GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר זרובבל: צריך לפעול יחד: ולא להסתפק בסגירת הקומה.
אליעזר זנדברג: בוודאי, הדברים משולבים.
אליעזר זנדברג: הרי לא מצפים שתינתן הקלה לבנייה סתם כך.
אליעזר כהן: ח"כ זנדברג צודק.
אליעזר כהן: תוצר-הלוואי היה מצוין: סוגרים חללים ובונים דירות.
אליעזר כהן: אבל זה לא פותר את בעיית רעידת האדמה.
יוסף רזי: אני חוזר לנושאים שהעליתי קודם.
יוסף רזי: ראשית אני מבקש להבהיר שאני חבר בוועדת ההיגוי רק יומיים.
יוסף רזי: אני מציע שמר היכל ימסור דיווח על פעילות הוועדה בהמשך, כדי שתהיה תמונה כוללת.
יוסף רזי: לגופו של עניין, קודם עלו נושאים מקצועיים.
יוסף רזי: מר היכל דיבר על התקן – ולדעתי חשוב מאוד להעביר רוויזיה בתקן בנושא זה.
יוסף רזי: לגבי חיזוק הבניין, לא חשבתי שהוועדה הנכבדה הזאת תתחיל לשמוע דיונים מקצועיים.
יוסף רזי: מר אמיר זרובבל העלה רעיון מסוים, ואני בתחילת דבריי אמרתי רק כדוגמה שסוגרים את קומת העמודים.
יוסף רזי: נכון שסגירת קומת העמודים אין משמעותה רק הפקת רווח מבניית עוד דירות, אלא הכוונה היא לטפל במקום רגיש.
יוסף רזי: אפשר להתווכח על השאלה הזאת, כמובן.
יוסף רזי: יש לסגור את הקומה הזאת ולהשתמש בהקשחה מתאימה, ואז הדברים משתפרים.
יוסף רזי: אבל ברור שבבניין עצמו יכולים להיות חיזוקים נוספים, ויש בנושא הזה אפשרויות שלמות.
יוסף רזי: הכוונה היא להקשיח את המבנה.
יעקב היכל: אני מבקש למסור דיווח קצר על הנושאים השונים.
יעקב היכל: ראשית אתייחס לנושאים שוועדת ההיגוי קידמה בשנה שעברה, או מאז הישיבה האחרונה כאן.
יעקב היכל: קודם כול, התחלנו להכין תקן לחיזוק מבנים קיימים – הוא התקן המזורז שפירטתי קודם; נוסף על כך זירזנו את השלמת הרוויזיה לתקן 413, והעבודה הזאת תסתיים בעוד חצי שנה עד שמונה חודשים; התחלנו לבדוק התאמה של עשר תכניות לדרישות התקן.
יעקב היכל: בחרנו תכניות, אחרי שהתבקש לגביהן היתר בנייה, הוצאנו אותן למכרז וכעת בודקים אותן.
יעקב היכל: נקבל תוצאות בעתיד.
יעקב היכל: כוונתי לבקשות לבנייה שמוגשות עם התכנית של הבניין.
יעקב היכל: מדובר בעשר תכניות של בניינים שהגדרנו מראש: בניינים רבי קומות, ב12- ערים ספציפיות וכו'.
יעקב היכל: בחרנו מדגם כדי להבין מה המצב.
יעקב היכל: במקביל מבקר המדינה ביצע בדיקה דומה לגבי 30 תיקים כאלה, זה נודע לי מאוחר יותר.
יעקב היכל: המבקר מצא שבחצי מהמבנים המצב איננו תקין: או שאין נתונים, או שהנתונים אינם נכונים.
יעקב היכל: אנחנו מנסים לבדוק זאת בעצמנו, כדי ללמוד מה לעשות.
יעקב היכל: במסגרת תכנית העבודה של הוועדה, ובתוך 5-4 חודשים, תסתיים הכנת התכנית לטיפול באירוע רעידות אדמה.
יעקב היכל: קבענו כמה תכניות שיש לטפל בהן.
יעקב היכל: מל"ח יצא במכרז להכין תכנית לשיקום המיידי – לששת השבועות הראשונים שאחרי אירוע רעידת האדמה.
יעקב היכל: היום, על פי החוק החדש, מל"ח עוסק גם באסונות אזרחיים, זהו הגוף שמוביל את הנושא.
יעקב היכל: ביצענו עיבוי של מערכות של מד-תאוצה לניטור רעידות אדמה בארץ, וד"ר שפירא ימסור על כך עדכון אחר כך.
יעקב היכל: התחלנו גם בבניית המערכת להכנת תרחישי ייחוס – וגם השנה, בשנת 2002 נעבוד על כך.
יעקב היכל: זה יימשך עוד כשנתיים אחרי השנה.
יעקב היכל: אמנם יש תרחיש ראשוני, אבל חשוב להיכנס לנושא לעומק בצורה מקצועית.
יעקב היכל: התחלנו גם להקים מרכז מידע גדול, שיקום במסגרת המכון הגאופיזי, וישמש קבלן.
יעקב היכל: כל הגופים מעורבים בנושא זה.
יעקב היכל: למעשה בכל דבריי מעורבים כל חברי הוועדה – 40 נציגים של כל משרדי הממשלה.
יעקב היכל: בתוך חודש או חודשיים נתחיל להדריך ולתרגל את כל עובדי מערכת הבריאות בנושא טיפול בנפגעי רעידות אדמה.
יעקב היכל: מר רזניקוביץ', נציג משרד הבריאות בדיון, יספר מה נעשה במשרד אחר כך.
יעקב היכל: גם שם בוצע סקר חשוב.
יעקב היכל: התחלנו גם להכין את הכלים הראשונים לתכנית הסברה לציבור.
יעקב היכל: התכנית כבר מגובשת, למעשה.
יעקב היכל: הכוונה היא שבשנת 2002 נתחיל להפיץ עלונים לכל בתי האב בישראל.
יעקב היכל: הדיוור יהיה באמצעות חברת החשמל.
יעקב היכל: בשנה הבאה בכוונתנו להוציא חומר נוסף, מעודכן יותר.
יעקב היכל: כמו כן כבר השנה יוקם מרכז הדרכה לאוכלוסיות ספציפיות.
יעקב היכל: יתקיימו בו 200-150 ימי עיון בשנה, והוא ישמש בעלי מקצוע שונים: מורים, מדריכים, מהנדסים, ראשי רשויות מקומיות ועוד.
יעקב היכל: כך יהיו הרבה אנשים שידעו כיצד להיערך.
יעקב היכל: הצלחנו להעביר בממשלה החלטה שמגדירה את תחומי האחריות והסמכות של כל משרדי הממשלה וגופים אחרים בנושא היערכות לרעידות אדמה.
יעקב היכל: עד עתה לא היה כזה דבר.
יעקב היכל: אדאג לשלוח עותק מההחלטה לוועדה הזאת.
יעקב היכל: עכשיו ברור מהי האחריות של כל משרד, ויש גם חלוקה לשלבים השונים: לפני רעידת האדמה, במהלכה, אחריה, שלב השיקום.
יעקב היכל: היום המשרד הממשלתי איננו יכול לדרוש תקציב כדי לבצע משימות – אלא עליו להחליט במה הוא מתעסק, במסגרת סדר העדיפויות שלו.
יעקב היכל: מעבר לכך, אנחנו עוקבים אחרי ביצוע החלטות ממשלה ישנות והערות דו"ח מבקר המדינה.
יעקב היכל: יש התקדמות בנושאים הללו.
יעקב היכל: אנחנו גם דנים בהצעות לשנות החלטות ממשלה קודמות.
יעקב היכל: יש החלטות שהתקבלו כבר בשנת 1988 ומסתבר שהצרכים השתנו.
יעקב היכל: התחלנו לעבוד עם המשרדים השונים.
יעקב היכל: בחודש הבא נעביר את הנושא לאישור ועדת השרים בממשלה.
יעקב היכל: נבקש לשנות את ההחלטות ואז גם מבקר המדינה לא יוכל לטעון שלא מקיימים את מה שהוחלט לפני 12 שנים.
יעקב היכל: במסגרת המשימות שקיבלנו מוועדת השרים לממשלה, נדרשנו להגיש הצעה להקמת גוף בעל אחריות כוללת להיערכות ולטיפול ברעידות אדמה.
יעקב היכל: אנחנו נמצאים בסוף העבודה על הנושא הזה.
יעקב היכל: הדבר הטוב ביותר היה אילו היו מקימים רשות.
יעקב היכל: אבל בגלל הבעיות התקציביות שקיימות וגם בגלל חבלי הילדות של גוף כזה, יידרש כנראה פתרון ביניים: לא רשות ולא אגף במשרד ממשלתי – כי זה מעורר בעיות של כפיפות למנכ"לים וכו' – אלא עיבוי סמכויות של ועדת ההיגוי ויצירת גוף קטן יותר שייפגש לעתים קרובות יותר.
יעקב היכל: כוונתי שהגוף הזה יכלול 10-7 אנשים מתוך נציגי ועדת ההיגוי היום.
יעקב היכל: המליאה של ועדת ההיגוי תיפגש פעם בשלושה חודשים.
יעקב היכל: כך נוכל להתחיל להתקדם.
אליעזר זנדברג: לגוף הזה תהיה סמכות לתת הוראות למשרדי ממשלה, או להתערב בהחלטות?
יעקב היכל: אנחנו מתערבים כל הזמן, דרך ועדת השרים, ולכן איננו מעוניינים בסמכויות כאלה.
יעקב היכל: אבל יש צורך בגוף קומפקטי יותר.
יעקב היכל: זה יקל על העניינים.
יעקב היכל: היום יש בוועדה 40 איש כל הזמן, וכולם עובדים.
יעקב היכל: כך הגוף יהיה קטן יותר ויהיו לו סמכויות.
אליעזר זנדברג: אבל אילו הייתה רשות שמרכזת את הדברים, היה קל יותר לפעול.
יעקב היכל: נתחיל במבנה הזה ובתוך שנתיים או שלוש, כשכבר יהיה יותר ניסיון, תקום רשות על הבסיס הזה.
יעקב היכל: חשוב להבהיר שהגוף שיוקם, או הרשות שתקום, לא יהיו אחראים לטיפול באירוע.
יעקב היכל: הם יהיו אחראים למה שקורה עד האירוע.
יעקב היכל: ברגע שיש אירוע ממשלת ישראל היא האחרית – כגורם אזרחי עליון.
יעקב היכל: בדיוק כמו מלחמה.
אליעזר זנדברג: ולכן גם חולקו התפקידים בין משרדי הממשלה השונים.
נעמי בלומנטל: אני מציעה לח"כ זנדברג להציע הצעת חוק להקמת רשות כזאת.
יעקב היכל: כבר ניסו את זה.
יעקב היכל: הייתי מעורב בהקמה של הרשות למלחמה בסמים ובעוד כמה רשויות.
יעקב היכל: אם פועלים בשלבים זה עשוי להצליח.
יעקב היכל: בשנת 1990 הייתה החלטת ממשלה שלפיה משרד האוצר יקים צוות לבחינת המשמעויות החברתיות-הכלכליות שעלולות להיגרם כתוצאה מרעידת אדמה, כולל פגיעה במשק ובתשתית.
יעקב היכל: הוועדה קיימה אז ישיבה אחת ונאלמה דום.
יעקב היכל: חידשנו את הוועדה, היא התחילה לעבוד, והאוצר מוביל אותה בסיוע של ועדת ההיגוי שלנו.
יעקב היכל: בתוך כמה חודשים יצא מכרז להכנת התכנית.
יעקב היכל: ההשלכות לכך אינן נוגעות רק לעלות החיזוקים – כי הנזק יכול להיות למעלה מ50- מיליארד דולר.
יעקב היכל: עלולים להינזק 30,000 מבנים, ועוד 10,000 מבנים שייהרסו וכו', ויהיו גם נכים ופצועים ועוד ועוד.
יעקב היכל: לכן יש לבדוק את הדברים.
יעקב היכל: עירבתי בנושא גם את המועצה לביטחון לאומי – כי יש לנושא הזה השלכות גם ברמה הזאת.
יעקב היכל: הדברים יצאו למכרז, ואני מניח שבתוך שנה או שנה וחצי אחרי המכרז תהיה עבודה רצינית בנושא.
יעקב היכל: לעניין הקמת מערכת לאכיפת תכנון אנטי-סייסמי – זה קשור להצעת החוק למהנדס בודק והדבר יידון אחר כך.
יעקב היכל: הקמנו צוות שמוביל המשרד לאיכות הסביבה, כדי שייבדקו מפעלים.
יעקב היכל: אין הכוונה למפעלים חדשים שיש בהם חומרים מסוכנים, כי שם כבר עשינו מעשה והיום כל מי שמגיש בקשה להקים מפעל חדש נדרש לכלול את השיקולים הסייסמיים בתסקיר ההשפעה על הסביבה שלו.
אליעזר זנדברג: האם בבדיקה שנעשתה למבנים נבדקו גם מפעלים מסוכנים?
יעקב היכל: יש בעיה במפעלים הישנים.
יעקב היכל: הקמנו צוות שיבדוק שניים או שלושה מפעלים באזור מפרץ חיפה.
יעקב היכל: בעקבות המסקנות שיוסקו שם נוכל לגבש הצעה איך לטפל במפעלים הישנים.
יעקב היכל: הכוונה היא לקבוע מהי רמת הסיכון שהמדינה תהיה מוכנה לקחת על עצמה, ובאיזה היקף יבוצעו שינויים, ומה יהיו העלויות – כי הרי אי אפשר להבטיח ביטחון ב100%-, זה יעלה מיליארדים.
יעקב היכל: בצוות נמצאים נציגים של המשרד לאיכות הסביבה, ד"ר שפירא מהמכון הגאופיזי, כלכלנים, אני ואחרים.
יעקב היכל: גם הטכניון מעורבב בנושא והמכון הלאומי לחקר הבנייה.
יעקב היכל: אני מקווה שבתוך כמה חודשים נצליח למצוא תשובות ופתרונות.
יעקב היכל: הנושא איננו פשוט.
יעקב היכל: עסקנו גם באיתור הסכמים בין-לאומיים לשיתוף פעולה במקרה של רעידת אדמה, כדי שנוכל להצטרף אליהם.
יעקב היכל: לפעמים, בגלל שיקול כלכלי קטן, מדינת ישראל עושה טעויות.
יעקב היכל: ישראל הייתה חברה בארגון בין-לאומי בנושא זה, עד שהיה צריך לשלם דמי חבר.
יעקב היכל: הסכום היה 10,000 פרנקים שוויצריים ואמרו שאין כסף.
אליעזר זנדברג: מי אמר שאין כסף?
יעקב היכל: מה זה משנה?
יעקב היכל: אחד המשרדים אמר זאת.
יעקב היכל: אני צריך לבדוק זאת.
יעקב היכל: זה לא משנה כרגע.
יעקב היכל: נדמה לי שזה היה משרד החוץ.
יואב סרנה: היה ויכוח בין משרד החוץ למשרד האנרגיה בשאלה מי ישלם.
אליעזר זנדברג: בדרך כלל מסכמים שהסכום יתחלק בין שני משרדים.
יעקב היכל: זה היה לפני שנים.
יעקב היכל: במסגרת הבדיקות שלנו, ביקשתי להצטרף לארגון.
יעקב היכל: אמרו לי שקודם כול יש לשלם 120,000 דולר – בגלל חובות עבר.
יעקב היכל: ההערכה הראשונה היא שתהיה בעיה להצטרף לארגון הזה, משום שכדי להצטרף אליו יש צורך בהסכמה של כל החברים בארגון – וחברים בו אלג'יריה, לוב ועוד.
יעקב היכל: הם יסרבו.
יעקב היכל: לכן ד"ר שפירא ואני מתכוונים לנסוע למרכז הזה, כי אנחנו מכירים שם אנשים, ולנסות לפעול שם כדי להתגבר על המכשלה הזאת.
יעקב היכל: אני מבהיר שאיננו מעוניינים להיות משקיפים, אלא חברים.
יעקב היכל: החברים בארגון גם מקבלים כסף, ובמשך השנים מקבלים הרבה יותר ממה שמשלמים.
יעקב היכל: נוסף על כך ניתנות לחברים גם אינפורמציה ועזרה.
יעקב היכל: מה שנעשה בעבר הוא דוגמה לחלמאות.
יעקב היכל: בכל מקרה, אנחנו מנסים להיכנס לכל ארגון אפשרי, ויש לנו כמה הסכמים שאנחנו מנסים ליזום בעצמנו קבלה ומתן של סיוע.
יעקב היכל: במקביל, התחלנו להכין נהלים לקליטת משלחות מבחוץ.
יעקב היכל: לאור הניסיון שלנו ממשלחות צה"ל שנוסעות לחו"ל כדי לעסוק בנושאים הללו, חשוב להכין נהלים כיצד לקלוט משלחות זרות.
יעקב היכל: הנוהל כמעט גמור, למעשה, למעט נושא המכס שיש להתגבר עליו – כי אנשי המשלחת מביאים ציוד והמכס דורש לשלם בעבורו.
אליעזר זנדברג: כמה זמן הנושא הזה תקוע?
יעקב היכל: התחלנו לטפל בנושא לפני חצי שנה, והוא יסתיים עוד מעט.
יעקב היכל: הוא איננו תקוע.
אליעזר זנדברג: יש צורך בחצי שנה כדי לשכנע את המכס?
יעקב היכל: אני מבהיר משרד החוץ מטפל בנושא בדרך שלו – ונותרה רק בעיה אחת, שגם היא תיפתר בעוד חודשיים או שלושה.
יעקב היכל: אני לא מוטרד ממנה.
יעקב היכל: בסרט "מעתה ועד עולם" על מלחמת העולם השנייה החיילים מנסים להיערך למתקפה עליהם, אבל האפסנאי אומר להם שצריך להביא פתקה מקצין אפסנאות.
יעקב היכל: זה בדיוק דומה.
יעקב היכל: אם אני צריך עזרה, אני לא מתבייש, ופונה מייד לח"כ מאור.
יעקב היכל: קיבלנו היום את ההצעה האחרונה של תכנית ההיערכות של משרד העבודה והרווחה לטיפול בתחום החברתי-הקהילתי.
יעקב היכל: בחודש הבא נקיים דיון בנושא, נציג את התכנית ונעבירה לאישור ועדת השרים.
יעקב היכל: גם הנושא הזה יתקדם.
יעקב היכל: גובשה תכנית היערכות של מערכת הבריאות.
יעקב היכל: מר רזניקוביץ', נציג משרד הבריאות, יפרט אותה.
יעקב היכל: אחרי אסון ורסאי התעוררתי בלילה וחשבתי שאם הביטוח הלאומי מטפל במעט משפחות בצורה שכזאת, כיצד יטפלו ב230,000- איש?
יעקב היכל: הייתה ישיבה אחת עם אנשי הביטוח הלאומי, ובעוד חודשיים הם יגישו לנו תיקונים ותכניות.
יעקב היכל: אני מעריך שכאן הכנסת תצטרך להתערב ולפתור בעיות.
יעקב היכל: אמרתי לביטוח הלאומי שאם במקרה של רעידת אדמה הם חושבים לעבוד כמו שעבדו במקרה של אסון ורסאי או במקרים אחרים – זה לא יצליח.
יעקב היכל: הם טוענים שהם מעבירים כסף לנזקקים דרך הבנקים, באמצעות סרטים מגנטיים.
יעקב היכל: אבל אם תהיה רעידת אדמה לא יהיו בנקים ולא סרטים מגנטיים, כי לא תהיה תקשורת.
יעקב היכל: גם לא יהיה מאיפה למשוך את הכסף: בתורכיה חילקו את הכסף לאנשים ליד הבתים שנפגעו, במעטפות.
יעקב היכל: גם בתחומים אחרים זה כך.
יעקב היכל: יש להיערך מחדש לכל הדברים האלה.
אליעזר זנדברג: איזה כסף הביטוח הלאומי אמור לחלק?
יעקב היכל: אדם שהופך לנכה זכאי לכסף, ומי שהבית שלו נהרס והוא נשאר רעב – מגיע לו פיצוי.
יעקב היכל: ויהיו גם כאלה שמגיעות להם קצבות קיימות, והכסף לא יוכל להגיע אליהם.
יעקב היכל: בניו-יורק, אחרי אסון התאומים, השלטונות הזמינו את הביטוח הלאומי שלנו כדי שיספר איך מטפלים בארץ בנושאים הללו.
יעקב היכל: הם החליטו שם שכל משפחה שאחד מחבריה נפגע באסון, תקבל מיליון דולר כדי לפתור את כל הבעיות.
יעקב היכל: לפי ההערכות הסכום הסתכם ב4.5- מיליארד דולר, וכעת ההערכה ירדה, וכנראה מדובר בכ4- מיליארד דולר.
יעקב היכל: הביטוח הלאומי רצה לבצע את התשלומים באמצעות טפסים ובדיקות, אבל נאמר שהכסף שיידרש לפקידים ולהיערכות יגיע לכמעט 4.5 מיליון דולר ממילא.
יעקב היכל: אלה שתי שיטות עבודה שונות.
יעקב היכל: אנחנו דנים בכל הנושאים, ונראה לאן נתקדם.
אליעזר זנדברג: בשלב מסוים יהיה צורך ליזום שינוי של החקיקה.
אליעזר זנדברג: בכל הנושאים האחרים מר היכל אמר שהפתרון יגיע בעוד כמה חודשים, או אחרי דיון עתידי.
אליעזר זנדברג: ייתכן שהדיון הזה היה צריך להתקיים בעוד חודשיים, כי אז היה אפשר להיווכח בהתקדמות.
אליעזר זנדברג: אבל בנושא הזה מר היכל מזהיר שיש בעיה כבדה ולכן אני מבקש להבין את הדברים טוב יותר.
אליעזר זנדברג: בדיון לא נוכחים נציגים של הביטוח הלאומי.
יעקב היכל: הנושאים מורכבים מאוד.
יעקב היכל: בעיות נוספות צצות ועולות בכל רגע.
יעקב היכל: לכל דבר יש השלכות על הדברים האחרים.
יעקב היכל: הייתה בעבר רעידת אדמה שבה בתי החולים עמדו, כי הם נבנו כמו שצריך, אבל המוניטורים נפלו על הראשים של החולים והרגו אותם.
יעקב היכל: אולי יש לי ראש קרימינלי, אבל התחלתי לחשוב גם על מה שיקרה במוזאונים, שם נמצא ההון הלאומי של מדינת ישראל, וחשבתי גם על הבתים שעברו שימור ועוד.
יעקב היכל: התחלתי לטפל גם בזה.
יעקב היכל: וכך בלי להרגיש הטיפול מתרחב.
יעקב היכל: אנחנו משתדלים להתקדם בכל הדברים, אבל ההתקדמות באה על חשבון דברים אחרים.
אליעזר זנדברג: מה לגבי משרד החינוך?
יעקב היכל: במשרד החינוך יש שני נושאים לטיפול: ראשית, תרגול התלמידים.
יעקב היכל: לפני כשנתיים קבענו שבכל שנה בחודש מרץ יתבצע תרגיל.
אברהם צדקה: השנה התרגיל יתקיים ב14- בפברואר.
יעקב היכל: בשנתיים הראשונות התרגיל כלל תגובה למלחמה ולרעידות אדמה יחד.
יעקב היכל: השנה הוא יתקיים רק לגבי רעידות אדמה, ומכינים לצורך כך חומר.
יעקב היכל: הנושא השני הוא המבנים של משרד החינוך.
יעקב היכל: לתומי חשבתי שכאשר משרד החינוך נותן כסף למבנים חדשים, הוא בודק את מה שהוא עושה ומבקש אישורים.
יעקב היכל: באחת הבדיקות הסתבר שכשמשרד החינוך מעביר כסף לבית ספר חדש, סכום של 30 מיליון ש"ח בערך, הוא שואל את הרשות אם המבנה לפי התקן, ואם התשובה חיובית – המשרד איננו מתערב מעבר לכך.
יעקב היכל: פניתי לשרת החינוך בנושא זה.
יעקב היכל: שלחתי לה מכתב.
יעקב היכל: אמרתי שאינני חושב שדי בכך וביקשתי שהיא תתערב.
יעקב היכל: היא באמת הוציאה הנחיה לגורמים המתאימים משרד.
אליעזר זנדברג: יש כאן הייררכיה: משרד החינוך טוען שהוא איננו הקבלן בשטח ושהרשות המקומית היא השלוחה לצורך הבדיקה.
יעקב היכל: הבעיה היא שבמדינת ישראל אין אחריות אישית.
יעקב היכל: כשמטילים אחריות על מישהי, הטכניקה היא להעביר את האחריות הלאה.
יעקב היכל: כאמור, שרת החינוך הנחתה את מחלקת המהנדסים במשרד לבדוק את הנושא.
יעקב היכל: יש בעיה אחרת במשרד החינוך – המבנים הישנים.
יעקב היכל: בשני בתי ספר בירושלים ביצעו חיזוקים ובדיקות לקראת אסון המוני בבית הספר, כולל רעידות אדמה.
יעקב היכל: כיתות א'-ב' הן בקומות הנמוכות ביותר, בקומת הקרקע, ונקבע שיש להכין להם דרך מילוט אם השער הראשי יהיה סגור.
יעקב היכל: שיפצו שם את המדרגות יופי, אבל לא התקינו מעקה.
יעקב היכל: וברצפה שמובילה לדלתות יש מרצפות רעועות.
יעקב היכל: ילדי כיתה א'-ב' לא יצליחו להגיע בריצה גם אם ירצו בכך.
יעקב היכל: בחלומות הזוועה שלי דמיינתי שבטח גם הלחימו את הדלתות שם, כדי להבטיח שלא תהיה חדירה מבחוץ.
יעקב היכל: הייתה כתבה על כך באחד המקומונים בירושלים.
יעקב היכל: שאלתי על הדברים בעירייה והשיבו שיודעים על הבעיה, ושיש תזכיר של מנח"י.
יעקב היכל: אמרו שנגמר הכסף.
יעקב היכל: בדברים כאלה הכנסת יכולה להתערב.
יעקב היכל: זה קיים בכמה בתי ספר.
יעקב היכל: המהנדס מילר, סגן ראש העיר, הוא זה נתן אישור לכל תוספות הבנייה במאה שערים.
יעקב היכל: הבתים האלה ייפלו.
יעקב היכל: בכך הכנסת יכולה להתערב ולמצוא הרבה תעסוקה.
יעקב היכל: סליחה שאני ציני, אבל לפעמים אני מוכרח להגיב כך, כי אני כבר לא יכול.
יעקב היכל: בעניין אחר, ביצענו גם עבודה גדולה לגבי היערכות מפעילי התקשורת לרעידות אדמה.
יעקב היכל: בעוד חודש או חודשיים נקבל תכנית.
יעקב היכל: אנחנו יודעים אילו מתקנים קיימים.
יעקב היכל: בקרוב תוצע תכנית לסקר בכולם.
יעקב היכל: אותו דבר יתבצע לגבי חברת החשמל.
יעקב היכל: קיבלנו תכנית ראשונה, שאלנו שאלות וקבענו לוח זמנים לנציגי חברת החשמל.
יעקב היכל: בעוד כחודשיים חברת החשמל תאשר תכנית לביצוע סקרים, ובעוד כשנה הנושא יהיה גמור.
יעקב היכל: ח"כ מאור ביקשה להתייחס לנושא התקציב.
יעקב היכל: קיבלנו מהממשלה 10 מיליון ש"ח לשנה למשך 5 שנים.
יעקב היכל: הכסף איננו מיועד לחיזוק מבנים או לפעילויות שוטפות, אלא למחקרים שוטפים וליצירת כלים שיאפשרו התקדמות: בדיקות וקביעת שיטות עבודה, זירוז תקנים, והכנת תכניות כפי שפורט קודם.
יעקב היכל: בשנה שעברה התכנית אושרה ביום 14 בינואר.
יעקב היכל: הכנסת אישרה את התקציב רק בסוף מרץ.
יעקב היכל: הגענו לידי ביצוע ביוני-יולי, ואז אמרו שנקבל את הכסף.
יעקב היכל: אך מאחר שהוועדה לא הייתה מתוכננת מראש בתקציב 2001, היה צורך לקבל אישור של ועדת הכספים של הכנסת.
יעקב היכל: ח"כ כהן מש"ס אמר שלא דנים בנושא עד שלא דנים בתקציב הישיבות.
יעקב היכל: אני ישבתי בשקט.
יעקב היכל: ביום 1 בספט
יעקב היכל: מבר התקבלו 10 מיליון ש"ח.
יעקב היכל: התחלנו לעבוד כמו מטורפים כדי להוציא אותם.
יעקב היכל: מתוך הסכום הזה הצלחנו ליישם שישה וחצי מיליון.
יעקב היכל: ביקשתי מהאוצר לקבל את העודפים השנה, ואני מקווה שהנושא יסתדר.
אליעזר זנדברג: השנה המצב טוב יותר, כי יש 1/12 ממה שניתן בשנה שעברה.
יעקב היכל: לא, משום שלא נכללנו בתקציב 2001 מלכתחילה, ורק ביום 14 בינואר אישרו את התקציב של הוועדה.
יעקב היכל: אילו היו מאשרים אותו בדצמבר, היא הייתה נכללת כבר בתקציב.
יעקב היכל: אבל לא כך היה: הורידו סכומים מכל מיני משרדים כדי לתקצב את הוועדה.
יעקב היכל: אני שקט לגבי תקציב 2002, כי יש נציג של משרד האוצר בוועדה, והוא עוזר לי.
אברהם צדקה: אם התקציב נמצא בבסיס התקנה לשנה זאת, החידוש מתבצע באופן אוטומטי.
אברהם צדקה: אם לא, מר היכל יצטרך לרוץ אחרי הזנב של עצמו.
אליעזר זנדברג: האם גם השנה מוקצים 10 מיליון ש"ח לוועדה, או שיש קיצוצים גם בוועדה?
הראל בלינדה: הוועדה עברה שני סבבים של קיצוצים יחד עם כל הממשלה.
אליעזר זנדברג: והקיצוץ פרופורציונלי לכולם או גרוע מזה?
הראל בלינדה: קיצצו יותר מהפרופורציה של כולם.
הראל בלינדה: יש ויכוח לגבי החלק של משרד התשתיות, ואינני יודע אם יש התקדמות בנושא זה.
יעקב היכל: אני אעדכן: הייתי צריך לקבל 5 מיליון ש"ח ממשרד התשתיות ו5- מיליון ש"ח ממשרד הבינוי והשיכון.
יעקב היכל: משרד התשתיות קבע שיפחית 3% מהתקציב – כלומר, 150,000 ש"ח.
יעקב היכל: צעקתי, התנגדתי אך הסכמתי.
יעקב היכל: אתמול התבשרתי שמשרד הבינוי והשיכון מוריד 850,000 ש"ח מהתקציב – שהם 17%.
יעקב היכל: ביקשתי ממזכירות הממשלה לקבל את החלטות הממשלה לגבי הקיצוצים.
יעקב היכל: יש שתי החלטות.
יעקב היכל: האחת, שמותר למשרדים לשנות תקציבים לפי סדרי עדיפויות אבל יש כמה מרכיבים שאסור לשנות להם את התקציב.
יעקב היכל: הוועדה שלנו מופיעה ברשימה הזאת, בין הגופים שאסור לגעת בהם.
יעקב היכל: אי אפשר לעשות תרגילים כאלה.
יוסף רזי: אני נציג של משרד השיכון, אבל אינני מעורב בנושא הזה ואינני יכול להגיב כאן לדברים.
יעקב היכל: ההחלטה האחרת של הממשלה הייתה לקצץ 3% לכל הרוחב.
יעקב היכל: אוציא מכתב גם ליו"ר ועדת השרים בנושא זה.
הראל בלינדה: הממשלה החליטה לקצץ 3% מתקציבי כל משרד.
אליעזר זנדברג: את הקיצוץ הזה מר היכל מקבל.
הראל בלינדה: הממשלה נותנת לכל משרד סמכות להחליט מאיפה יתבצע הקיצוץ של 3%, למעט סעיפים קשיחים.
הראל בלינדה: משרד השיכון, משיקוליו שלו, לקצץ סכום של קצת פחות מ850,000- ש"ח, אם אני זוכר נכון, מוועדת ההיגוי.
הראל בלינדה: אלה סדרי העדיפויות של המשרד.
יעקב היכל: הסכום הוא 850,000 ש"ח.
אליעזר זנדברג: מה לגבי היתרה לשנת 2001 שעוד לא הוצאה?
הראל בלינדה: אלה עודפים לא מחויבים בתקציב.
הראל בלינדה: לשר האוצר יש סמכות, באישור ועדת הכספים או בהודעה לוועדת הכספים, להעביר את הכסף.
הראל בלינדה: מדיניות העודפים נקבעת במהלך השנה, אחרי שבוחנים את המצב המאקרו-כלכלי וכו'.
הראל בלינדה: אינני יכול להשיב על השאלה הזאת היום.
הראל בלינדה: מר היכל פנה אלינו בנושא זה.
יעקב היכל: הכסף יהיה.
יעקב היכל: אני אפחיד אותם ברעידת אדמה.
יעקב היכל: אנחנו מתכננים להוציא 13.5 מיליון ש"ח בשנת 2002: 10 מיליון לשנת 2002 ו3.5- מיליון ש"ח מהעודפים.
יעקב היכל: אם הם לא יתקבלו – הדברים יידחו בשנה.
יעקב היכל: אולי מישהו יסכים להיות אחראי לכך שבשנה הזאת או בשנה שאחר כך לא יהיו רעידות אדמה.
יעקב היכל: אני מבקש להתייחס לנושא המהנדס הבודק בנושא האכיפה הסייסמית.
יעקב היכל: בשנת 1990 הממשלה החליטה להפעיל מהנדס בודק לאכיפת החוקים.
יעקב היכל: בשנת 1999 התברר לי שלא נעשה דבר.
יעקב היכל: בינואר 1999 חמישה מהנדסים הגישו בג"צ נגד המדינה בשאלה מדוע משרד הפנים ומשרד העבודה לא מטפלים בנושא.
יעקב היכל: בג"צ החליט, אחרי שנה, בדצמבר 1999, לצרף לנושא את ועדת השרים לטיפול ברעידות אדמה.
יעקב היכל: אני גורם המטה של הוועדה הזאת, והיא הטילה עליי לטפל בנושא.
יעקב היכל: הסתבר לי שהמהנדס הבודק בנושא זהעוסק בעמידות בפני רעידות אדמה - תחום צר מאוד.
יעקב היכל: אבל לדעתי יש לראות את הדברים בראייה כוללת.
יעקב היכל: כשכבר בודקים את הבניין, כדאי לבדוק עוד נושאים של בטיחות וכן גישה לנכים ועוד.
יעקב היכל: הגענו למסקנה שאין די בחקיקת חוק מהנדס בודק בלבד, אלא שיש לתקוף את הנושא בצורה אחרת.
יעקב היכל: יש שני צירים שצריך לפעול בהם: ראשית יש להבטיח את המקצועיות והאיכות, כך שכל מי שיתכנן בניינים יהיה בעל הסמכה והכשרה מתאימות.
יעקב היכל: החלטנו לדאוג שבטכניון ילמדו את נושא רעידות האדמה לתואר ראשון; נבטיח שמי שיתכנן בניינים יהיה רק מי שלמד הנדסה אזרחית – מבנים; היום מוסמך לכך גם מי שלמד הנדסה אזרחית – ביוב, למשל.
יעקב היכל: חשוב למנוע דברים כאלה.
יעקב היכל: פעלנו דרך רשם המהנדסים וקבענו שעל המועמד ללמוד ולהוכיח שלמד, והוא יוכל להירשם.
יעקב היכל: אחרי שלוש שנים של ניסיון הוא יירשם.
יעקב היכל: המעבר מרישום לרישוי ייעשה באמצעות השתלמויות ובחינות.
יעקב היכל: החלטנו להגביל גם את השלב הזה לכמה שנים, ורק אחר כך יוכל המהנדס לתכנן בלי הגבלה.
יעקב היכל: ההגבלה שאנחנו מעוניינים בה היא שמהנדס שרק יצא מהטכניון יוכל לתכנן רק בית פשוט.
יעקב היכל: זה מקביל גם לאישור שיש להנדסאי לתכנן.
יעקב היכל: לבית פשוט יש הגדרות.
יעקב היכל: שאלתי מישהו מה לגבי בית טורי, שאורכו כקילומטר, ויהיו בו 1,000 דירות.
יעקב היכל: הסבירו לי שגם זה בית פשוט.
יעקב היכל: אפשר לקחת מהנדס שרק יצא מהטכניון ולבקש ממנו לתכנן כזה בית.
יעקב היכל: אנחנו עובדים גם על זה.
יעקב היכל: אנחנו עובדים עם איגודי המהנדסים ועם האדריכלים.
יעקב היכל: הגענו להסכמה שמה שסוכם לגבי המהנדסים יחול גם על אדריכלים.
יעקב היכל: גם הם יצטרכו לעבור השתלמויות ובחינות.
יעקב היכל: אני מקווה שגם עם הקבלנים נצליח בכך ויהיו קבלנים רשומים.
יעקב היכל: היום, כשמוציאים מכרז למבני ציבור, יכול לגשת למכרז רק מהנדס רשום או קבלן רשום.
יעקב היכל: כך מופיע בתקנות משרד האוצר.
יעקב היכל: קבלן רשום ניגש למכרז וזוכה בו, אבל הוא יכול להעסיק קבלני משנה שאינם רשומים.
יעקב היכל: אנחנו מנסים למנוע זאת.
יעקב היכל: וכדי להבטיח איכות החלטנו שאין די בהיתר לתכנן בניין, אלא שבתום התכנית יהיו שתי מערכות בקרה.
יעקב היכל: במסגרת הבקרה הפנימית, מהנדס אחר מהמשרד יצטרך לאשר את התכנית.
יעקב היכל: למעשה זה קיים היום, כי בטופס התכנית תמיד מתבקשות חתימות של שרטט, בודק ומאשר.
יעקב היכל: המאשר יהיה חייב להיות ברמה מעל המתכנן.
יעקב היכל: כך לאורך כל הדרך.
יעקב היכל: הפרטים הללו נמצאים בשלבי גיבוש.
יעקב היכל: עוד החלטנו להוסיף ולדרוש שכל מי שרשאי לתכנן בניין פשוט חייב לעבור בדיקה חיצונית, על פי חוק.
יעקב היכל: צריך לבדוק איך עושים זאת.
יעקב היכל: נוסף על כך החלטנו שמבנים מיוחדים, כמו בתי ספר, בתי חולים וכו' - תהיה עליהם חובת בדיקה חיצונית בחוק.
יעקב היכל: אולם נשארים בניינים שאינם בקטגוריה הראשונה ולא בשנייה.
יעקב היכל: באלה אנחנו מבקשים שתהיה ביקורת מדגמית של הרשות המקומית, גם זאת על פי חוק.
יעקב היכל: הרשות המקומית תפעיל מערכת שתבדוק 25% מהמבנים הללו.
נעמי בלומנטל: אני נאלצת לעזוב את הישיבה בשלב זה.
נעמי בלומנטל: הוועדה יכולה להטיל עלינו מה שתטיל, ואנחנו נבצע כמובן.
יעקב היכל: ביום 17 בינואר תהיה ישיבה של מועצת המהנדסים.
יעקב היכל: הנושא יעלה שם לדיון.
יעקב היכל: אני מקווה שההצעות יעברו שם, כי הן לטובת כולם.
יעקב היכל: על כל אלה הוספנו שני מקצועות: ראשית, מהנדס מפקח.
יעקב היכל: היום יש רק פיקוח עליון על פי חוק.
יעקב היכל: המהנדס או האדריכל שמגיש את התיק חייב לפקח פיקוח עליון.
יעקב היכל: ההצעה היא שמהנדס מפקח ילווה את כל שלבי הבנייה ויהיה אחראי להתריע על הבדלים בין התכנון לבין הביצוע לקבלן, למהנדס ולרשות המקומית.
יעקב היכל: היום, כשבאים לבקש היתר אכלוס, העירייה בודקת מי חתם ולפי זה מאשרת.
יעקב היכל: אבל אנחנו רוצים שבעירייה יבדקו, ושלא רק שישאלו אם כל האחרים בדקו.
יעקב היכל: הסיבה לכך היא שחלק גדול ממהנדסי הערים הם אדריכלים והם אינם יודעים את הדברים.
יעקב היכל: שנית, הם באמת עסוקים בהרבה דברים.
יעקב היכל: אני מקווה שבתוך שלושה או ארבעה חודשים נגמור להכין את כל המערכת הזאת.
יעקב היכל: זה אמור להחליף את הצעתה של ח"כ מאור בנושא המהנדס הבודק.
יעקב היכל: אני מבהיר שגם לגבי מבנים שמבצעים בהם שיפוצים יחול אותו נוהל.
אליעזר זנדברג: ומהן ההשלכות התקציביות של הקביעות הללו מבחינת עלויות הבנייה?
אליעזר זנדברג: הרי אם קבלן בונה 200 דירות, עלות המהנדס זולה יחסית כי היא מתחלקת בין כל הדירות.
אליעזר זנדברג: אבל אם מישהו בונה בית פרטי או משפץ – עלות המהנדס הבודק תהיה גבוהה.
יואב סרנה: בדיקה כזאת תהיה בדיקה פנימית של המשרד.
יואב סרנה: החלטת הממשלה הייתה גורפת, והיא קבעה שלכל מבנה יהיה מהנדס בודק.
יואב סרנה: זה באמת היה יוצר בעיות מהסוג שח"כ זנדברג תיאר.
יואב סרנה: היום הפשרה שמר היכל דחף אליה קובעת שרק למבנים מיוחדים תהיה בדיקה חיצונית.
יואב סרנה: לבדיקה כזאת בהחלט תהיה עלות.
יואב סרנה: במבנים רגילים תהיה בדיקה פנימית, שמחויבת בכל משרד.
יעקב היכל: המכון הגאופיזי עבר לפני שנתיים לבניין חדש לגמרי, ברמלה-לוד.
יעקב היכל: זהו מקום רגיש, שיש בו בעיות סייסמיות.