GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון אלפסי: אני מניח שאתם מכירים את איזו 14,000, תקני איכות סביבה באירופה.
שמעון אלפסי: כרגע באירופה במרכיבים שונים במדינות שונות יש חשמל מאוד גבוה והוא בא לידי ביטוי בסבסוד האנרגיה הנקייה או לחילופין בקנסות על ייצור אנרגיה לא נקייה ודרך זה בעצם רוצים לעודד ללכת לאנרגיה נקייה.
שמעון אלפסי: הצפי שתוך שנתיים האיחוד האירופאי יוציא תקן שמי שרוצה לעבוד אתו – כמו איזו 9000 ואיזו 14,000, תקני איכות סביבה – יצטרך לעמוד גם בנושא של אנרגיה נקייה ואז אנחנו נמצא את עצמנו עומדים בפני שוקת שבורה.
שמעון אלפסי: כבר בן-גוריון אמר שהשמש כמקור אנרגיה מהווה את הכיוון ואם נלך לשם, בעצם אנחנו עוקפים את הבעיה המרכזית של מדינת ישראל שזו בעיית האנרגיה.
שמעון אלפסי: אנחנו ביקשנו להקים ועדת היגוי בראשות שר המדע והתרבות מר מתן וילנאי והוא הסכים לכך.
שמעון אלפסי: חגית מסר-ירון, המדענית הראשית, נרתמה לעניין אף היא.
שמעון אלפסי: גם ממשרד התשתיות קיבלנו אהדה לעניין.
שמעון אלפסי: בקול קורא הראשון לא הצלחנו לבצע מספר פרוייקטים, אבל אנחנו משפרים עמדות ונראה איך נוכל לעשות פרוייקטים אחרים.
שמעון אלפסי: באמצעות ועדת משנה של ועדת החינוך רצינו להטמיע את הנושא גם בעיר.
שמעון אלפסי: צריך לזכור שבירוחם מתגוררים 10,000 תושבים ואם הולכים לנושא, ניתן לעשות אותו בגדול.
שמעון אלפסי: יש אלמנטים שאפשר לעשות בפיתוחים שיבוצעו על-ידי הנדסאים שיעסקו בחשמל וחשמל סולרי ואפילו עד להקמה של קבוצה בשיתוף עם חברה שמייצרת אלמנטים סולריים ומשרד המדע, הקמה של קבוצה שתתחרה.
שמעון אלפסי: היום מכל העולם מגיעים משלחות שממומנות על-ידי התעשייה ואני חושב שישראל יכולה לייצג בכבוד קבוצה ובעלות מאוד קטנה לשים את הדגש על המפה ולומר שישראל לא מפגרת אלא מקדימה.
שמעון אלפסי: צריך להתייחס גם לנושא של תכנון ובניית שכונה סולרית, תכנון מבנה בני ביתך סולרי, כאשר הכנסנו תקנון בפרוייקט בנה ביתך האחרון בנושא הסולרי.
שמעון אלפסי: ישנם היום ספרים שמדריכים איך לבנות בית סולרי.
שמעון אלפסי: זאת אומרת, אנחנו צריכים לצמצם פערים.
שמעון אלפסי: זו המצגת של החברה ההולנדית שהתחילה בפרוייקט בפברואר 2001.
שמעון אלפסי: כאן החברה מציגה את פרוייקט הבתים הסולריים.
שמעון אלפסי: בסופו של דבר ממשלת הולנד הלכה אתם על פרוייקט שלם וכאן הם מראים את הירידה לאורך השנים בעלות פר מגה-ואט.
שמעון אלפסי: ניתן לראות שבשנת 2005 התעשייה תהיה עצמאית.
שמעון אלפסי: זאת אומרת, לנו יש חלון זמן מאוד מצומצם להגיע לשם.
שמעון אלפסי: זאת העיר המרספוט בהולנד וכפי שאתם רואים העיר כולה עם פאנלים סולריים.
שמעון אלפסי: העיר נמצאת צפונית להולנד וזה אומר שאם שם אפשר לעשות את זה באופן כלכלי, בישראל אפשר לעשות את זה באופן הרבה יותר גדול.
שמעון אלפסי: כאן אתם רואים את הפאנלים שניתן לעשות בהם הצללה ואלמנטים בבתים כדי להראות שכרגע משתמשים ב34- אחוזים, אבל אפשר להקים מרכז מבקרים או מרכז הדרכה לנושא הסולרי ולהקים נקודת עוגן של תעשייה שניתן לעשות בה דברים רבים.
שמעון אלפסי: כאן אתם רואים מוצרים שהיום נמכרים באמצעות האינטרנט.
שמעון אלפסי: זאת אומרת, הקרקע היא קרקע פורייה ורחבה שצריך להגיע אליה והדבר הזה יכול ליצור, יחד עם החלטה נכונה של משרד התשתיות בנושא של המאה מגה-ואט, 1,300 מקומות עבודה נכון לששה חודשים.
שמעון אלפסי: זאת אומרת, ירוחם ודימונה נמצאות בכותרות בנושא של אבטלה, אבל הבעיות יכולות להיפתר והאנשים יכולים להיכנס לעבודה.
שמעון אלפסי: בעניין הזה אפשר להפוך את הגלגל ולהיות מובילים ולא מובלים.
ענת מאור: אני רוצה לפנות דווקא למשרד התשתיות.
ענת מאור: כדי להציג את הנושא רציתם הרבה מאוד זמן, אבל בהשקעה אמרתם שיש לכם אפס שקלים.
אמנון עינב: אם תהיה סכמה של מימון ואני חושב שמשרד התשתיות באיזושהי צורה יהיה מוכן להצטרף למרות שאני לא יכול להבטיח דבר כזה.
ענת מאור: שם המשחק היום הוא איך אתה בסוף משווק את המחקר, את הידע ואת החזון.
ענת מאור: אנחנו רואים כאן שצריך לחשוב איך עושים בדיוק את אותו מעבר והמעבר הזה לא יהיה רק עם החזון של בן-גוריון הוא הכרחי כי בלי החזון לא יקרה כלום, אלא הוא יהיה בדיוק בנישה שאומרת איך ניתן לעשות את הדבר.
ענת מאור: אנחנו אומרים שזה ערך מוסף אבל זה צריך להיות ערך מוסף כלכלי ולא רק מחקרי.
ענת מאור: לכן אני חושבת שהכיוון הזה של הקשר בין הממשלה לבין גורמים כלכליים צריך להיות.
ענת מאור: יתכן מאוד שהנושא לא יהיה כלכלי בישראל אלא יהיה רק ליצוא ואני שואלת האם זה נבדק.
ענת מאור: עם כל הכבוד, אנחנו בכל-זאת מדינה קטנה.
ענת מאור: נניח שהפרוייקט בירוחם יצליח, אבל השאלה מה הפוטנציאל בארץ לעומת חוץ-לארץ.
ענת מאור: אם מצפים שרמת המודעות בארץ תעלה מאוד, צריך קודם כל לסיים את המלחמות, וכאן אני מכניסה פוליטיקה.
ענת מאור: במדינות בהן איכות החיים והסביבה קיימת, כל התפיסה לזה עלתה אבל אלה מדינות לא נמצאות במלחמה ואין להן קליטת עלייה וכל התרבות הפוליטית והציבורית היא אחרת.
ענת מאור: אני חושבת שהעובדה שהשקיעו בנושא אנרגיה סולרית הייתה חזון נכון.
ענת מאור: אני מבינה שהבעיה עכשיו היא לא רק מחקר ועוד מחקר אלא איך באמת מנסים להפוך את זה למשהו כלכלי ואז צורת החשיבה היא אחרת ואז זה לא קשור רק למשרד המדע ולוועדת המדע.
ענת מאור: אני חוזרת ואומרת שצריך גם לראות איך מציגים את הנושא בפני מקבלי ההחלטות בנושא השקעות וגורמים פרטיים.
ענת מאור: אם הרעיון הוא שזה יכול לעזור כתחליף או כהשלמה לאנרגיית חשמל, אני מבינה מכל התקשורת שיש בעיה דווקא עם חברת חשמל.
ענת מאור: אני חושבת יש כאן חלון הזדמנויות להתחבר לחברת החשמל.
ענת מאור: אם זה יהיה במקום עוד פרוייקט אחד כולל ארובות ואקולוגיה, זה דבר גדול אבל בעניין הזה אני שואלת מה מידת הקשר ההדוק שיש עם חברת החשמל והאם בכלל יש קשר עם חברת החשמל.
אברהם ארביב: הבעיה שלנו היא שהאוצר מנסה לנצל כל הזדמנות כזו כדי להכניס שינויים מבניים במשק כך שהדרך היעילה והמהירה ביותר לעשות זאת היא דרך חברת החשמל, אבל אם רוצים לעשות גם שינויים מבניים במשק, יש כוונה לעודד יצרנים פרטיים שזו כוונה מבורכת לחלוטין, אבל כאן אני חושש שבסופו של דבר הדברים האלה ייפלו ולא יתקיימו.
אברהם ארביב: אנחנו חייבים לשתף פעולה עם חברי הכנסת כדי לשנות את כללי המשחק אבל כל עוד כללי המשחק הכלכליים הם כפי הם היום, וכללי המשחק היום הם קפיטליסטיים, חייבים לעבוד לפיהם.
אברהם ארביב: לבוא עם פרוייקט בירוחם כאשר בכל דירה משקיעים מאה אלף דולרים כדי לחסוך לצרכן 800 שקלים בחודש, זה משהו שאף אחד שהוא שפוי לא יעשה זאת.
אליעזר זנדברג: אני מבקש, אם תוכלו לבוא לישיבה בעוד שלושה חודשים עם איזושהי התייחסות ותאמרו האם זה בכלל נבדק על-ידכם, האם הדבר הזה נשקל ומה המשמעויות.
ענת מאור: אנחנו עוברים לנושא הקמת קריית המדע ולנושא המחקר והפיתוח בנגב כאשר לנושא זה תתייחס פרופסור רבקה כרמי.
ענת מאור: לאחר מכן פרופסור ברכה רגר תשלים ותתייחס לנושא הבריאות והמחקר בדרום.
רבקה כרמי: הקדמה מאוד מאוד קצרה שמדברת על כך שרק לפני 10 או 11 שנים הייתה המלצה שדיברה על כך שאוניברסיטת בן-גוריון תישאר כקולג'.
רבקה כרמי: אני חושבת שזו הייתה החלטה נחושה מאוד - שבראשה עמד פרופסור אבישי ברוורמן - שגרסה שהאוניברסיטה לא תהיה קולג' אלא זו תהיה אוניברסיטה שהיא אחת הגדולות והטובות בארץ וגם בעולם.
רבקה כרמי: אני חושבת שבעשר השנים האחרונות באמת קרו דברים שאני לא יודעת אם הם קרו בסדר גודל כזה במדינה.
רבקה כרמי: מספר הסטודנטים השליש את עצמו, בקשות המחקר ומימון בקשות מחקר גדלו, התוצרת המחקרית-המדעית של האוניברסיטה גדלה.
רבקה כרמי: אני חושבת שזה לא המקום לציין את הדברים אבל אני בטוחה שהרבה אנשים מכירים את המטריה.
רבקה כרמי: הבעיה העיקרית היא שכחמישים אחוז מהסטודנטים שלנו הם אנשי הדרום, אנחנו תורמים כעשרים אחוזים לעובדי ההיי-טק במדינה באשר הם, אנחנו מייצרים כאלף מהנדסים לשנה בתחומים מאוד מבוקשים, אבל מספר האנשים שנשארים במקום הוא מצומצם ביותר.
רבקה כרמי: האוניברסיטה הזו ללא ספק במשך השנים האחרונות משמשת מנוף בלתי רגיל לקידום הנגב, גם בנושא המדעי אבל בעיקר – ועל זה אני רוצה לשים דגש – בנושא החברתי הקשה מאוד במקום הזה.
רבקה כרמי: המעורבות של האוניברסיטה היא בלתי רגילה, המעורבות של סטודנטים ושל חברי סגל בפרוייקטים שהם ביוזמת האוניברסיטה ושההשקעה הכספית בהם היא קטנה ביותר.
רבקה כרמי: כמו שאמרתי, הבעיה היא בעיית התעסוקה והבעיה של אחזקת כוח האדם היוצא מן הכלל במקום שלנו.
רבקה כרמי: העובדה היא שבשנים האחרונות פחות מחצי אחוז, שליש אחוז, מהשקעות קרנות הון סיכון במדינה הזאת הושקעו בדרום.
רבקה כרמי: כר הפעולה הוא בלתי נדלה ולכן אני רוצה להתרכז בשני פרוייקטים מרכזיים שאוניברסיטת בן-גוריון מבקשת להבין ושבלי עזרתה של ממשלת ישראל הם לא יוכלו להתקיים.
רבקה כרמי: אני רוצה להציג בקצרה את הנושא של קריית ההיי-טק וברכה רגר – אחת מאושיות האוניברסיטה בפקולטה שלנו – תציג את הנושא של המכון למחקר הביו-טכנולוגי במדעי החיים.
רבקה כרמי: הקמת קריית ההיי-טק, אני בטוחה שרובכם שמעתם עליה אבל היא בבחינת כל העניינים הפרוצדורליים מאוד מאוד מתקדמת.
רבקה כרמי: כאן יש חבירה של עיריית באר-שבע לאוניברסיטה בפרוייקט שעל פניו נראה אולי מגלומני, אבל זו הדרך היחידה להוציא את המקום הזה מבעיית התעסוקה, הכלכלה וגם החברה.
רבקה כרמי: מדובר בקריה שתשתרע בסופו של דבר על שטח של בערך 600 דונם.
רבקה כרמי: מדובר בסך הכל בשטח גדל של 600 דונם, מזרחית-צפונית לקמפוס הנוכחי, מתוכו שלב א' של 150 דונם אמור להיות מפותח ממש לאלתר.
רבקה כרמי: יש שלושה שטחים עיקריים בהם הממשלה נדרשת לעזור כי בנושא היוזמה והגיוס אנחנו פועלים.
רבקה כרמי: נושא אחד הוא פיתוח התשתיות באופן מיידי כאשר השטח קיים ויש את הפיתוח של התב"ע הספציפית.
רבקה כרמי: נושא שני הוא מענקי השקעות להקמת מבנים, אבל בעיקר אנחנו מדברים על נושא הטבות מס לחברות היי-טק ועובדיהן, והתגייסות ברמה הלאומית.
ברכה רגר: כאמור, אנחנו הרווחנו את זה מכיוון שישנם פרוייקטים שהם פרוייקטים ייחודיים, פרוייקטים שמנצלים את עצם הימצאותו של המכון בנגב ועצם הימצאות החוקרים בנגב.
ברכה רגר: מדובר בנושאים של הגנטיקה של הבדואים, המחלות הגנטיות שזה דבר מאוד ייחודי והוא נכנס לכל הפרוייקט של גינום האדם אבל הוא מתקדם ואצלנו בנגב אפשר לעשות אותו.
ברכה רגר: בנוסף לזה יש את הנושא של פיתוח החומרים מאצות, פיתוח ביו-טכנולוגי כאשר חלק ממנו כבר בתהליכים ומשתמשים בחומרים האלה לפיתוח חומרים קוסמטיים באסתי לאודר.
ברכה רגר: לאחר מכן יש לנו תוכניות כמו ביו-סנסורים, ביו-טכנולוגיה סביבתית.
ברכה רגר: זאת אומרת, יש לנו את הפוטנציאל וקיימת התשתית וצריך לחזק אותה.
ברכה רגר: צריך לחזק את המקום גם בתשתית אנושית כי אנחנו חייבים שתהיה לנו אפשרות להשאיר את הסטודנטים שלנו במקום.
ברכה רגר: בתפקידי כמדענית ראשית של משרד הבריאות אני מסתובבת במכון ויצמן ובכל בתי-החולים בארץ וכולם אומרים לי שלום המורה.
ברכה רגר: כל הסטודנטים שלנו בעמדות מאוד מאוד בכירות בכל בתי-החולים ובמכון ויצמן.
ברכה רגר: כל סטודנט טוב שלנו עובר למכון ויצמן כדי להמשיך את לימודיו.
ברכה רגר: אנחנו חייבים היום שיהיה לנו את התקציבים להשאיר את האנשים האלה אצלנו.
ברכה רגר: התשתית הבסיסית קיימת, אבל צריך לחזק ולעבות ומשם כמובן להוביל את זה קדימה לתעשייה ולהיי-טק.
ברכה רגר: יש כאן איזושהי שרשרת שלא קיימת במקומות אחרים כאשר מצד אחד יש אוניברסיטה, יש בית-חולים, יש בית-ספר להנדסה שהוא מאוד חשוב והכל קיים ביחד ומשם אנחנו הולכים לפיתוחים יישומיים ומשם אנחנו רוצים לעבור לפיתוחים התעשייתיים.
ברכה רגר: לתפעול השוטף של המכון אנחנו צריכים כששה מיליוני דולרים בשנה כאשר בשלוש השנים הראשונות מדובר ב18- מיליוני דולרים עבור השקעות בתשתית.
ענת מאור: הנושא האחרון הוא הנושא של החינוך המדעי טכנולוגי בדרום.
שמואל הר-נוי: אני אתמקד כאן בחלק הבלתי פורמלי כי ישבנו עכשיו בוועדת החינוך ודיברנו על מרכיבים אחרים.
שמואל הר-נוי: מדברים הרבה על פערים וכאן תרשו לי להתייחס לזה כי יש לזה השלכה.
שמואל הר-נוי: אלה נתונים שהתפרסמו בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפני כשבועיים והם עברו בשקט מאוד גדול.
שמואל הר-נוי: ההוצאה של משקי בית לחודש לילד לקורסים, לחוגים ולשיעורי בית היא פי עשרים בין החמישון התחתון לחמישון העליון.
שמואל הר-נוי: זה מתבטא גם בחוגי מדע, חוגי העשרה וקירוב למדע מעבר לפורמלי.
שמואל הר-נוי: אתם ועדת המדע, תסתכלו גם כאן ותוכלו לראות את הפערים הבאים שאלה הפערים הדיגיטליים כאשר כבר היום יש לזה השלכה על הפעילות שלנו.
שמואל הר-נוי: הפעילות שלנו נועדה לגשר על הפערים האלה.
שמואל הר-נוי: זאת אומרת, אם בתשתיות ואם בפעילויות כוללות.
שמואל הר-נוי: אנחנו באנו ואמרנו שלא מספיק שתהיה חשיפה לפיסיקה בבית-הספר אלא חשוב שגם אחר-הצהרים ייבנו מרכזים לפעילויות שימשכו את הילדים ואולי תהיה לזה השלכה על הפעילות הפורמלית.
שמואל הר-נוי: כאן אתם רואים את מרכיבי הפעילויות כאשר מדובר בפעילות מדעית לילד שזה אומר חוגים ופעילויות אחרות, מוקדים לאחר הלימודים ופעילויות קיץ.
שמואל הר-נוי: תראו איזה דרישה יש בדרום ויש לכם פה רשימה של פעילויות, מה שקראתי פעילות ישירה לילד, כאשר בתוך זה יש כ22- אלף ילדים שהם פעילים בדרום, מפעילויות קיץ דרך פעילויות אחרות, ואנחנו כבר רואים את הניצנים.
שמואל הר-נוי: אני אתן לכם דוגמה דרכה אפשר לראות כאשר מורידים את החסם הכלכלי ופותחים את כל העולם בפני אותם ילדים.
שמואל הר-נוי: יש לנו מועדון מתמטי שמופעל על-ידי המפמ"רית למתמטיקה והילדים האלה שבאים אליו מלפני שנה זוכים כמעט בכל הפרסים במדינת ישראל.
שמואל הר-נוי: בסך הכל אמרנו שהעלות היא אפסית ואין מגבלה כלכלית בכל צורה שהיא.
שמואל הר-נוי: תראו את ההיקפים ודרכם תוכלו לראות את נושא המחשבים בכל הרמות.
שמואל הר-נוי: זאת אומרת, אנחנו לא הולכים רק למצטיינים להם עשינו פעילויות עם מייקרוסופט, עם עתודה טכנולוגית יובלים ועם הצבא כאשר הילדים הוכשרו במהלך השנים כנאמני מחשב בתוך בתי-הספר והם משכו את המערכות קדימה.
שמואל הר-נוי: אני אציין כאן מספרים כדי שתבינו באיזה היקף הוצאה מדובר.
שמואל הר-נוי: 9,000 תלמידים השתתפו במחנות קיץ מדעיים שהתקיימו בניצנה, במיגל, באוניברסיטת בן-גוריון ובמקומות אחרים.
שמואל הר-נוי: במיגל עלות לילד סדר גודל של 4,200 שקלים כשהילד היה צריך לשלם 500 שקלים.
שמואל הר-נוי: בעיה נוספת היא סביבות למידה, גם סביבה תרבותית.
שמואל הר-נוי: בדרום אין מוזיאונים ובכיוון הזה הקמנו במהלך השנים ואיגמנו פעילויות של משרד החינוך ואחרים.
שמואל הר-נוי: בכל הפריפריה וגם באשכול יש לנו מרכז מדעי שהיינו שותפים לו ואתם יכולים לראות מרכזים מדעיים ופעילויות אחרות כאשר גולת הכותרת שאנחנו מנסים לקדם עכשיו היא פארק מדע.
שמואל הר-נוי: אגב, דיברתם כאן על השמש ובניצנה הולך ומתגבש ויש כבר עשרות או מאות ילדים שנחשפים שם לנושא של פוטו-סינתזה, שמש וכן הלאה.
שמואל הר-נוי: הבעיה המרכזית היא שמרבית הדברים לא באים מתקציבי מדינה.
שמואל הר-נוי: אם בודקים בתקציבי המדינה, גם בתקציבים של משרד החינוך וגם בתקציבי משרד המדע, ההיקפים כאן גדולים מכל התקציבים שיש למשרד החינוך ולמשרד המדע לפעילות הזאת.
שמואל הר-נוי: הביקוש גדול, הרצון גדול, אבל אם התוכנית שלנו שהיא לחמש שנים כרגע ואולי תוארך בשנתיים-שלוש תיפסק, אותה תנופה שקיימת - ואנחנו רואים אותה גם עכשיו בנטייה למגמות – תלך ותרד ותדעך.
ענת מאור: אני רוצה לומר שאני מאוד מסכימה עם הנושא אותו הציג שמואל הר-נוי.
איתן גורביץ: עלות ההקמה כולה היא ארבעה מיליון דולר מהם אנחנו זקוקים לשני מיליון דולר ואחזקה שנתית להערכתנו מהווה כ600- אלף דולר לשנה.
איתן גורביץ: בחלק הקמ"ג תשתתף, אולי בכוח אדם וכולי, ואת כל השאר נצטרך לגייס.
איתן גורביץ: יש לנו עוד כוונה חשובה מאוד - וחבל שאני לא יכול להציג לכם את הנושאים כי בוודאי היה מעניין אתכם לראות עד כמה אנחנו רוצים לקרב את הציבור לכל הנושא הגרעיני, ואולי אדגיש עוד נקודה אחת – לבנות בתוך האודיטוריום כור גרעיני עם ליבה ולהסביר כיצד פועל הכור הגרעיני, לעשות הצגה אור-קולית.
איתן גורביץ: כור קמ"ג בנוי כך שאף אחד לא יכול להיכנס לבריכת המים ולראות, אבל במקום שנבנה תהיה לאנשים האפשרות לראות כיצד בנוי הכור.
איתן גורביץ: אני משער שבסופו של עניין לאחד המשתתפים ניתן להפעיל את הכור.
ענת מאור: לגבי המוזיאון אני רוצה לומר שאני מאוד מקווה שאכן יקום ויתפתח.
ענת מאור: מתוך דאגת ידידה אני אומרת שתעשו בדיקה עם משרד החינוך על פוטנציאל המבקרים.
ענת מאור: השנה במשרד המדע היא שנת החלל.
ענת מאור: ב13- במרץ 2002 יתקיים יום המדע הבינלאומי ואנחנו נקדיש אותו לחלל.
ענת מאור: אני מבקשת להיות בקשר עם ענת לוי מנהלת הוועדה על-מנת להקים תערוכה כשליום זה יוזמנו גם תלמידים מהדרום.
ענת מאור: אנחנו מבקשים שבאותה תוכנית של חינוך לחלל תינתן תשומת לב מירבית לדרום ולנגב.
ענת מאור: אנחנו לא אומרים רק לדרום ולנגב כי זה יהיה בכל המדינה, אבל המדינה צריכה לתת לנגב והדרום העדפה כפולה.
ענת מאור: הוועדה רושמת לפניה גם את סדרי העדיפויות שהביא בפניה הנגב.
ענת מאור: אני חושבת שהצגתם את הדבר באופן נכון.
ענת מאור: אולי אישית הייתי מתחילה דווקא ואומרת שהקמת קריית המדע, על העניין של ההיי-טק ועל העניין של המכון לביו-טכנולוגיה, לא תהיה רק בגדר תוכנית אלא תהיה תביעה לשנת 2002 ולכן אנחנו תובעים מהממשלה לראות בזה יעד ליישום ולא רק לדיבורים ולחזון.
ענת מאור: כל נושא האנרגיה הסולרית, המעבר מהמחקר אל היישום, כולל הקמת התחנה, כולל קשר עם חברת החשמל וחברות מסחריות וכולל ירוחם, בהחלט מהווה גישה נכונה וחלון הזדמנות נכון.
ענת מאור: אני רוצה להדגיש שבירוחם הנושא מאוד מרשים אבל יש פער בנתונים לגבי העלויות.
ענת מאור: אני מבקשת שלישיבה שנקיים בעוד שלושה חודשים יובא גם העניין הכספי.
ענת מאור: קיים גם הנושא של החינוך וכאן אנחנו מקבלים את סדרי העדיפויות ונסייע ככל שניתן.
ענת מאור: אני רוצה לסיים בברכות לכם ולומר שיש עוד נושאים שאנחנו תובעים מהממשלה לקדם אותם, כמו נושא הנשים ונושא הבריאות ובתי-החולים ואנחנו מבקשים גם מכל אנשי הנגב לזכור אותם.
ענת מאור: שר הבריאות התחיל השנה את הביקור הראשון שלו בבית-החולים ברזילי ועשה זאת בהמשך לפנייתי כתושבת הדרום.
ענת מאור: אני רוצה לומר שאנחנו לא מרפים מהתביעה בנושא הכבישים והרכבות.
ענת מאור: השלום לתושבי הנגב והדרום הוא לא רק עניין פוליטי אלא כורח קיומי כי אני באמת מאמינה שבנושא הפרחת השממה, אם היא תהיה יחד עם הפלשתינאים ועם הירדנים, הכל ייראה אחרת.
ענת מאור: זו סיבה לאמירה הפוליטית שבמקום בתותחים ובשטחים ישקיעו במדע, בנגב ובשלום.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי שמוקדשת היום לנושא תל"ם והפעילות החשובה והמבורכת שלה, כפי שאנחנו נשמע בהמשך.
ענת מאור: בנסיבות העתים והאקטואליה אני רוצה לפתוח קודם כל בדברי אבל וזעם על הרצח של פרופ' ברוך זינגר ז"ל, מדען וחוקר במרכז בנחל שורק, שנרצח ביום ראשון.
ענת מאור: אנחנו בקהילה האקדמאית הבענו גם תנחומים על אסון המסוקים.
ענת מאור: הפעם מדובר ברצח וכולנו מביעים הן את הזעם והן את הנחמה.
ענת מאור: אני רוצה לעדכן את כל המוזמנים.
ענת מאור: האולם הזה רגש הבוקר החל משעה 10:30 בדיון בנושא מערכת האיזונים בין חופש המחקר, תרומתו החשובה והצורך להצלת אנשים, לבין השמירה על מזעור הסבל לבעלי חיים.
ענת מאור: אני רוצה לחזור על עמדת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי מישיבתה ב-16.11.1999.
ענת מאור: אין ספק שמזעור הסבל של בעלי החיים הוא יעד חשוב.
ענת מאור: עם זאת, אנחנו חושבים שיש לתת גיבוי ולתת עדיפות עליונה לצרכי המחקר, לחופש המחקר ובוודאי להתנגד לכל איומים על חוקרים.
ענת מאור: זה צו השעה ואנחנו עומדים מאחורי ההחלטה הזאת.
ענת מאור: אני אישית פניתי למציעים וביקשתי שלא יקדמו את הצעות החוק אלא יטפחו את השיח ושיג הציבורי, כולל דברים שצריך לקדם אותם ושוקדים עליהם.
ענת מאור: אני רוצה לעבור לשני הנושאים הראשונים שעומדים על סדר יומנו.
ענת מאור: ראשית, יש לנו צורך בתיקון טעות טכנית בחוק מידע גנטי.
מירב ישראלי: בחוק מידע גנטי, שעומד להיכנס לתוקף בסוף החודש, נפלה טעות בסעיף 51, שקובע הוראת שעה לגבי סעיף הביטוח, שהוא סעיף 30.
מירב ישראלי: סעיף 30 קובע איסור על מבטח לשאול האם מבוטח עבר בדיקה גנטית ולבקש תוצאות של בדיקה כזאת, וגם אוסר עליו לשלוח אותו לבדיקה גנטית לצורך הביטוח.
מירב ישראלי: לכלל הזה של האיסור יש חריג מסויים, שקבעו בסעיף קטן (ד).
מירב ישראלי: מעיון בפרוטוקולים של הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי עולה שלגבי החריג הזה, שקבעו בסעיף קטן (ד), הוחלט לקבוע הוראת שעה, שהתוקף שלה יהיה 3 שנים מיום פרסום החוק.
מירב ישראלי: בטעות בסעיף 51, שקובע את הוראת השעה, במקום "סעיף 30(ד)" נכתב "סעיף 30(ג)".
מירב ישראלי: זאת טעות טכנית שיכולה לגרום לבעיה ברגע שהחוק יכנס לתוקף.
מירב ישראלי: לפיכך מתבקש לקבל תיקון החלטה, שיונח בפני מליאת הכנסת, לתיקון הטעות הטכנית האמורה.
ענת מאור: הסוגיה שבמקרה נפלה בה הטעות הטכנית היתה מאוד מהותית בדיוני הוועדה.
ענת מאור: אפילו התקיימה בה הצבעה והעניין הוכרע ברוב ובמיעוט.
ענת מאור: אני רוצה להיות בטוחה, למען למנוע כל ספק, שאני לא מצביעה על דבר שלא התכוונו אליו.
ענת מאור: האם זה נאמן בוודאות להחלטת הוועדה?
מירב ישראלי: כן, בהחלט.
ענת מאור: אני סומכת עליך.
ענת מאור: אני רק רוצה להיות בטוחה.
מירב ישראלי: הדברים מופיעים בפרוטוקול הוועדה בנושא הזה.
מירב ישראלי: פנו אלי ממשרד המשפטים והפנו את תשומת ליבנו לצורך בתיקון.
מירב ישראלי: בדקנו את זה וכך אנחנו עושים.
ענת מאור: מי לאישור תיקון הטעות הטכנית שנפלה בחקיקה?
ענת מאור: בעד - רוב אין מתנגדים הצעת התיקון נתקבלה.
ענת מאור: ההצעה נתקבלה.
ענת מאור: המאבק למיגור תופעת הפדופילים באינטרנט - דיווח היחידה לפשעי מחשב במשטרת ישראל
ענת מאור: אנחנו עוברים לנושא הבא, המאבק למיגור תופעת הפדופילים באינטרנט.
ענת מאור: הוועדה מופקדת על הנושאים החשובים הללו לטווח הרחוק, ואכן כך אנחנו נוהגים ומקיימים ישיבות, בסדר יום באמת רציני.
ענת מאור: עם זאת, תפקידנו להיות עם היד על הדופק.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר את המידע שהתפרסם על מבצע נגד פדופילים שבו נעצרו עשרות אנשים ברחבי העולם.
ענת מאור: אני מברכת מאוד על המבצע שנעשה באירופה, בקנדה ובאוסטרליה.
ענת מאור: הזמנו את נציגי המשטרה, ברוכים הבאים.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שהוועדה קיימה בקדנציה הזאת 4 דיונים בנושא הזה: 1) ביולי 1999, דיון בנושא הרומן הווירטואלי באינטרנט.
ענת מאור: 2) בפברואר 2000, דיון בנושא תופעת ההאקרים, על הטרור ברשת האינטרנט.
ענת מאור: 3) בנובמבר 2000, דיון בנושא האלימות נגד נשים באינטרנט.
ענת מאור: 4) במרץ 2001, דיון בנושא סכנת ההתמכרות לאינטרנט.
ענת מאור: כמובן שאני לא אחזור על כל מה שנאמר באותם דיונים.
ענת מאור: עם זאת, מתוך החשיבות המופלגת שאנחנו רואים לאינטרנט - ויושב פה יושב-ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת מיכאל איתן - במובן תקשורת, אופקים, כישורים, תרבות, כלכלה וכל הנפלאות החיוביות - ואני אומרת את זה לא מן השפה אל החוץ - התביעה שלנו מהממשלה לפתח אותו אולם אנחנו יודעים גם את המסוכנוּת.
ענת מאור: הזמנו את נציגי המשטרה כי בכל הישיבות הללו ראינו שקיים חוק במדינה אך החוק לא מופעל.
ענת מאור: אני רוצה לחזור ולומר מה הוועדה בראשותי דרשה מן המשטרה בשנת 1999.
ענת מאור: אנחנו רוצים לדעת האם הדברים האלה מבוצעים.
ענת מאור: האם יש הגדלה של המחלקה שלכם?
ענת מאור: האם יש אכיפה של החוק נגד פורנוגרפיה ושל חוק המחשבים?
ענת מאור: לגבי משרד החינוך ברצוננו לקבל דיווח קצר ולשמוע מה התבצע ומה מתקיים בנושא.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שפנינו לשלטון המקומי לגבי כל נושא האכיפה והיידוע של ילדים ושל בני נוער.
ענת מאור: החינוך נעשה דרך השלטון המקומי.
ענת מאור: נציגי המשטרה, אני מבקשת מסגן-ניצב מאיר זוהר, ראש מפלג עבירות מחשב, לתת לנו דיווח.
ענת מאור: ושאלה אחרונה, האם היה קשר בין הקהילה הבין-מערכתית באירופה לבין משטרת ישראל?
ענת מאור: אסור לנו להיות מעין עולם נידח שלא עוסק בתחום כזה חשוב.
מאיר זוהר: ברשותך, אתן סקירה קצרה לפני שאני אענה על השאלות הנוקבות שהצגת בפנינו.
מאיר זוהר: אני רוצה קודם כל להסיר כל ספק ולהדגיש שחובתה של משטרת ישראל היא באמת להגן על אוכלוסיות פגיעות ועל קורבנות, גם ברשת האינטרנט.
מאיר זוהר: משטרת ישראל מתייחסת לנושא הזה בחומרה הרבה ביותר.
מאיר זוהר: גם אם אין להמעיט בערכן של עבירות אחרות, והזכרת חלק מהן - טרור, האקרים, חדירות ופריצות - היום הראייה במשטרת ישראל אל ניצול ילדים והפצת פורנוגרפיה של ילדים ברשת האינטרנט היא כאל חלק מתופעה רחבה של ניצול קטינים, של abuse של קטינים.
מאיר זוהר: הסטטיסטיקה בישראל מצביעה על עלייה חדה בתחום הזה.
מאיר זוהר: אם בשנת 1996 נפתחו לדוגמא 1,336 תיקים בתחום, בשנת 2000 נפתחו 1,509 תיקים, שזה עליה של 37% במספר התיקים שנפתחו.
מאיר זוהר: קשה מאוד לבודד בתיקים האלה דווקא את אותו תחום של רשת האינטרנט.
מאיר זוהר: למעשה זה בלתי אפשרי.
מאיר זוהר: במתכונת הקיימת של השאילתות המובְנות במחשב, בלתי אפשרי לבודד את הקטע של רשת האינטרנט וניצול ילדים ברשת האינטרנט מניצול קטינים בכלל.
מאיר זוהר: יחד עם זה, חייבים להבין שיש קשיים רבים בחקירת פשעים שמבוצעים באינטרנט בכלל, ובחקירת פדופיליה ברשת בפרט.
ענת מאור: את הקשיים ואת הדילמות שמענו בישיבות הקודמות.
ענת מאור: בישיבה הזאת אנחנו רוצים לשמוע בכל זאת מה נעשה, אחרי הקשיים.
ענת מאור: עובדה שזה יכול להתבצע, עובדה שזה התבצע באירופה ובארצות אחרות.
ענת מאור: השאלה שלנו היא האם אותם 6 תקנים נשארו 6 או שהיחידה שלכם גדלה?
ענת מאור: בכמה מקרים של עבירות באינטרנט טיפלתם?
ענת מאור: אני מבקשת לקבל על זה מידע מדוייק.
מאיר זוהר: לגבי הגדלה: אכן ישנם גיוסים של חוקרים חדשים למפלג עבירות מחשב, אם כי לא במידה שחשבנו מלכתחילה.
מיכאל איתן: אולי אני אחדד קצת את השאלה.
מיכאל איתן: האם ידוע לכם על קיום אתרים ששוכנים בשרתים ישראלים שמכניסים בהם באופן שוטף חומרים שמיועדים בעיקר לאוכלוסיה של פדופילים?
מאיר זוהר: כן.
מאיר זוהר: אנחנו קיבלנו מספר מידעים בתחום הזה.
מאיר זוהר: גם בעבר קיבלנו מידע כזה וטיפלנו בו.
מאיר זוהר: היה גם פרסום בנושא הזה בעיתון Y-NET באינטרנט.
מאיר זוהר: הנושא נבדק.
מאיר זוהר: זה בדיוק אחד הקשיים שרציתי דבר עליהם.
מאיר זוהר: מצד אחד, הנושא של טשטוש הגבולות בין הממשי, הריאלי, ובין הווירטואלי.
מאיר זוהר: מצד שני, כל הנושא של טשטוש הגבולות הבינלאומי.
מאיר זוהר: זה בדיוק מסביר את הבעיה.
מאיר זוהר: באנו לאותה חברה והתברר שהיא מנהלת את האתרים האלה בשרת מרוחק שנמצא בארצות-הברית, כי בארצות-הברית מותר להפיץ - לא פדופיליה חלילה, אבל כל מיני חומרים.
ענת מאור: מה מידת הקשר לאינטרפול?
מיכאל איתן: אם זה מותר בארצות-הברית אז האינטרפול לא יעשה שום דבר.
מאיר זוהר: פדופיליה אסורה בארצות-הברית אבל אותם חומרים, שהופיעו בפרסומים שחבר הכנסת איתן מתייחס אליהם, מותרים.
מאיר זוהר: אכן הנושא הזה נבדק.
מאיר זוהר: השרתים מנוהלים בארצות-הברית.
מאיר זוהר: האיש בארץ לא שומר בכלל, מטעמיו שלו - כנראה מטעמים מסחריים, אני מקווה שלא יותר מזה, הנושא ממשיך להיות בבדיקה אצלנו ולא אמרנו נואש - לא שומר לוגים ואת אותם פרטים הנדרשים לביצוע חקירה יותר מעמיקה כדי שאפשר יהיה לעלות על עקבותיהם של אלה שפתחו את האתרים בחוץ-לארץ ולבדוק מה הקשר שלהם עם גורמים ישראלים.
מיכאל איתן: אבל אתה אומר שעל-פי חוקי ארצות-הברית, בארצות-הברית לא מתבצעת עבירה.
מאיר זוהר: בואו נפריד בין פורנוגרפיה בכלל לבין פדופיליה.
מאיר זוהר: במקרה הספציפי הזה, זאת לא היתה עבירה בארצות-הברית.
מיכאל איתן: האם על-פי החוק הישראלי זאת היתה עבירה?
מיכאל איתן: נדמה לי שגם על-פי החוק הישראלי זאת לא עבירה.
מיכאל איתן: מה ההבדל בין החוק האמריקאי בעניין זה לבין החוק הישראלי?
מאיר זוהר: אולי עו"ד הגר רובין, שהיא משפטנית, תוכל להשיב.
ענת מאור: בכל זאת, איזה מקרים כן תפסתם?
ענת מאור: מה כן נעשה?
מאיר זוהר: מחלק עבירות מחשב חקר מספר מקרים.
מאיר זוהר: אני רוצה לומר במאמר מוסגר שיש עוד פעילות נוספת, שזה לא המקום לפרט אותה, בתחום הזה, פעילות מודיעינית וגם חקירתית.
מאיר זוהר: בדקנו מספר מקרים שאולי יסברו את האוזן לגבי הקשיים שלנו בהתמודדות עם כל הנושא.
מאיר זוהר: מקרה אחד הוא למשל נער קטין שפתח בעצמו אתר שבו הוא הראה פרסום תועבה שלו עצמו.
מאיר זוהר: לפעמים אנחנו צריכים להגן על הקטינים מפני עצמם ולא מפני בוגרים אחרים.
מאיר זוהר: נושא נוסף שטיפלנו בו הוא אתר, שכמו שהזכרתי, מספק שירותי אחסון חינם בארץ לכל דיכפין והשרתים עצמם נמצאו בחוץ-לארץ.
ענת מאור: האם יש לך דוגמא של הצלחה בשנתיים האחרונות?