GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' יובל נאמן: אם לא תעשה כלום, אם לא תהיה לך תכנית, לא תגיע לשום מקום.
פרופ' יובל נאמן: אבל כשאתה עושה תכנית – להפוך אותה לשקלים ולחשוב שבאמת אתה הולך לפתח את הנקודה הזאת בדיוק, זו טעות.
פרופ' יובל נאמן: מדע לא מתפתח כך, אלא תוך כדי זה שאתה הולך לא' אתה רואה את ב' בצד, וב' יכול להיות מקום הרבה יותר מוצלח.
פרופ' יובל נאמן: אז אתה מגיע למסקנה שאתה מגיע אליה.
פרופ' יובל נאמן: רציתי לספר את הסיפור הזה כי הוא מסמל את העבודה המדעית.
פרופ' יובל נאמן: פה, במקרה זה, מדובר בהמשכיות על פני אלפי שנים.
פרופ' יובל נאמן: חוץ מזה, זה היה חקר החלל של הימים ההם.
פרופ' יובל נאמן: היום אנחנו עובדים בקנה מידה אחר.
פרופ' יובל נאמן: אבל הלקח הוא אותו הלקח.
פרופ' יובל נאמן: אני מברך את הציבור שמתעניין במדע, וכמובן, גם את הציבור שמתעניין בחלל.
פרופ' יובל נאמן: החלל הוא בכל זאת גם שימושי, כך מסתבר.
פרופ' יובל נאמן: כשיצאו אליו לא חשבו שכל מה שיעבור דרך החלל זה בעיקר משחקי כדורגל, כל הטלוויזיה, הפקסים וכל התקשורת.
פרופ' יובל נאמן: אבל הוא הביא תועלת רבה.
פרופ' יובל נאמן: הוא יביא גם הלאה תועלת.
פרופ' יובל נאמן: אבל איננו יודעים מהי התועלת האמיתית והכי חשובה שתבוא משם.
פרופ' יובל נאמן: תודה רבה.
ענת מאור: תודה רבה לשר לשעבר, יובל נאמן.
ענת מאור: נמצא עמנו המנכ"ל החדש, דוד לפלר, של משרד המדע, התרבות והספורט וזו הזדמנות לברך אותו.
ענת מאור: אני מברכת גם את חברנו, חבר הכנסת אליעזר כהן, שהצטרף אלינו.
ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את נציגת השגרירים.
ענת מאור: בהיעדרך ציינתי אותך, ברברה, על התרומה הגדולה ועל ביקורו של גולדין.
ענת מאור: אנחנו באמת מאד מתברכים בעובדה שזה יום המדע הראשון שאנחנו עושים אותו במשותף עם קהילת הנספחים המדעיים.
ענת מאור: נשמח מאד לברכתך.
דבורה שוורץ: Thank you very much, Mrs.
דבורה שוורץ: Maor, distinguished colleagues, guests, and thank you very much for your invitation to come here.
דבורה שוורץ: First, I want to apologize for being late.
דבורה שוורץ: I look forward to the day we have high speed transportation between Tel Aviv and Jerusalem.
דבורה שוורץ: Thank you for the invitation to speak at the Knesset annual national science day.
דבורה שוורץ: This is a testament to the excellent and continuing cooperation between the international community and Israel in many scientific fields.
דבורה שוורץ: The present age offers new challenges.
דבורה שוורץ: For that reason we are pleased that Israel scientific excellence is now being expanded to benefit the region and the world.
דבורה שוורץ: Again, international cooperation efforts have played an important role.
דבורה שוורץ: Israeli scientists are deeply involved in regional and worldwide cooperation, funded by the US government.
דבורה שוורץ: Forward thinking bi-national and regional programs, such as the middle east regional cooperation program, have started as the result of the Camp David peace efforts and have lead to innovative research ideas.
דבורה שוורץ: Scholars work here, and with Israel’s regional and global scientific partners.
דבורה שוורץ: Within the region Israeli scientists have worked under these programs with Egyptian, Jordanian, Palestinian, Tunisian and Moroccan counterparts in the areas of agriculture, water, health, environment, economics and engineering.
דבורה שוורץ: I know it is hard to believe it in these turbulent times, but this cooperation is continuing even today.
דבורה שוורץ: We are especially proud of joint work with Israel on space.
דבורה שוורץ: NASA and Israel signed an agreement in 1996 and cooperation has increased since that time.
דבורה שוורץ: Last August NASA administrator Daniel Goldin visited Israel for a week.
דבורה שוורץ: The outcome of that visit was the signing of a new initiative on cooperation and space – based research, including fields such as remote – sensing, to study land cover and land change, space environment, climate change and new kind of tectonic plates and topographic changes.
דבורה שוורץ: In addition Israel may join US researches utilizing the international space station, for the provision of advanced research equipment.
דבורה שוורץ: As part of the ongoing cooperation NASA and the Israel space agency are continuing to support the middle- east interactive data archive maintained at Tel Aviv University.
דבורה שוורץ: This data notes serves as a gateway for a significant body of earth science data acquired by Israel and the U.S and provides unprecedented access to this data by researches in the region on a daily basis.
דבורה שוורץ: Later this year the first Israeli astronaut, Colonel Ilan Ramon is scheduled to fly for the space shuttle in Columbia to support research activities from space.
דבורה שוורץ: Colonel Ilan Ramon will serve as a pillar specialist on this mission, operating in Mediterranean Israel dust experiment, in which Ilan Ramon observing and photographing atmospheric aerosols in the Mediterranean area.
דבורה שוורץ: Some of these posters are on exhibit here today and I hope you have the chance to look at them.
דבורה שוורץ: We hope these posters can be used to further of your awareness in education and science of space among the Israeli public.
דבורה שוורץ: The international community looks forward to continue cooperation with Israel in the field of scientific and space-related issues, and confidant that for such cooperation we will see greater rates of achievements in the years to come.
ענת מאור: תודה רבה לגב' דבורה שוורץ על כל שיתוף הפעולה והדברים החמים.
ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את מר אבי הר אבן, מנהל סוכנות החלל הישראלית.
אבי הר-אבן: בוקר טוב.
אבי הר-אבן: הבוקר, כשהייתי תקוע בפקק כמו רובנו, חשבתי על הדיספרופורציה שקיימת.
אבי הר-אבן: בנאס”א משקיעים היום מאמצים רבים לשילוב טכנולוגיות חלל לצרכים אזרחיים.
אבי הר-אבן: אחד הרעיונות הוא שימוש במטוס רקטה, שיקצר את זמן התנועה מלוד, מנתב"ג לניו-יורק, לשעתיים, שעתיים וחצי.
אבי הר-אבן: הבעיה היא שיש פה דיספרופורציה: מדובר בטיסה של שעתיים וחצי מניו-יורק לתל-אביב ועוד שעתיים מנתב"ג לירושלים.
אבי הר-אבן: לכן, אנחנו צריכים למצוא את האיזון.
אבי הר-אבן: לאור לוח הזמנים הקצר אציג רק שני שקפים כדי לתאר קצת ממה שאנחנו מנסים לעשות.
אבי הר-אבן: (מציג שקף).
אבי הר-אבן: ציינתי כאן חלק מהפעילויות שלנו.
אבי הר-אבן: אתן סקירה על מה שאנחנו עושים במעט הכסף העומד לרשותנו.
אבי הר-אבן: למרות מעט התקציב שעומד לרשותנו אנחנו מצליחים לעשות דברים הודות לשותפים שלנו, והשותפים שלנו הם מהאקדמיה ומהתעשייה, שמנסים להושיט לנו עזרה בכל מיני דברים שבמדינות אחרות נחשבים לכסף.
אבי הר-אבן: אולי לא טוב שאני אומר זאת, כי אם יש פה מישהו מהאוצר, הוא יגיד: אתם לא צריכים כסף.
אבי הר-אבן: בכל אופן, למען ההגינות כדאי לציין זאת.
אבי הר-אבן: אנחנו למעשה הגוף הממשלתי היחידי שממונה על תיאום בין-משרדי ובין מוסדי בנושא פעילויות חלל.
אבי הר-אבן: אנחנו מהווים כתובת לכל מיני פרוייקטים בין-לאומיים בנושא החלל.
אבי הר-אבן: למשל, פרוייקט ניווט עולמי.
אבי הר-אבן: אנחנו שילבנו בנושא זה את מדינת ישראל, תוך שילוב כל משרדי הממשלה, החל ממשרד הפנים, משרד האוצר כמובן, משרד התקשורת וכו'.
אבי הר-אבן: למעשה כמעט כל המשרדים משולבים בזה.
אבי הר-אבן: יש לנו מספר פרוייקטים אינטגרטיביים, שבניגוד לגופים אחרים במשרד המדע אנחנו מנהלים אותם ברמה של מינהלת תכנית.
אבי הר-אבן: כלומר, יושבים המדענים, מצד אחד, שהגדירו את הצרכים מול המפתחים, שבדרך כלל הם התעשייה ומדעניה, ומנסים לפשר, כי תמיד המדע דורש לימוד והתעשייה לא תמיד מצליחה בטכנולוגיות הקיימות להגיע למדרגה העליונה.
אבי הר-אבן: אחד הנושאים שהוא מהחשובים ביותר, למרות שפורמלית אין לנו מנדט לטפל בו אבל אנחנו מטפלים בו, הוא נושא החדרת החינוך והמודעות בנושא החלל.
אבי הר-אבן: אנחנו עובדים באופן הדוק מאד עם משרד החינוך.
אבי הר-אבן: אנחנו מנסים לשלב ידיים ותקציבים ביחד.
אבי הר-אבן: הדוגמא של התלמידים שישנם פה, שבהמשך יספרו לנו על כמה מהפרוייקטים שהם עושים, היא דוגמא טובה.
אבי הר-אבן: יש פה מיקוד על השנה הזאת, שלמעשה הוכרזה כשנת חלל, עקב האירוע המרכזי, שהוא טיסת האסטרונאוט הישראלי הראשון לחלל, שבהמשך אנחנו גם נשוחח איתו.
אבי הר-אבן: בתור היותנו חלק ממשרד המדע אנחנו גם עושים את מה שמשרד המדע עושה בדברים אחרים במדע, דהיינו: אנחנו תומכים בפעילות המחקרית במוסדות האקדמיה.
אבי הר-אבן: בניגוד לגופים אחרים, אנחנו גם תומכים בתעשיות ובמספר מכוני מחקר.
אבי הר-אבן: יש פה אולי נציגים של מכוני מחקר, שיחייכו - ולמשל, נמצא פה נציג מהטכניון – ויגידו: האם זה נקרא תמיכה?
אבי הר-אבן: אבל בכל אופן, אנחנו מנסים לסייע להם.
אבי הר-אבן: כן ניתן סיוע באיזרוח טכנולוגיות חלל.
אבי הר-אבן: כידוע לכם, בכל העולם הטכנולוגיות המתקדמות לגבי החלל הגיעו ממערכת הביטחון.
אבי הר-אבן: כך זה התחיל מהמלחמה הקרה.
אבי הר-אבן: לאט לאט מנסים לאזרח אותן.
אבי הר-אבן: אנחנו מדינה שיש לה הישגים מרשימים בנושא החלל, ואנחנו למעשה אחת משמונה מדינות שיש להן לוויין תוצרת עצמית ששוגר עם משגר מתוצרת עצמית.
אבי הר-אבן: כרגע יש לנו בחלל שלושה לוויינים: עמוס, הלוויין של הטכניון "טקסס", ולוויין מסחרי "ארוס".
אבי הר-אבן: הכל כחול-לבן.
אבי הר-אבן: לבסוף, אנחנו גם עוסקים בעידוד, פיתוח קשרים ושיתוף פעולה בין-לאומי.
אבי הר-אבן: הגענו לשיתוף פעולה הזה לא בגלל זה שכולם אוהבים את היהודים, אלא מתוך הכרה בהישגינו ובמה שאנחנו יכולים לתרום.
אבי הר-אבן: יש לנו שיתופי פעולה עם מדינות החל מארצות הברית, צרפת וכו'.
אבי הר-אבן: חלק משיתופי הפעולה עם ארצות הברית הוזכרו על-ידי היועצת הכלכלית של נציגות ארצות הברית.
אבי הר-אבן: הידקנו את שיתוף הפעולה עם צרפת ולמעשה יש לנו פרוייקטים משותפים ואנחנו עובדים יפה מאד.
אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקטים משותפים עם הולנד, עם אוקראינה, רוסיה וגרמניה.
אבי הר-אבן: בעתיד הקרוב אני מקווה שנצליח לחתום על הסכמי שיתוף פעולה גם עם מדינות כמו הודו, קנדה וסוכנות החלל האירופאית.
אבי הר-אבן: אני מברך את כולנו ביום מעניין.
אבי הר-אבן: אם ראש הוועדה תסכים, נתקשר עכשיו אל אל"מ אילן רמון מנס"א.
אבי הר-אבן: השעה שם עתה היא 2:50 לפנות בוקר.
אבי הר-אבן: פרופ' זאב לוין, שהוא המדען הראשי של הפרוייקט שנעשה באוניברסיטת תל-אביב, ירחיב את הדיבור על המשימות של אילן רמון.
אבי הר-אבן: אילן, שלום, זה אבי הר-אבן.
אבי הר-אבן: בוקר טוב, מה שלומך?
אבי הר-אבן: אנחנו נמצאים בכנסת כאורחים של ועדת המדע והטכנולוגיה בראשותה של חברת הכנסת ענת מאור.
אבי הר-אבן: האולם מלא אנשים, למרות הפקקים.
אבי הר-אבן: אנשים רוצים לשמוע את קולך.
אבי הר-אבן: ראש הוועדה, חברת הכנסת ענת מאור, תשוחח איתך.
אבי הר-אבן: שיהיה לך בהצלחה.
אילן רמון: תודה רבה.
ענת מאור: אילן, שלום לך.
ענת מאור: אנחנו ממש נרגשים פה.
ענת מאור: נמצאים פה 200 תלמידי תיכון, מדענים, ועדת המדע של הכנסת, משרד המדע.
ענת מאור: בוא נשמע איך אתה מרגיש שם, מעבר לים.
אילן רמון: חברת הכנסת ענת מאור, המכובדים שיושבים באולם, אני ממש....
ענת מאור: אני מקווה שבחלל תהיינה פחות תקלות ממה שיש פה.
ענת מאור: איך אתה עובר כרגע את שלב ההכנות?
ענת מאור: מה בדיוק קורה איתך אישית?
אילן רמון: אני בהכנות מצוי די הרבה זמן.
אילן רמון: בשנה וחצי האחרונות.
אילן רמון: ...
אילן רמון: בתחומים
ענת מאור: אילן, לצערי, אנחנו לא שומעים אותך טוב.
ענת מאור: יש פה עוד עצה אחת ונראה אם היא תעזור.
ענת מאור: אם לא – נגיד לך מילות פרידה.
חגית מסר-ירון: אילן, זו חגית.
חגית מסר-ירון: האם אתה זוכר מה לימדתי אותך באוניברסיטה?
חגית מסר-ירון: יש לך "אינטר סימבול", "אינטר פירנס".
חגית מסר-ירון: תעשה הפסקה בין מילה למילה וכך נוכל לשמוע אותך יותר טוב.
אילן רמון: או-קיי.
אילן רמון: עכשיו שומעים אותי טוב יותר?
ענת מאור: לא, זה לא עזר.
ענת מאור: אילן, אני רוצה לומר לך שוב בשם כולנו, שאנחנו ממש גאים בך.
ענת מאור: אנחנו מקווים שהתרומה של הטיסה תרחיב לך אופקים ותתרום לכל המדינה.
ענת מאור: אנחנו מוסרים לך הרבה מאד אהבה.
ענת מאור: אתה יודע מה?
ענת מאור: אתה כבר נשמע כמו אסטרונאוט במובן החיובי של המילה.
ענת מאור: הרבה הרבה הצלחה וכל טוב.
אילן רמון: תודה רבה לכם.
אילן רמון: (מחיאות כפיים)
ענת מאור: אני מקווה שאתה שומע את מחיאות הכפיים.
ענת מאור: הרבה אהבה מכל הציבור פה.
ענת מאור: לילה טוב.
אילן רמון: לילה טוב.
ענת מאור: תודה רבה על הרעיון ועל הקשר האישי.
ענת מאור: נמשיך עכשיו עם תורת החלל עצמה.
ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את פרופ' זאב לוין מאוניברסיטת תל-אביב שישכיל אותנו בנושא הניסוי האסטרונאוטי הישראלי.
ענת מאור: הכל, כאמור, בחמש דקות, כדי שנוכל לשמוע אחר-כך גם את הצעירים עצמם מבתי הספר התיכוניים.
פרופ' זאב לוין: בוקר טוב לכולם.
פרופ' זאב לוין: בחמש דקות להציג פרוייקט שאנחנו עובדים עליו כבר כמעט שלוש שנים זו מטלה לא קלה.
פרופ' זאב לוין: חלק מהדברים כבר נאמרו ואולי זה עוזר קצת בדיון.
פרופ' זאב לוין: אני מדבר על פרוייקט האסטרונאוט הישראלי, שהתחיל בהתחלה כפרוייקט קטן ביותר, שמטרתו היתה בסך הכל לצלם מהחלל למטה סופות אבק שעוברות מעל לים התיכון.
פרופ' זאב לוין: זו היתה המטרה.
פרופ' זאב לוין: אבל כמו שדברים קורים לעתים קרובות, דברים התפתחו.
פרופ' זאב לוין: אפילו אילן רמון, שהגדרתו בהתחלה היתה הרבה יותר קטנה מההגדרה שנותנים לו היום כ"פיי ספציאליסט", תפקידו התרחב אלפי מונים ממה שתוכנן בהתחלה.
פרופ' זאב לוין: מה שאתם רואים עכשיו מאפיין את הניסוי שלנו.
פרופ' זאב לוין: כבר עכשיו אגיד שנתתי לחברת הכנסת ענת מאור "סטיקרים" בשביל כל הנכדים, הילדים וכמובן הילדים שלנו פה, כדי שאפשר יהיה לתלותם על המכוניות, על התיקים וכדומה.
פרופ' זאב לוין: בכל אופן, הפרוייקט מתוכנן בצורה הבאה: הוא אמור לטוס מעל לים התיכון וגם מעל חלק מאזורי האוקיאנוס האטלנטי.
פרופ' זאב לוין: מטרתו לצלם בצורה מתוחכמת סופות אבק ולחקור הן את המקורות של הסופות והן את מה שקורה לסופות האבק האלה בדרכן מהמקור ואפילו אל מדינת ישראל.
פרופ' זאב לוין: בו זמנית, בזמן שהמעבורת עוברת למעלה, החלק השני של הניסוי כולל גם מטוס מחקר, שאמור לטוס בגבהים שבהם סופות האבק נמצאות.
פרופ' זאב לוין: המטוס אמור לדגום את החלקיקים שנמצאים בתוך האבק ולאחר מכן לעשות אנליזה כימית.
פרופ' זאב לוין: הסיבה לכך שאנחנו עושים שילוב של שני החלקים האלה של הניסוי היא כדי שנוכל לאמת חלק מהמדידות שנעשות מהחלל על-ידי מדידות שנעשות במקום עצמו.
פרופ' זאב לוין: לדבר הזה יש חשיבות גדולה מאד.
פרופ' זאב לוין: זו גם הסיבה לכך שנאס”א מלכתחילה הסכימה לכך שזה ניסוי שהיא רוצה שאנחנו נבצע.
פרופ' זאב לוין: הסיבה לכך היא שכיום נאס”א שיגרה כבר לחלל כמה לוויינים, בעיקר שניים מהם, שמודדים סופות אבק מעל כדור הארץ.
פרופ' זאב לוין: הבעיה היא שהם לא רואים את אותו אזור באותו זמן, לא מזהים את אותן סופות אבק, כך שקשה להם לעשות כיול בין שני הלוויינים האלה שנמצאים בחלל.
פרופ' זאב לוין: היתרון של הניסוי הישראלי הוא בכך שממקום אחד נשתמש באותם עורקי גל שמשתמשים בהם האמריקנים בשני הלוויינים ונשווה זאת עם מדידות של מטוס, שנעשות בו זמנית.
פרופ' זאב לוין: כלומר, התוצר שלנו, התוצר של אותו ניסוי יהיה לשפר את מערכות הכיול האמריקניות וכמובן לתת לנו הבנה יותר טובה על מה זה בכלל סופת אבק, איך היא מתנהגת, איך היא משתנה עם הזמן מהרגע שהיא יוצאת, למשל, מאזור סהרה ומגיעה לאזור שלנו.
פרופ' זאב לוין: (מציג שקף).
פרופ' זאב לוין: אתם רואים כאן את אילן, שדיברנו איתו כרגע.
פרופ' זאב לוין: הפרוייקט נקראMediterranean dust experiment.
פרופ' זאב לוין: זו לפחות המטרה המרכזית של אותו ניסוי.
פרופ' זאב לוין: למה אנחנו רוצים לחקור סופות אבק?
פרופ' זאב לוין: אנחנו רוצים לחקור סופות אבק, כי סופות אבק מהוות את החלק העיקרי של החלקיקים, אותם ארוסולים שנמצאים באטמוספירה.
פרופ' זאב לוין: אם מביטים סביב כדור הארץ ולוקחים את המסה, את המשקל או את כמות החומר שנמצאת באוויר, סופות אבק מהוות את הרוב של אותם חלקיקים, אפילו יותר מאשר זיהום האוויר שעליו אנחנו מדברים כל-כך הרבה.
פרופ' זאב לוין: נוסף לכך, הן בגודל המתאים וכאשר חלקיקים נכנסים לתוך הריאות, חלק מאותם חלקיקים לא מצליחים לצאת החוצה.
פרופ' זאב לוין: אם אותם חלקיקים מכילים חומרים רעילים, או חיידקים שמגיעים מאזורים מזוהמים, הדבר הזה נכלא בתוך הריאות שלנו ולא יוצא החוצה.
פרופ' זאב לוין: לכן, חשוב לנו להבין מה יש על אותם חלקיקים, איך הם משתנים כפונקציה של זמן.
פרופ' זאב לוין: נוסף לכך, חשוב לנו לדעת מה הגודל ומה ההרכב של אותם חלקיקים, כי לדבר הזה יש השלכה ישירה על התחממות כדור הארץ.
פרופ' זאב לוין: כולנו למדנו וקוראים כל הזמן על נושא התחממות כדור הארץ.
פרופ' זאב לוין: הם משפיעים על הגשם ועל העננים.
פרופ' זאב לוין: אנחנו יודעים היום הרבה יותר ממה שידענו לפני כמה שנים.
פרופ' זאב לוין: ברור לנו שאותן סופות אבק משפיעות לפעמים בצורה חיובית.
פרופ' זאב לוין: זאת אומרת, מגבירות את הגשם.
פרופ' זאב לוין: אבל לעתים הן גם מפחיתות את כמויות הגשם.
פרופ' זאב לוין: לכן, חשוב לנו להבין איזה מצבים יכולים לעזור לנו בהגברת הגשם ואיזה מצבים יפחיתו את הגשם.
פרופ' זאב לוין: כמובן שלדבר הזה יש חשיבות גם מבחינת חיזוי מזג האוויר.
פרופ' זאב לוין: אם אנחנו רוצים לעשות חיזוי ולדעת מה יהיה בעוד חודש, או אפילו בעוד שבוע, מה תהיינה כמויות הגשם שאמורות לרדת בעוד שבוע, למשל – הרי שכל נושא החיזוי קשור בהחלט במידע שיש לנו, בידע שיש לנו, להבנת אותם תהליכים ואותו הרכב של חלקיקי האבק באוויר.
פרופ' זאב לוין: מהי המטרה שלנו?
פרופ' זאב לוין: כמו שנאמר, המטרה היא לחקור את החלקיקים האלה של האבק, בסופות האבק, כשהן עוברות מעל לים התיכון, את התכונות של החלקיקים, את השינויים, ללמוד על התרומה שלהם על שינוי אקלים באזור הים התיכון, על כמויות הגשם.
פרופ' זאב לוין: כן אנחנו רוצים להבין את התהליכים המשפיעים על הברקים ועל השדונים, שזה ניסוי נוסף, ניסוי "מיידק", שלא הזכרתי.
פרופ' זאב לוין: אנחנו גם חוקרים תופעה שנתגלתה לפני 13 שנה, שמעל סופות ברקים גדולות מאד, מעליהן, בגובה של בין 20 ל-90 ק"מ מתגלים כל מיני אורות כאלה.
פרופ' זאב לוין: קוראים לזה שדונים.
פרופ' זאב לוין: זה מופיע כמו מדוזה כזאת, עם רגליים ארוכות כאלה.
פרופ' זאב לוין: הדבר הזה מופיע לזמן קצר ביותר.
פרופ' זאב לוין: הוא מופיע בעיקר מעל סופות ברקים גדולות מאד.
פרופ' זאב לוין: מעט מאד ידוע על הדבר הזה, כי הדבר רק נתגלה לפני 13 שנה.
פרופ' זאב לוין: המטרה של חלק מהניסוי שלנו היא לעקוב בצורה מאד מתוחכמת אחר אותם שדונים, בעיקר מעל אזור דרום-מזרח אסיה, מעל אירופה ומעל דרום-אמריקה.
פרופ' זאב לוין: איך אנחנו נבצע את הניסוי הזה?
פרופ' זאב לוין: – הניסוי שלנו הוא חלק ממה שנקרא Hitchhiker.
פרופ' זאב לוין: Hitchhiker זה טרמפיסט.
פרופ' זאב לוין: לאמיתו של דבר, בהתחלה בכל הנושא הזה של טרמפיסט על מעבורת החלל היה רעיון להכניס רק ניסויים של תלמידי תיכון וכדומה.
פרופ' זאב לוין: עם הזמן זה השתפר ונהיה יותר מתוחכם.
פרופ' זאב לוין: הניסוי שלנו הוא הניסוי הראשון שבו על אותה מעבורת, באותו ניסוי של טרמפיסט, אנחנו גם מכניסים את שילובו של האסטרונאוט וגם תחנת קרקע שתעזור בשליטה.
פרופ' זאב לוין: בכל אופן, המערכת נמצאת על המרפסת של המעבורת.
פרופ' זאב לוין: זו המערכת שלנו (מציג שקף).
פרופ' זאב לוין: אם מותר לי, אומר בקצרה במה זה טוב למדינה ומהי החשיבות של הנושא למדינה.
פרופ' זאב לוין: חלק מהדברים כבר נאמרו.
פרופ' זאב לוין: חשוב לי לדבר על כך שכמובן אנחנו נחשפנו לטכנולוגיות חדשות, שבעצם לא היתה לנו כל אפשרות להגיע אליהן בדרך אחרת.
פרופ' זאב לוין: יש לנו, כמובן, שיטות בטכנולוגיה וגם בחקר החלל.
פרופ' זאב לוין: יש לנו פה את אימון האסטרונאוט, שזה דבר יחסית חדש.
פרופ' זאב לוין: אני מדבר על כל הנושא הזה של איך מאמנים אדם כדי לצאת לחלל.
פרופ' זאב לוין: זה פתח בפנינו כל מיני אפשרויות של שיתוף פעולה עם מדינות רבות.
פרופ' זאב לוין: בשקף רשומות המדינות שעומדות להיות שותפות בחלק מהניסוי שלנו.
פרופ' זאב לוין: זה פתח לפנינו את האפשרות ועובדה היא שהיום נאס”א מזמינה אותנו להשתתף בתכנית תחנת החלל.
פרופ' זאב לוין: כבר בשבוע הבא אנחנו אמורים להיות בנאס”א כדי לקדם את שיתוף הפעולה הזה.
פרופ' זאב לוין: לסיכום, אנחנו ברוכים בזה שההסכם הזה הגיע לשלב שאנחנו עומדים בפני שיגור.
פרופ' זאב לוין: אנחנו מקווים שהמעבורת שנחתה שלשום לא הגיעה פגומה, כך שנוכל לצאת לחלל כבר ביולי הקרוב.
פרופ' זאב לוין: לכל המעוניינים, ה"סטיקרים" מחולקים עתה.
פרופ' זאב לוין: תודה רבה.
ענת מאור: תודה רבה לפרופ' זאב לוין.
ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את הגב' יפה ויגודצקי, ממשרד החינוך והתרבות.
ענת מאור: היא תדבר על פעילות תלמידים בנושא החלל.
ענת מאור: כאמור, בסוף האירוע התלמידים יציגו את הדברים בעצמם.
ענת מאור: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מח'ול שהצטרף אלינו.
יפה ויגודצקי: בוקר טוב למכובדיי בשולחן הנשיאות, חברי כנסת, אורחים נכבדים, חבריי במשרד החינוך והתרבות, מפקחים ממערכת החינוך, מורים ובעיקר תלמידים.
יפה ויגודצקי: כדי לתקן – אין כאן תלמידי תיכון.
יפה ויגודצקי: יש כאן תלמידי חטיבות ביניים.
יפה ויגודצקי: חשוב לציין שאנחנו מתחילים את הפעילות שלנו באמת כבר בגיל מאד צעיר.
יפה ויגודצקי: כפי שנאמר כאן, מדינת ישראל תופסת מקום נכבד בקהילת המדע העולמית.
יפה ויגודצקי: המדענים הישראליים מוכרים בעולם וזוכים להערכה.
יפה ויגודצקי: הם משולבים בחזית המחקר המדעי של המדינות המפותחות.
יפה ויגודצקי: מאז ראשית המדינה הכירו מנהיגיה בחשיבותם של המדע והטכנולוגיה וסייעו להתפתחותם.
יפה ויגודצקי: מערכת החינוך גם היא משקיעה מאמצים לא מבוטלים, כדי להרחיב ולבסס את היידע המדעי והטכנולוגי של בני הנוער.
יפה ויגודצקי: המדענים והטכנולוגים הישראלים של היום, שהעולם כולו רואה בהם עילית, שאבו בעצם את יסודות תורתם ממערכת החינוך בישראל.
יפה ויגודצקי: מאז 1994, ובעקבות דו"ח הוועדה העליונה לחינוך מדעי טכנולוגי, שנקרא "מחר 1998", בראשותו של פרופ' חיים הררי, פועלת מערכת החינוך כדי לחזק את לימודי המדעים והטכנולוגיה אצל בני הנוער, לעודד בנות להתמחות בתחומים אלה ולהרחיב את עתודת הבוגרים הפונים ללימודי מדעים וטכנולוגיה במוסדות להשכלה גבוהה.
יפה ויגודצקי: כדי להקנות חינוך מדעי טכנולוגי לכלל תלמידי המערכת, פיתחה המערכת תכנית לימודים חדשה למקצוע חדש, שנקרא מדע וטכנולוגיה, אותו לומדים כל התלמידים, מגן הילדים ועד החטיבה העליונה.
יפה ויגודצקי: זהו מקצוע המציג את המדעים, את הטכנולוגיה ואת הקשרים שביניהם בצורה חדשנית, מעניינת ומשולבת בהתנסויות בסביבות עתירות ציוד מדעי חדיש, מחשבים וטכנולוגיות חדשות.
יפה ויגודצקי: תכנית הלימודים "מדע וטכנולוגיה" מקיפה תחומים רבים, כולל לימודי כדור הארץ והחלל.
יפה ויגודצקי: מערכת החינוך מרחיבה את פעילויותיה גם מחוץ למסגרת הלימודים הפורמלית בכל רחבי הארץ, במסגרות כמו "נוער שוחר מדע", "נוער מחשבים" ועוד.
יפה ויגודצקי: עשרות אלפי תלמידים משתתפים מדי שנה בחוגים, בימי עיון, בקייטנות קיץ, באולימפיאדות בין-לאומיות ולאומיות, לומדים, מבצעים מחקרים ומפתחים רעיונות טכנולוגיים בהנחיית מדענים ומהנדסים, במסגרות של המוסדות להשכלה גבוהה, מכוני מחקר, מפעלי תעשייה, מוזיאונים למדע, שאנחנו רואים כאן חלק מהפעילות שלהם, וכיוצא בזה.
יפה ויגודצקי: כדי לעורר בתלמידים סקרנות ולפתח בהם עניין במדע, פותחו במערכת החינוך עשרות פרוייקטים מרתקים, שקרבו את התלמידים אל עולם המדע ואף איפשרו להם לקחת חלק בו ולהיות שותפים בתהליכי מחקר.
יפה ויגודצקי: בעקבות הידיעה שהאסטרונאוט הישראלי הראשון, אלוף משנה אילן רמון, ישוגר לחלל במעבורת אשר תקיף את כדור הארץ, ביקשה סוכנות החלל הישראלית לשלב את לימודי החלל בבתי הספר.
יפה ויגודצקי: אירוע זה של שיגור אסטרונאוט ישראלי לחלל הוא אולי צעד קטן לחקר החלל, אך הוא בוודאי צעד גדול לישראל, המקנה לה מעמד מכובד במספר מצומצם של מדינות אשר שלחו אסטרונאוטים לחלל.
יפה ויגודצקי: ברור על כן שמערכת החינוך נענתה ברצון לבקשת סוכנות החלל והגבירה את לימודי כדור הארץ והחלל בבתי הספר.
יפה ויגודצקי: אולם יותר מאשר להוסיף לתלמידים פרק לימוד, חשוב היה לעורר בהם סקרנות ועניין, לשלב אותם בתהליכי חקר ולאפשר להם לנסח שאלות ולהעמידם במבחן מדעי.
יפה ויגודצקי: תלמידים רבים השתלבו בפרוייקטים אלה.
יפה ויגודצקי: ברשותכם, אתאר רק מקצתם.
יפה ויגודצקי: פרוייקט אחד הוא פרוייקט שנקרא "גולשים בחלל".
יפה ויגודצקי: מדובר בפעילות המתבצעת במסגרת לימודי כדור הארץ והחלל בכיתות ו'.
יפה ויגודצקי: התלמידים בוחרים יעד במערכת השמש.
יפה ויגודצקי: הם חוקרים את היעד, אוספים לגביו מידע, תוך שימוש בסביבה ממוחשבת ובונים הדמייה תלת מימדית של אותו יעד.
יפה ויגודצקי: פרוייקט נוסף הוא Star shine 2
יפה ויגודצקי: ביוזמתו של המדען ד"ר גיל מאור, מצוות החוקרים של נאס”א.
יפה ויגודצקי: מאחר וענת מאור כבר עומדת לידי, אתקשה לתת את התיאור, וחבל, כי הילדים התבססו על הדברים התיאורטיים.
יפה ויגודצקי: בכל אופן, באמצעות לוויין המראות שמרחף בחלל ומחזיר את אור השמש אל כדור הארץ, הכדור הזה יכיל גם מראות שתלמידי בתי הספר שלנו שילבו בו כדי לחקור מאוחר יותר את התוצאות של אותו לוויין שמרחף בחלל.
יפה ויגודצקי: גולת הכותרת שלנו באמת היא אותו ניסוי שאנחנו מבצעים ביחד עם האסטרונאוט הישראלי.
יפה ויגודצקי: התכנית מכוונת לתלמידי חטיבות הביניים, שמבקשים לחקור התנהגויות של חומרים בתנאים של חוסר גרביטציה.
יפה ויגודצקי: הניסוי נבנה על-ידי תלמידי חטיבת ביניים בארץ, בקרית מוצקין.
יפה ויגודצקי: אנחנו קוראים לניסוי הזה גן כימי.
יפה ויגודצקי: הניסוי הזה בעצם בא לבדוק כיצד שני חומרים, שמחוברים יחד, יוצרים גבישים בחלל וכיצד הם מתנהגים במעבדה שלנו כאן בבתי הספר.
יפה ויגודצקי: אני מקווה שיעלה בידינו להוסיף ולתגבר לימודי מדעים וטכנולוגיה לכל בני הנוער ולהגדיל את מספר התלמידים והתלמידות שמעוניינים בתחומים אלה.
יפה ויגודצקי: אין לנו ספק שכוחה ואולי עתידה של מדינת ישראל תלויים ביכולתה להתפתח, להתקדם ולשמור על מקומה בחזית המדע והטכנולוגיה.
יפה ויגודצקי: עלינו, מערכת החינוך, מוטלת החובה להבטיח שכך יהיה.
יפה ויגודצקי: אני מאד מודה לכל המסייעים במלאכה.
יפה ויגודצקי: תודה מיוחדת לאבי הר-אבן על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל.
יפה ויגודצקי: תודה.
ענת מאור: תודה רבה ליפה ויגודצקי ממשרד החינוך והתרבות.
ענת מאור: נשמע עכשיו קבוצה ראשונה מתלמידי בית ספר גילה, שיציגו את הפרוייקט שלהם.
ענת מאור: לאחר מכן, אני מזמינה את ד"ר ארנון קרניאלי.
ענת מאור: תלמידות בית ספר גילה, בבקשה.
הספר גילה: אנחנו כיתה ה', מבית ספר גילה ד'.
הספר גילה: השם שלי הוא מיכל.
הספר גילה: שמי הילה.
הספר גילה: שמי שירה.
הספר גילה: אנו לומדים בכיתתנו על החלל ונעזרים בלמידה בתכנית אינטרנט, שנקראת בשם החלל.
הספר גילה: בתכנית זו אנחנו מתכננים מסע אל כוכב לכת.
הספר גילה: כדי להכין את העבודה אנו נעזרים במקורות מידע שונים, כגון: ספרי חקר שונים שיש בהם מידע על היעד שבחרנו.
הספר גילה: בתכנית מחשב כמו "לגעת בשמיים" אחרי כל פרק שסיימנו יש דפי הנחייה.
הספר גילה: את העבודה אנו מדפיסים במחשב על-פי דפי ההנחייה.
הספר גילה: אנו מקווים שהמסע שלנו אל החלל יצליח ואנו מתכוננים אליו היטב לשם כך.
הספר גילה: בעקבות עבודה זו אנו למדים הרבה בבית ובכיתה ואנחנו מרגישים שאנחנו יודעים יותר על החלל, על החיים בחלל ועל החשיבות של החלל לבני האדם.
הספר גילה: ראינו את הסרט "אפולו 13", המספר על מסע בחלל שלא הצליח.
הספר גילה: אנו מקווים שהמסע שלנו אל החלל כן יצליח.
הספר גילה: אנו מאחלים לאילן רמון ולמבצע בחלל של "מיידקס" הצלחה רבה ושיחזרו בשלום לכדור הארץ.
ענת מאור: תודה רבה לדור המדעניות והאסטרונאוטיות בעתיד.
ענת מאור: כאמור, ד"ר ארנון קרניאלי, מאוניברסיטת בן-גוריון, ידבר על איבחון מידבור בגבול ישראל-מצרים.
ד"ר ארנון קרניאלי: תודה רבה.