים.
דניאל הרשקוביץ: השאלה היא טובה ונעיר כך.
דניאל הרשקוביץ: בפועל, ולכן אני אומר הנתון המעוות לגבי שוויץ, בפועל, בשווייץ, מקובל שאנשים מקבלים תואר דוקטור אבל, אחוז גבוה מהם לא עוסק במדע, זאת אומרת שהוא יכול להיות בנקאי ולא במחלקת המחקר של הבנק אלא בנקאי או כל עובד אחר שיש לו תואר דוקטור.
דניאל הרשקוביץ: לכן ההגדרה הזו היא לא הגדרה מדוייקת כי כשאנחנו מסתכלים על עיסוק במחקר ועיסוק במדע אחת הדרכים לבדוק היא תוצרים כמו מאמרים.
דניאל הרשקוביץ: וכאן אנחנו רואים את מקומן האמיתי של הארצות השונות.
מנחם גרינבלום: כאן אני רוצה לעשות אבחנה’ בין נשים לגברים ולראות מה אנחנו עושים כמשרד ולשאול על סמך התוצאה הזאת, מה אנחנו רוצים לעשות וכיצד אנחנו יכולים להשפיע.
מנחם גרינבלום: 57% מן הגומרים תואר שלישי במדינת ישראל הם נשים, 43% הם גברים זאת אומרת, 33% המסיימות הן נשים, יותר מאשר גברים.
מנחם גרינבלום: כשאנחנו מגיעים אל המקצועות המדוייקים שאנחנו מדברים עליהם הכל מתהפך ואז אנחנו רואים תופעה לפיה פחות מ 28% הם נשים ו 74% הם גברים.
רונית תירוש: נמצאים פה תלמידים מבית הספר על שם הרצוג בחולון.
רונית תירוש: כיתה י"ב.
רונית תירוש: כמה מן הבנות לומדות ברמה של חמש יחידות מתימטיקה?
רונית תירוש: שלש.
רונית תירוש: כמה בנים בחמש יחידות מתימטיקה?
רונית תירוש: שני בנים מכל השכבה.
רונית תירוש: אתם צריכים להסביר את זה.
רונית תירוש: שני בנים?
רונית תירוש: כמה בנות מכל השכבה?
קריאה: חמש או שש.
רונית תירוש: כמה בנים בפיזיקה בשכבה?
רונית תירוש: האם מישהו יכול להסביר את זה?
קריאה: בבית הספר שלנו, בגלל התכנית החדשה, רוב השכבה היא ברמה של שלש יחידות מתימטיקה ואין לנו אפשרות להשלים לארבע יחידות בי"ב גם אם אנחנו רוצים כי זו תכנית חדשה.
רונית תירוש: אבל התכנית החדשה התחילה בזמני.
רונית תירוש: אני מדברת על שיטת הצבירה לפיה עולים משלש יחידות לארבע ולחמש.
קריאה: אם אנחנו בשלש יחידות.
קריאה: אני התחלתי עם חמש, ירדתי לארבע ואז ברגע ששינו את התכנית אז הייתי צריכה ללמוד ברמה של שלש אבל שינו את התכנית כשהייתי בי"א ולא יכולתי בי"ב להשלים לארבע יחידות.
אודי גזית: זה הכשל הגדול.
רונית תירוש: 'דור המדבר' שחלקו סובל מזה.
מנחם גרינבלום: אחר כך נרחיב על זה.
מנחם גרינבלום: אחרי שקיבלנו את הדוחות הללו הגענו למסקנה שאנחנו צריכים לתת עדיפות מתקנת לנשים בכל המיגזרים במדעים.
מנחם גרינבלום: כל מה שאנחנו עושים הכל הוא בתיאום מוחלט ומלא עם משרד החינוך על מנת לא לדרוך על אף אחת מן היבלות וכאן אני רוצה לשבח את דלית מנכ"לית משרד החינוך שמשתפת פעולה אתנו בצורה מדהימה.
מנחם גרינבלום: אתן דוגמאות.
מנחם גרינבלום: למשל, היה שבוע שעבר יום המדען ובשיתוף פעולה עם משרד החינוך היו פרופסורים בגני ילדים, מגן חובה נתנו את הגירויים וזו היתה הצלחה בלתי רגילה.
מנחם גרינבלום: היינו במאה ישובים בארץ עם מאה פרופסורים שהסתובבו, כולל השר עצמו, שהיה בגן ילדים.
דניאל הרשקוביץ: אני חייב לספר אנקדוטה.
דניאל הרשקוביץ: באחד משני הגנים שאלתי את הילדים על יום ההולדת ה 133 של מישהו.
דניאל הרשקוביץ: אמרתי להם: היה מישהו שהוא כבר לא חי ואם הוא היה חי היום הוא היה מאד זקן, היה בן 133.
דניאל הרשקוביץ: היה מדען מפורסם.
דניאל הרשקוביץ: האם מישהו יודע מי זה היה?
דניאל הרשקוביץ: אז חצי מהילדים ישר צעקו: ביבי נתניהו.
דניאל הרשקוביץ: אז אני לא יודע אם יש מודעות מדעית אבל יש מודעות פוליטית גבוהה.
דניאל הרשקוביץ: בגן השני – שהיה גן מדעי שם קיבלתי תשובה יותר קרובה, שם אחד הילדים ישר צעק: אריק איינשטיין.
מנחם גרינבלום: מה שאני רוצה לציין כאן בענין הזה, על סמך הדוח של המולמו"פ, וארחיב אחר כך על מה שאנחנו עושים בנושא של מדען לקהילה, בעיקר בשלושה מיגזרים, דיברנו על בני מיעוטים, על חרדים ועל נשים בלי לפגוע באף אחד, ללא כל קשר, נפרט על כך יתר מאוחר.
מנחם גרינבלום: אנחנו חוזרים לתשתיות לאומיות.
מנחם גרינבלום: משרד המדע –יחד עם משרדים אחרים עוסק הרבה מאד בכך.
מנחם גרינבלום: המדע הוא בעצם, כמו שאת ציינת, כח מקצועי פוטנציאלי כלכלי כללי באותם תחומים, עם יתרון יחסי לישראל.
מנחם גרינבלום: אנחנו לא יכולים, כמדינה קטנה, להיכנס לכל התחומים אז בחרנו לעצמנו ארבעה תחומים עיקריים שבהם נעשה את המכסימום.
מנחם גרינבלום: מדברים כרגע על מיחשוב מתקדם, מדעי הים והמים, מדעי המח והאנרגיה, עם דגש על תעבורה, בהתאם להחלטת הממשלה, אותה אנחנו רוצים לממש ולתת.
מנחם גרינבלום: יש לנו במשרד זכות גדולה לתת את פרס ראש הממשלה בסכום מאד מאוד מכובד של מליון דולר למצטיין.
מנחם גרינבלום: אנחנו מקווים שאנחנו נעשה את זה בהקדם.
רונית תירוש: האם יש מדען שלנו שקיבל לאחרונה פרס בנושא מדעי המחשב?
דניאל הרשקוביץ: כמובן.
דניאל הרשקוביץ: הוא יושב בארצות הברית.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו קרובי משפחה.
דניאל הרשקוביץ: בנו היה העיתונאי דניאל פרל שנמצא איראן.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן הוא זכה עכשיו בפרס טיורינג שנחשב פרס נובל במדעי המחשב.
דניאל הרשקוביץ: במדעי המחשב אין פרס נובל וזה נחשב פרס הנובל של מדעי המחשב.
דניאל הרשקוביץ: אז התשובה היא כן ואגב, אעיר, כשמדברים כאן על עדיפויות והזכיר המנכ"ל את המיחשוב המתקדם או את מיחשוב העל, את מדעי המים, המח והאנרגיה, בדגש על רק תחבורה, רק מילה אחת ואומר כך, המיקוד אצלנו נקבע כל שנה מחדש.
דניאל הרשקוביץ: מה הענין?
דניאל הרשקוביץ: הענין הוא לראות את אותם התחומים שבהם אנחנו רואים שיש מקום לקידום ולקדם אותם.
דניאל הרשקוביץ: ברגע שקידמנו אנחנו יכולים להמשיך לתחומים אחרים אז אם בעבר זה היה ננו טכנולוגיה אז למרות שאנחנו עדיין קשורים אליה אין צורך היום לתת לזה עדיפות כי היום היא נעה בכוחות עצמה.
דניאל הרשקוביץ: או במדעי החיים למשל, חקר תאי גזע, גם כאן אנחנו לא צריכים לקדם.
דניאל הרשקוביץ: לגבי אנרגיה, כאן נאמר שפה מן הבחינה הזאת, מדינת ישראל שוב, זה ענין של חזון והובלה.
דניאל הרשקוביץ: ראו, בעולם כולו מדברים על תחליפי אנרגיה, הבעיה ידועה.
דניאל הרשקוביץ: כולם מדברים על אנרגיות סולריות ואנרגיות רוח ואנרגיות מן הים וכו', וכל הדברים האלה – ברור שהם חשובים אבל, מה שבעולם כולו פחות או יותר לא שמו לב אליו והוא שגם נמצא ואגב, גם אנרגיה גרעינית, שנושבת לתחליף הכי נקי והכי טוב אבל בעצם, בהרבה מקומות לא שמים לב לכך שגם אם נמצא מקורות אנרגיה חלופיים לאנרגיה חשמלית, זה יפתור רק 20% מן הבעיה כי 80% מצריכת האנרגיה בעולם היא על ידי התחבורה.
דניאל הרשקוביץ: מאחר וזה לא ישים להחליף את כל המכוניות אז מעשית צריך להשקיע במציאת תחליפי נפט ומדינת ישראל מן הבחינה הזאת היא בין המובילות בעולם.
דניאל הרשקוביץ: סליחתך.
מנחם גרינבלום: נכון מאד ובהתאם להחלטת ממשלה, הוקצו לעשר השנים הקרובות מיליארד וארבע מאות מליון שקלים לטובת הפרוייקט הספציפי הזה של מציאת תחליפי נפט לתחבורה, וכפי שהשר ציין, אנחנו, ביחד עם משרדי המשלה אחרים מקדישים לזה הרבה זמן ותשומת לב ופה המקום לומר שכל מי שחושב שיש לו רעיון הכי זדוני והכי פראי, אנחנו תמיד מוכנים לשמוע אותו בתנאי שהוא בסופו יהיה יישומי וכלכלי.
רונית תירוש: מה גובה התקציב של המשרד?
מנחם גרינבלום: גובה התקציב של המשרד – בשנת 2012 נעבור את המאתיים מליון שקל, לא כולל תקציב שקיבלנו לנושא של החלל שהוא 180 מליון שקלים נוספים.
רונית תירוש: עם כמה התחלתם?
מנחם גרינבלום: פחות ממאה.
מנחם גרינבלום: כל המשרד כולו פחות ממאה.
מנחם גרינבלום: מה שאנחנו נציין, אם נתבקש, נציין מה כתבנו בתכניות העבודה לשנת 2013.
מנחם גרינבלום: גם לכך נוכל לתת תשובות.
מנחם גרינבלום: אדבר על מרכזים של ציוד.
מנחם גרינבלום: כפי שכולכם יודעים יש מה שנקרא "תלם", תלם הוא איחוד של משרדי ממשלה ואני אגיד מי השותפים:
מנחם גרינבלום: יושב ראש הפורום הוא פרופ' יעקב זיו שהיה יושב ראש האקדמיה למדעים שכולנו מכירים אותו, יושב ראש ות"ת עמנואל, אופיר, המדען הראשי של התמ"ת, אבי חסון, עבדכם הנאמן וגם סגנו של ראש אגף תקציבים באוצר, יוני רגב.
מנחם גרינבלום: זה הפורום שנכנס בזמנו לננו טכנולוגיה וכל רעיון שמגיע לשולחן אנחנו עושים עליו איגום משאבים ומי שמתאים ביותר הוא זה שמנהל את הפרוייקט.
מנחם גרינבלום: וכאן אני יכול להגיד בגאווה של אזרח המדינה גם אם פחות מזו של מנכ"ל משרד המדע, על פרוייקט שנקרא בנק הרקמות.
מנחם גרינבלום: אנחנו שותפים אמיתיים בבנק הרקמות, השותפים האחרים היו יחד אתנו, והוטל עלינו להוביל את הנושא של בנק הרקמות.
מנחם גרינבלום: אחרי בדיקה שעשינו במשרד אמרנו שמי שיכול להוביל את זה הוא משרד הבריאות, אז בניגוד למה שמקובל בבית ספרנו נתַנו למנכ"ל משרד הבריאות והוא זה שמוביל כמעט בלעדית את כל מה שקשור לבנק הרקמות.
מנחם גרינבלום: המדען הראשי ששם היום, הוא היה המנכ"ל הקודם והיום הוא המדען הראשי של משרד הבריאות.
מנחם גרינבלום: למרות שהם לא מממנים אנחנו מממנים את כל הפרוייקט.
מנחם גרינבלום: אני אומר את זה הדברים האלה כי זו הסיבה שאת שומעת על משרד המדע שמסתכלים עלינו אחרת ואנחנו מקבלים מטלות ופוקחים את העיניים כדי לראות האם משרד המדע הוא זה שצריך לעשות, כי בסופו של ענין צריך לספק את הסחורה והסחורה היא לאזרחי מדינת ישראל פרופר.
מנחם גרינבלום: במקרה הזה ברור שמשרד הבריאות צריך לעשות את זה אז העברנו את הכל למשרד הבריאות.
מנחם גרינבלום: כל חברי הועדה קצת הופתעו כולל הקולגות שלי במשרד, אמרתי - - -
רונית תירוש: האם אבי ענתי היה?
מנחם גרינבלום: אבי לא היה, אבל זה לא שייך לנושא.
מנחם גרינבלום: נושא נוסף שאנחנו מקדמים עכשיו הוא קרינה בלתי מייננת ושוב, בשיתוף עם משרדי הממשלה, המשרד להגנת הסביבה עם משרד הבריאות, זה נושא שאנחנו מובילים.
מנחם גרינבלום: היתה החלטת ממשלה שהיתה תקועה ובשנת 2012 כבר מריצים את הנושא של קרינה בלתי מייננת.
מנחם גרינבלום: זה נתון מעניין - - -
ענת לוי: דרישה של ועדת המדע.
מנחם גרינבלום: אני יודע וזה מבוצע.
מנחם גרינבלום: זה מתבצע.
מנחם גרינבלום: לא יבוצע בעתיד אלא מבוצע.
מנחם גרינבלום: אני מציג כאן שקף שהוא מאד מעניין, כי תמיד שואלים על כך שהמדינה משקיעה בתשתיות מדעיות ובסופו של ענין מבחינה כלכלית: מה יוצא לנו?
מנחם גרינבלום: זה שקף הניתוח של התקופה של עד 2004 וכאן המקום לציין שאנחנו בודקים עכשיו את עשר השנים הקרובות 2000-2010 כדי לראות לגבי השקעות במחקר ובתשתית שעשינו – מה התוצאות?
מנחם גרינבלום: כמה חברות חדשות הוקמו?
מנחם גרינבלום: מה הפטנטים ומה היישומים?
מנחם גרינבלום: וזה דוח שקיבלנו דרך המולמו"פ כמוסד נאמן.
מנחם גרינבלום: מעניין לראות מה התוצאות.
מנחם גרינבלום: אנחנו בודקים בימים האלה מה קרה בעשר השנים האחרונות ביחס לתוצאות אחרות.
מנחם גרינבלום: כשאנחנו מדברים על עדיפות לאומית של התשתיות המדעיות במדינת ישראל אז אנחנו רואים את כל המיגזרים שנמצאים כאן ואם אני מסתכל על הפרופ' הראשון שישנו כאן הוא בן מיעוטים משפרעם שעשה אקזיט בצורה בלתי רגילה במחקר ובפיתוח שנעשה במו"פ האיזורי בגליל ואנחנו גאים בו.
מנחם גרינבלום: גאים בו תרתי משמע ויש לנו גם מעבדה במיגזר החרדי.
שכיב מוראד שנאן: הוא לא משפרעם.
מנחם גרינבלום: המו"פ שלו היה משפרעם.
שכיב מוראד שנאן: הוא מהכפר שלי.
מנחם גרינבלום: לא רק שהוא מהכפר שלך, הוא היום גם יושב ראש הועדה שלנו לבחירת תחומים.
שכיב מוראד שנאן: איש מדהים ומקסים.
מנחם גרינבלום: נכון אבל הוא עשה את זה במו"פ בשפרעם.
מנחם גרינבלום: נעבור אל השקף הבא.
מנחם גרינבלום: הנושא המהותי האחר שיש לנו כאן הוא שיתוף פעולה בינלאומי במדע.
מנחם גרינבלום: במדינת ישראל, משרד המדע מוביל את כל קשרי החוץ עם ארגונים במרחב הבינלאומי עם קשרים דו לאומיים ותשימו לב כאן, אנחנו יכולים לראות חמש עשרה מדינות שבהן יש לנו שיתופי פעולה והם מאד פוריים.
מנחם גרינבלום: שוב, מי שזוכר את ההיסטוריה של משרד המדע אז אנחנו כאן עומדים להגיע לתקציב שהוא פי ארבע ממה שהיה כשקיבלנו את המשרד, זה חלק מן הדברים שהמשרד צריך להיות ממוקד בהם.
דניאל הרשקוביץ: נבהיר כאן שקשרי מדע שהמשרד אחראי אליהם הם קשרי מדע בין מדינות כלומר, אלה לא קשרי מדע ספציפיים בין אוניברסיטה אחת לאחרת.
דניאל הרשקוביץ: קרנות המדע וקרנות המחקר שותפות בו.
מנחם גרינבלום: אנחנו רואים כאן חמש עשרה מדינות כמו שציינתי ולא מזמן, לפני כחודשיים, חתמנו גם עם צ'כיה על שיתוף פעולה מדעי, יש לנו עם צרפת, גרמניה, יפן וסין ועכשיו אנחנו מקדמים שיתוף פעולה עם אוסטרליה.
מנחם גרינבלום: הדבר החדש שכנראה יהיה בתקופה הקרובה הוא עם האיחוד האירופאי, פעילות נוספת גם עם ארצות הברית.
מנחם גרינבלום: כאן אני רוצה לגעת בפרוייקט - - -
דניאל הרשקוביץ: אחת התכניות המאוד מאוד גדולות, היא תכנית המסגרת השביעית עם האיחוד האירופי.
דניאל הרשקוביץ: תכנית מאד כבדה.
רונית תירוש: האם כך היא נקראת?
דניאל הרשקוביץ: כך היא נקראת, המסגרת השביעית.
דניאל הרשקוביץ: היא באה אחרי הששית ואחרי החמישית וכן הלאה.
דניאל הרשקוביץ: זו תכנית שיש בה המון כסף ומה שקורה הוא שכל מדינה תורמת כסף לפי מפתח מסוים ואז כולן מתחרות על הכספים ומענקי המחקר.
דניאל הרשקוביץ: עוצמתה של מדינה נקבעת בתכנית הזו על פי אחוז הזכייה, ומה אחוז הזכיה?
דניאל הרשקוביץ: מאחר שכל אחת מקבלת לא לפי מה שהיא תרמה אז יש כאלו שמקבלות פחות ממה שתרמו ויש כאלה שמקבלות יותר אבל המדינה שאחוז הזכייה שלה הוא הגבוה ביותר –והוא מעל 200%– היא מדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת אנחנו מקבלים יותר מכפול ממה שאנחנו תורמים.
מנחם גרינבלום: 400 מליון שקל.
דניאל הרשקוביץ: כן, זה דבר חזק מאד.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, הודות לקשרים מיוחדים שפיתחנו, גם לראשונה, דבר שלא היה מקובל באיחוד האירופאי כי באיחוד האירופי, ועדת ההיגוי של התכנית מורכבת משרי המדע של האיחוד האירופי ואגב, הם כבר מדברים על תכנית האיחוד הבאה שלא תיקרא המסגרת השמינית, אלא היא תיקרא תכנית vision, חזון עיסקי, horizon, אופק 20:20.
דניאל הרשקוביץ: היא התכנית החדשה אבל לראשונה, זה התחום היחידי בקשרים של מדינת ישראל עם האיחוד האירופי שאני, כשר המדע והטכנולוגיה של מדינת ישראל, למרות שאנחנו לא חברים באיחוד האירופי , זומנתי להיות חלק מוועדת ההיגוי של התכנית הזו וזה בזכות מעמדנו מיוחד.
אודי גזית: ברשותך אציין משהו לגבי מדינת ישראל, הקהילה האירופית פירסמה רשימה של חמישים אוניברסיטאות המובילות מתוך אלפי אוניברסיטאות שמתמודדות ומתוך החמישים יש ארבע ישראליות, האוניברסיטה העברית, תל אביב, טכניון ומכון ויצמן.
אודי גזית: אין לזה אח ורע באירופה.
מנחם גרינבלום: בקשרי חוץ בינלאומיים אנחנו עובדים בשיתוף מלא עם משרד החוץ כאשר יש לנו מנגנון שלפיו אנחנו עושים את כל הדברים בתיאומים על מנת שלא נחרוג ממינהל תקין.
מנחם גרינבלום: אציין שגם הצלחנו להגיע עם מדינות אחרות להסכמה לשיתופי פעולה בעדיפות הלאומית שלנו בנושא המחקרים, אם זה במדעי הים או דברים שאנחנו באים ומציעים, יש לנו שיתוף פועלה עם חלק גדול מן המדינות בתחומים שאותם אנחנו בוחרים.
מנחם גרינבלום: יש נושא שנקרא פרוייקט sesame, שהוא פרוייקט מאד מעניין.
מנחם גרינבלום: הוא נמצא בירדן, שותפות בו כל מיני מדינות "מוזרות" ויש שם שיתוף פעולה עם איראן, עם טורקיה - - -
ענת לוי: האם זה לפרוטוקול?
מנחם גרינבלום: כן, זה לפרוטוקול, הכל לפרוטוקול - - -
דניאל הרשקוביץ: אלה דברים ידועים.
מנחם גרינבלום: כל מה שאני אומר הוא לפרוטוקול.
מנחם גרינבלום: פקיסטן וכווית ויש לנו גם את הפלשתינאים וקפריסין, אני רק רוצה להגיד לכולם שכתוצאה מכך ששותפים אחרים ראו אותנו שותפים שאנחנו באמת מדענים ועוסקים במדע פרופר, זה עזר לנו להיכנס לזה שלא נתבלבל, אנחנו רוצים להיות חברים בנושא, יושבת כאן הגברת ממשרד החוץ ומהנהנת בראשה כי זה נכון.
מנחם גרינבלום: כתוצאה מכך שהינו שותפים בפעילות הזו –ואנחנו בשלב ביניים שם, לפני היותנו חברים סופיים, הפעילות שלנו בססמי, כולל השקעה מהותית שאנחנו אמורים לעשות בפרויקט, עזרה לנו להיכנס לדברים האלה ואני מצטט את השר שיושב לימיני שאומר שהמתימטיקה , הפיזיקה והמדע הם שפה בינלאומית.
מנחם גרינבלום: אנחנו רואים את זה בכל המקומות ובכל המפגשים.
מנחם גרינבלום: קודם צויינו תחליפי הנפט לתחבורה ואני תמיד מצטט את השר: שישנן שתי מדינות אתן אנחנו מיליארד וחצי שותפים, יש לנו אותה בעיה ואנחנו רוצים לפתור אותה, אנחנו והסינים, בנושא של התחבורה אנחנו עומדים באותו הסטטוס כמותם כי אם תרצו אנחנו 750 מליון תושבים.
מנחם גרינבלום: פה אנחנו מראים דברים שאנחנו עושים עם שיתופי פעולה בינלאומיים ויש כאן גם את הרחבת שיתוף הפעילה בין סין לישראל ואנחנו חושבים שעצם הפרסום ועצם הדברים שאנחנו עושים עם אותן המדינות, מחזקים אותנו בצורה בלתי רגילה ואני מקווה שבשנה הקרובה נשמע גם על שיתופי פעולה נוספים שהמשרד יהיה מעורב בהם, עם הודו ועם סין.
מנחם גרינבלום: בנושא מדע וקהילה, חשובה לנו חונכות למדעים, הגענו למסקנה שאנחנו רוצים שתלמידים שיצאו גם אם הם לומדים ארבע וחמש יחידות, על מנת שיגיע לציוני בגרות יותר טובים, אנחנו לוקחים סטודנטים שלומדים מתימטיקה, ביולוגיה, פיזיקה, שהם יהיו חונכים 'אחד על אחד' על תלמידה או תלמיד על מנת להעביר אותו מארבע יחידות לחמש ומי שנמצא בחמש יחידות שיביא ציונים הרבה יותר גבוהים.
מנחם גרינבלום: אני יכול להגיד לכם שיש לנו הצלחה מאד מאד גדולה ומדהימה בתחום הזה.
מנחם גרינבלום: אם נקח ישוב שנקרא זרזיר, שנמצא בצפון הארץ, לקחנו שם את כל התלמידות שהיו שם בקבוצה, שם קרתה מהפיכה, מי שהוציא ממוצע של ששים או שבעים הגיע לשמונים וגם היו שתי בנות שגמרו עם מאה, כתוצאה מן העזרה שלנו וכתוצאה מכך פיתחנו שיטה חדשה שנקראת "מוסד מאמץ עיר" בה אנחנו לוקחים משימה חדשה שהשר הורה לנו להיכנס אליה, אנחנו עומדים לקחת מוסדות שלמים, כמובן רק בפריפריה, לקחת עיר שלמה שכל תלמידי י"א וי"ב בה יקבלו עזרה 'אחד על אחד' על מנת לשפר את ציוני הבגרות ולתת להם את הצ'אנס להגיע לדברים בחיים.
מנחם גרינבלום: אני פה רוצה "לקפוץ", אל הפעילות החדשה שאנחנו כרגע אמורים לעשות בנושא של נשים ובנושא של מדע וקהילה.
מנחם גרינבלום: בשיתוף פעולה עם "קדם עתידים" ובשיתוף פעולה מלא עם משרד החינוך, אנחנו נכנסים לאחר שעות הלימוד על מנת לתת תיגבור בשלושה תחומים לאותן נערות.
מנחם גרינבלום: מדובר על שלושים ישובים בפריפריה, הקצינו לזה תקציב שהוא יחסית מאד גדול, לפעילות הזו, מעל ארבעה מליון שקל, על מנת לגרום לחמש מאות תלמידות, ונתחיל עכשיו בכיתה ט' על מנת שכשיגיעו להחליט איזה מקצועות הן הולכות ללמוד אז ילכו ללמוד מדעים.
מנחם גרינבלום: אנחנו עושים להן קודם כל תגבור במקצועות שאותם הן לומדות, אנחנו עושים להן הכנה לפסיכומטרי, נעשה להן גם העצמה אישית, נעשה להן סיורים בתעשיה ובאקדמיה ומה שחשוב מבחינתנו, הוא שנביא את אותם הפרופסורים והמרצים ואת אותן הנשים כמו פרופ' מרים ארז או פרופ' עדה יונת, להביא אותן לאותן התלמידות שהן יראו מודל לחיקוי ובענין הזה אנחנו נקח מסה שהיא מסה קריטית ונצליח לעשות את זה.
מנחם גרינבלום: אני מקווה שיהיה שיתוף פעולה גם עם משרד ראש הממשלה ואז נכפיל את מספר הבנות.
מנחם גרינבלום: עשינו משהו מאד יפה בליל המדענים.
מנחם גרינבלום: כפי שאתם יודעים, אנחנו המשרד הראשון לפי עניות דעתי גם בעולם וגם בארץ, שקיבל פרס גינס, שיא גינס, על הניסוי הכימי הגדול ביותר בעולם, עם 4,300 תלמידים, זה אותו ניסוי שאילן רמון על ידי תלמידי מוצקין לקח לחלל לעשות אותו, עשינו אותו בו זמנית וזה שיא עולמי מכובד.
מנחם גרינבלום: מכאן נרוץ יותר מהר, אנחנו עושים הרבה דברים בנושא של קהילה, דוגמאות של ישראלים מצילים את הסביבה, נעבור הלאה, ביקשת קודם לראות את המו"פ.
מנחם גרינבלום: אנחנו רואים כאן את המיקום של כל המו"פים האיזורים.
מנחם גרינבלום: מתחילים מקרית שמונה, אגודת גליל בשפרעם, אנחנו נמצאים במשולש, בכפר קרע, נרד למטה, יש לנו בשומרון, יש לנו באריאל, יש לנו בערבה, כרגע, על פי החלטת הממשלה הוקמה ועדה מיוחדת שתדון במו"פ האיזורי.
מנחם גרינבלום: אני מקווה שאנחנו בימים האלה נביא הצעת מחליטים אל הממשלה על מנת ליישם ולהשקיע סדרי גודל משמעותיים במו"פים האזוריים.
מנחם גרינבלום: אעבור הלאה לנושא של החלל ואני אבקש ממנחם קדרון, למרות שהוא חדש בתפקיד, נכניס אותך לאווירה של נושא החלל.
מנחם גרינבלום: הקרנת סרטון הלוויין הזה, משרד המדע והטכנולוגיה מימן אותו ואני דווקא אעביר את רשות הדיבור למנחם שיספר לנו בקצרה בזמן שיתאפשר על נושא החלל.
מנחם קדרון: איך סוקרים חלל בחמש דקות?
מנחם קדרון: היקום האינסופי.
מנחם קדרון: או.
מנחם קדרון: קיי.
מנחם קדרון: קודם כל זה לא סוד שישראל היא אחת מן המדינות שכבר היום מובילות בנושא החלל.
מנחם קדרון: אין היום יותר מדי כאלו.
מנחם קדרון: אפשר להגיד שזה 'מועדון' של תשע או עשר מדינות שיודעות לעשות גם פיתוח של לוויינים, גם משגרים לחלל, גם תחנות קרקע שיודעות לקלוט והכי חשוב – לפענח את התוצאות ולהוציא מהן דברים מיטביים.
מנחם קדרון: כל העסק הזה התעורר עם הצרכים.
מנחם קדרון: אנחנו מדברים פה על חלל אזרחי בלבד.
מנחם קדרון: במהלך השנים באמת בסך הכל התפתחה היכולת של המדינה והיא הוכוונה לדברים שהטרידו או שהיינו צריכים אותם במדינה דאז.
מנחם קדרון: עם השנים למדינת ישראל, הוכחה יכולת מיזעור לווינים, לאו דווקא בגלל שזה היה חשוב אלא בגלל שזה מה שאפשר היה לעשות עם האמצעים שהיו למדינה אבל, כולם יודעים בעולם שיש לנו יכולת לעשות דברים קטנים שהם בעלי תכונות וביצועים מעולים שבמעולים.
מנחם קדרון: כנ"ל גם בנושא התקשורת.
מנחם קדרון: שני הדברים האלה פרצו וחלפו קדימה.
מנחם קדרון: במהלך 2011 –האמת היא שזה התחיל כבר ב-2010, התחילה פעילות בהובלת משרד המדע ונשיא המדינה ביחד על מנת לקדם תכנית חלל לאומית אזרחית כשהכוונה היתה לתת מינוף הרבה יותר חזק באחת, ליכולות שהתפתחו, שתיים, מענה להרחיב את השווקים הבינלאומיים האזרחיים ושלש, לתרום חזק לשיפור הקהילה והמדע במדינת ישראל בכל מה שקשור בפלטפורמה חללית.
מנחם קדרון: כפי שכולם יודעים, פלטפורמה חללית מאגדת בתוכה את כל סוגי הטכנולוגיות שאפשר להביא בחשבון, החל ממיחשוב, תקשורת, חומרים מיוחדים ושורה ארוכה של דברים.