GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל כהן: ברור שהקשר שלו לנושא כגורם שממונה עלינו, כמבצעי הניטור, כגוף לאומי שמופקד על הנושא.
יובל כהן: ניטור של איכות הסביבה בכלל ושל הסביבה הימית הוא כמובן מרכיב חיוני של המינהל הסביבתי הן כבסיס לקבלת החלטות והן ככלי למעקב אחר האפקטיביות של החלטות שהתקבלו.
יובל כהן: מהסיבה הזו בכל המדינות המתוקנות בעולם יש תוכניות ניטור דומות לתוכנית שמתבצעת על-ידינו וגם אלה תוכניות שמונחות על-ידי הממשלות, ממומנות על-ידי הממשלות ומתפתחות על-ידי גופים לאומיים.
יובל כהן: לדוגמה, התוכנית הלאומית של ארצות-הברית עוקבת אחרי הסטטוס והמצב של הסביבה הימית.
יובל כהן: התוכנית מתבצעת על-ידי הגוף בארצות-הברית שדומה לחקר ימים ואגמים בישראל.
יובל כהן: בנוסף לכך, התוכנית בצרפת, תוכנית הניטור הלאומית שמתבצעת על-ידי הגוף הממשלתי המקביל לנו.
יובל כהן: דוגמה נוספת היא תוכנית באזור הים הצפוני, במקרה הזה תוכנית משותפת לכמה מדינות שגובלות בים הצפוני, וגם היא מבוצעת על-ידי הגופים הלאומיים הממשלתיים בכל המדינות.
יובל כהן: אם כן, זאת לא המצאה שלנו אלא זה קיים במדינות המתוקנות ולאחרונה גם בהרבה מדינות מתפתחות.
יובל כהן: כפי שאמרתי, התוכנית הזאת מתבצעת על-ידינו.
יובל כהן: כל שנה אנחנו מגישים את הדוח הזה לממשלה.
יובל כהן: נמצא כאן גם דוקטור ברק חירות שיושב כאן, והוא החוקר שאחראי אצלנו על ביצוע התוכנית.
יובל כהן: אני רוצה להציג בצורה טלגרפית את היעדים ואת שיטת הביצוע שאני חושב שהיא מאוד רלוונטית למטרת הדיון הזה.
יובל כהן: היעד הכוללני של התוכנית הוא יצירת בסיס מדעי לקבלת החלטות בהקשר להגנה על הסביבה הימית של ישראל ויש פה שיקולים שהם חורגים הרבה מעבר למה שמקובל לחשוב עליו כנושא איכות הסביבה.
יובל כהן: זה קשור גם להגנה שתאפשר לנו להפיק את מלוא התועלת ואת כל השימושים ממימי החופים שלנו, ואני אגע בזה בסוף דבריי.
מטרות ספציפיות: א.
מטרות ספציפיות: איתור מקורות לזיהום מימי החופים והערכת תחומי השפעתם וחשיבותם היחסית.
מטרות ספציפיות: ב.
מטרות ספציפיות: קביעת התפוצה של חומרים מזהמים במרחב מימי החופים, זיהוי מגמות חריגות והתרעה על תופעות חריגות.
מטרות ספציפיות: במקרה של זיהוי תופעות כאלה, אנחנו כמובן לא מחכים לדוח השנתי אלא מודיעים מיד לגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר - בראש ובראשונה למשרד לאיכות הסביבה, לאגף ים וחופים - שיש בעיה וזה קרה לא פעם.
מטרות ספציפיות: ג.
מטרות ספציפיות: יצירת בסיס להערכת פוטנציאל הסיכון לבריאות הציבור והנזקים האקולוגיים הצפויים כתוצאה מזיהום מי הים.
מטרות ספציפיות: כאשר אנחנו מדברים על פוטנציאל הסיכון לבריאות הציבור, מדובר בעיקר על שני דברים: עצם הכניסה למים ואכילת מזון מהים.
מטרות ספציפיות: ד.
מטרות ספציפיות: יצירת בסיס להערכת המבצעים של תוכניות ניטור מקומיות שנדרשות על-פי היתרים להזרמת שפכים לים.
מטרות ספציפיות: ה.
מטרות ספציפיות: כיום למעשה כל גורם שמזרים שפכים לים ועושה זאת כחוק, מקבל היתר מועדה בין-משרדית בראשות המשרד לאיכות הסביבה והוא נדרש לבצע ניטור.
מטרות ספציפיות: התוכנית הזו שהיא שונה מהתוכנית הלאומית, היא מה שאפשר לקרוא לה ניטור אכיפתי והיא באחריותו של היזם, מתבצעת על-ידי גוף שנבחר על-ידו והדרך היחידה להעריך את התוצאות והמשמעות של ניטור מקומי כזה היא להשוות את התוצאות לרקע הכללי שמושג מתוכנית הניטור הלאומית כי אחרת אי-אפשר לדעת אם יש בעיה או אם אין.
מטרות ספציפיות: אלה הם היעדים והמטרות.
עקרונות הביצוע: א.
עקרונות הביצוע: מדובר במשימה שלטונית עם מעורבות של המדינה גם כלפי פנים וגם כלפי חוץ.
עקרונות הביצוע: מעבר לצורך של מדינה לספק את השירות הזה לאזרחיה ולציבור המשתמשים בים, יש גם מחויבות של המדינה במסגרת כמה אמנות שמדינה חתומה עליהם ובעיקר האמנה על ההגנה על הים התיכון - מה שנקרא אמנת ברצלונה - לבצע ניטור ומעקב של מה שקורה בסביבה הימית.
עקרונות הביצוע: ב.
עקרונות הביצוע: מעצם הגדרת המושג ניטור שמשמעותו בדיקה חוזרת, יש ערך לניטור רק אם הוא מתבצע על-בסיס רב-שנתי למעשה לעולם ולעולמי עד.
עקרונות הביצוע: אנחנו מדברים על בדיקה חוזרת באותם אתרים, כך שאפשר לזהות מגמות ובעיות.
עקרונות הביצוע: כמובן שעם התפתחות הידע, אפשר להוסיף מקומות, אולי לשנות כמה, אבל המהות העיקרית היא בדיקה חוזרת לאורך זמן כשהיא לא מסתיימת לעולם וזאת כדי לתת לנו מדד שאומר מה קורה בסביבה.
עקרונות הביצוע: ג.
עקרונות הביצוע: שיטות בדיקה אחידות וברות השוואה, דבר שהוא חשוב מאוד.
עקרונות הביצוע: חשוב שרשות תעבוד בשיטות שיאפשרו להשוות ממצאים.
עקרונות הביצוע: חשוב שנוכל להשוות ממצא מהיום לממצא מלפני עשרים שנה כי רק כך נוכל לדעת האם חל שינוי או האם יש מגמה של שיפור או מגמה של הרעה.
עקרונות הביצוע: ד.
עקרונות הביצוע: כיוון שהזכרתי שיש מחויבות של המדינה במסגרת אמנות בינלאומיות לבצע את הניטור, ברור לגמרי ששיטות העבודה צריכות להתאים לדרישות שיש באמנות הבינלאומיות וזאת על מנת שנוכל להיות חלק מהקהילה הבינלאומית ועל מנת שנוכל באמת לראות האם בנוסף לבעיות מקומיות, יש גם בעיות אזוריות או בעיות קצת יותר רחבות במסגרת הכללית של הימים שמקיפים אותנו.
עקרונות הביצוע: ה.
עקרונות הביצוע: תוכנית ניטור כזו, מעצם מהותה, הכרחי לשמור את הנתונים שלה לתמיד.
עקרונות הביצוע: לשמור את הנתונים שלה בגוף ממשלתי שזה חלק מתפקידו כאשר תהיה נגישות לנתונים האלה, הם יהיו מאורגנים בצורה הנכונה כך שכאשר רוצים איזשהו ממצא, אפשר ללכת למאגר הנתונים ולראות האם הממצא הזה חריג ממה שנמצא במהלך השנים או שזה במסגרת השונות הטבעית ומה שנראה לנו בעיה הוא לא בעיה.
עקרונות הביצוע: בסיס הנתונים מאפשר גם לתת נתונים סטטיסטיים וכל שימוש אחר בנתונים כאשר לפעמים חלק מהשימושים האלה לא ידועים בזמן האיסוף שלהם.
עקרונות הביצוע: אנחנו רואים זאת כאשר נתונים ימיים שונים שאספנו במשך שנים, כיום הם חיוניים בהקשר של מתקני ההתפלה ולפני עשרים שנה איש לא חשב על זה.
עקרונות הביצוע: ו.
עקרונות הביצוע: שקיפות ודיווח לציבור.
עקרונות הביצוע: התוכנית הזו כולה חייבת להיעשות בצורה שקופה, הממצאים שלה צריכים לעמוד לרשות הציבור הן על-ידי דיווח יזום – וזה נעשה, הן של המשרד לאיכות הסביבה והן שלנו – הן על-ידי דיווח יזום, והן על-ידי מתן נגישות לכל מי שרוצה להיכנס לאותו מאגר נתונים בהתאם לעקרונות של חוק חופש המידע.
עקרונות הביצוע: בהתאם לעקרונות האלה מתבצעת תוכנית הניטור.
עקרונות הביצוע: אני לא אכנס לפרטים אלא אתן שתי דוגמאות כדי שאפשר יהיה לראות מה אפשר לקבל ממנה.
עקרונות הביצוע: אלה הן התחנות העיקריות – ואמרתי שיש חשיבות רבה מאוד למעקב הקבוע - בהן מתבצע הניטור.
עקרונות הביצוע: נעשית בדיקה גם של רמות הזיהום בדגימה אחת.
עקרונות הביצוע: בגלל הבעייתיות של מפרץ חיפה, נעשית בדיקה יותר מפורטת במפרץ חיפה.
עקרונות הביצוע: אלה הן התחנות העיקריות וזו דוגמה למה שאמרתי קודם לגבי מה שנקרא ניטור אכיפתי, ניטור שמבוצע באתר ספציפי של הזרמת הבוצה מהמפעל לשפכי גוש דן.
עקרונות הביצוע: זה לא שייך לתוכנית הניטור הלאומית אבל הממצאים שלה דרושים כדי לפענח את הממצאים של התוכנית הזאת.
עקרונות הביצוע: בדוח השנתי שאנחנו מגישים, אנחנו משלבים בנוסף, לממצאים של תוכנית הניטור הלאומית, את כל הנתונים שיש מתוכניות ניטור ומחקרים אחרים שלדעתנו רלוונטיים כדי להבהיר את התמונה הכללית.
עקרונות הביצוע: הדוגמאות האחרות הן ראשית הממצאים מהאתר הזה שהם חשובים, ושנית, כפי שפורסם בתקשורת, הבדיקות שמתבצעות עבור חיל הים כתוצאת החלטות ועדת שמגר, וזה מתקשר לדבריה של היושבת-ראש בהתאם לאיכות המים לצלילה.
עקרונות הביצוע: צה"ל הסכים שהממצאים שהוגשו לו ישולבו כשירות לציבור בדוח הלאומי.
יובל כהן: יש עוד כמה בעיות מקומיות אבל כללית אפשר לומר שהמצב אצלנו טוב, גם יחסית וגם אבסולוטית, למעט בשני המקומות שהזכרתי לעיל.
יובל כהן: זו מפה כללית שמוצגת בדוח ובה יש הסתכלות מפורטת.
יובל כהן: לדוגמה, הסתכלות מפורטת על נמל חיפה שמשלב גם את הממצאים של בדיקות שנעשו עבור חיל הים ומראה במקרה הזה את המקומות הבעייתיים.
יובל כהן: אני רק יכול להציג פה את הדוגמה כאשר מי שרואה את הצבע האדום כאן וכאן, מקור הזיהום הוא נחל הקישון.
יובל כהן: למעשה חלקיקים מזוהמים שמגיעים לתוך הנמל נלכדים בתחנה הסופית כי אין להם לאן לצאת לכן אנחנו מוצאים כאן ריכוז גבוה.
יובל כהן: אני אסתפק בדוגמאות האלה ואומר שהחל מהדוח האחרון, הדוח שמונח לפניכם, אנחנו מציגים גם טבלאות סיכום שאני אציג רק את העיקרון שלהם ולא את הפרטים שלהם שמצויים בדוח, ומי שרוצה, יוכל לעיין בו.
יובל כהן: אנחנו מציגים טבלאות סיכום של כל המקטעים שמתייחסות לסמנים הסביבתיים העיקריים ולגבי כל אחד מהם מוצג המצב ומוצגות מגמות בעשור האחרון, דהיינו הרעה, שיפור או אין שינוי.
יובל כהן: לדוגמה, ניקח את המקרה הראשון, זיהום מתכות כבדות במשקע קרקעי.
יובל כהן: המצב בשנת 2000 בחלוקה למפרץ חיפה ולשפכי הנחלים, ששניהם מהווים מוקדי בעיה, מגמות בעשור האחרון כאשר במפרץ חיפה באופן כללי פחת הזיהום בכספית, פחת הזיהום בשפך הקישון, ואין מגמה ברורה של שינוי בשפכי שאר הנחלים.
יובל כהן: עוד דוגמה אחת בגלל ההיבט של בריאות הציבור.
יובל כהן: מתכות כבדות בדגים.
יובל כהן: אנחנו רואים שיש לנו העשרה מסוימת במפרץ חיפה אבל אנחנו רואים שבעשור האחרון חל שיפור וכל הדגים ממפרץ חיפה וגם ממקומות אחרים ראויים למאכל.
יובל כהן: הטבלה הזו מתייחסת לכל הסמנים הסביבתיים העיקריים ומציגה מצב ומגמות.
יובל כהן: אני רוצה לסכם ולומר שלתוכנית הניטור הזאת יש כיום חשיבות מיוחדת מעבר לחשיבות הברורה של ההגנה על מרחבי הטבע, אקולוגיה, סביבה ובריאות הציבור שמבקר בחופים.
יובל כהן: לתוכנית הזו יש כיום חשיבות מיוחדת כיוון שישראל נכנסת לעידן חדש מבחינת הניצול של הסביבה הימית ומבחינת ניצול מי החופים.
יובל כהן: לחלק גדול מהשימושים האלה יש קשר הדוק ותלות בין איכות נאותה של מימי החופים.
יובל כהן: נכנסנו לעידן החדש כאשר השקף הזה למשל מראה שאם בעבר השימושים העיקריים שלנו במימי החופים היו מה שנקרא השימושים המסורתיים – ספנות, ביטחון וקצת דיג – היום אנחנו נכנסים לנושאים של תשתיות אנרגיה, מתקני התפלה, אולי איים מלאכותיים, אולי חקלאות ימית ועוד.
יובל כהן: אני רוצה לתת דוגמה של פרוייקטים לאומיים עיקריים שעומדים היום על סדר היום ברמות שונות של תכנון וביצוע וכולם קשורים בים, בסביבה הקרובה אל החוף, וחלקם אולי לא בסביבה הקרובה.
יובל כהן: לכן אני אומר שהיום נכנסנו לעידן חדש, וקראתי לו תשתיות לאומיות עם הפנים לים.
יובל כהן: א.
יובל כהן: נושא מרכזי הוא הפקת גז טבעי בים וכאן אנחנו מדברים על הגברת חיפושי גז ונפט בים.
יובל כהן: התפלת מי ים לאורך החוף.
יובל כהן: אני חושב שהנושא של התפלת מי ים הוא הנושא ממנו מתברר בעליל מה הקשר של איכות נאותה של מימי החופים.
יובל כהן: אנחנו רוצים ליצור מים שנוכל לשתות אותם.
יובל כהן: ג.
יובל כהן: הרחבת נמלי חיפה ואשדוד.
יובל כהן: נמל היובל בביצוע.
יובל כהן: ד.
יובל כהן: מדובר עכשיו על הארכת שדה התעופה חיפה לתוך הים שזו כבר תוכנית קונקרטית שנמצאת כרגע בבדיקה.
יובל כהן: ה.
יובל כהן: אפשרות של העתקת שדה התעופה תל-אביב לאיים מלאכותיים.
יובל כהן: ו.
יובל כהן: תוכנית קונקרטית שיש לה קשר ישיר לנושא של איכות הסביבה היא הקמת מוצא ימי לשפכים מטופלים לשיקום הקישון ובזה תלוי הפתרון לשיקום הקישון כאשר בלי המרכיב הזה אין פתרון לשיקום הקישון.
יובל כהן: לזה תהיה השלכה סביבתית ותהיה לו גם השלכה על מה עוד אפשר לעשות במפרץ.
יובל כהן: ז.
יובל כהן: פיתוח חקלאות ימית, אופציה שלא מדובר בה כרגע, אבל זו אופציה עתידית שבהחלט באה בחשבון וכמובן צריכה מים טובים.
יובל כהן: ח.
יובל כהן: לכל הפרוייקטים האלה יש השלכות גם על גידול בתעבורה הימית וכמובן גם על הפעילות של חיל הים.
יובל כהן: ברגע שנכנסים לפרוייקטים כאלה, צריך להגן עליהם באיזושהי דרך ומעבר לזה יש שיקולים אסטרטגיים.
יובל כהן: נקודה אחרונה שאני רוצה להזכיר והיא קשורה לשאלה ששאלת.
יובל כהן: ועדת החקירה בעניין ההשלכות של פעילות צבאית בנחל הקישון, ועדת שמגר, קבעה כמה עקרונות חשובים וכאן אני מציג רק חלק מהם וזה ציטוט מהדוח שאמר: "מתחייבת בדיקה מדעית יזומה של שטחי ים, נחלים ונמלים בישראל לפי מבחני בריאות ואיכות הסביבה לפני שחיל הים או גורם צבאי אחר יקיימו בתוכם אימונים".
יובל כהן: זה נכון לא רק לצורכי אימונים אלא זה נכון גם כדי שנאכל דגים לא מזוהמים וכדי שנוכל להיכנס לים.
יובל כהן: ועדת שמגר הדגישה את העניין הזה.
יובל כהן: הבדיקה היזומה הזו, כאן היא מוזכרת בהקשר של שטחי אימונים, אבל כפי שאמרתי קודם כל בדיקה ספציפית, כדי להבין את משמעותה, צריך לעשות אותה על רקע של תוכנית לאומית מסודרת.
יובל כהן: לסיכום אני רוצה להדגיש שתי נקודות.
יובל כהן: הראשונה, עצם החשיבות, אני מקווה שהסברתי אותה, של ביצוע התוכנית הזאת כמשימה ומטלה של הממשלה.
יובל כהן: הנקודה השנייה, החשיבות הרבה של שמירת הנתונים וארגונם במערכת המדינה כשלצורך זה הקמנו, בתמיכה של המשרד לתשתיות לאומיות, את מרכז המידע הלאומי בחקר ימים ואגמים לישראל.
יובל כהן: תפקידו של מרכז המידע הזה לרכז, לארגן, לתעד ולהפיץ נתונים ומידע לא רק מהסוג הזה אלא מידע סביבתי בכלל על הסביבה הימית של ישראל.
יובל כהן: יש חשיבות רבה לכך שמרכז המידע הזה ירכז לא רק את המידע שאנחנו אוספים, ולא זאת הכוונה, אלא את המידע שאוספים כל הגופים הרלוונטיים בישראל.
יובל כהן: לדעתנו לצורך זה יש צורך בהחלטת ממשלה ואנחנו מתכוונים להציע באמצעות המשרד הממונה עלינו הצעת החלטה לממשלה שאכן תקבע את העיקרון הזה של חיוב כל הגופים בהתאם לכללים מסוימים, שישמרו על זכויות וכולי וכולי, אבל חיוב כל הגופים למסור את המידע הזה והעמדת המידע לרשות הציבור וכל המעונין בהתאם לעקרונות חופש המידע.
יובל כהן: אלה העקרונית על-פיהם מרכזים כאלה פועלים כיום ביותר מששים מדינות.
יובל כהן: חשוב, וכך זה קורה בכל העולם, ליצור מנגנון שיחייב את כל מי שאוסף מידע בכסף ציבורי, למסור אותו למערכת הזאת.
יובל כהן: זה היום לא קיים וכיום העברת המידע בין הגופים השונים מתבססת בעיקר על השיטה הישראלית הרגילה שהיא קשרים וטובות.
יובל כהן: אני חושב שצריך לעשות את זה בצורה מסודרת.
ענת מאור: מתי אתם מתכוונים להביא את ההצעה לממשלה, והאם זה יחייב הצעת חוק או רק החלטת ממשלה?
מיכאל בייט: יובל הציג כאן דברים שנראים פשוטים, אבל הדברים לגמרי לא פשוטים.
מיכאל בייט: לצורך העניין הזה צריך מערך אנליטי מאוד מאוד מתקדם כי אלה דברים שמכינים אותם לטווח ארוך ובאופן רב-שנתי.
מיכאל בייט: צריך לראות את הדברים הרבה לפני שאנשים אחרים רואים ויובל אמר בצדק שמדובר באיסוף נתונים של הרבה שנים.
מיכאל בייט: המערך האנליטי הזה הוא לא רק בחקר ימים אלא גם במכון הגיאולוגי ואנחנו עושים פעילות משותפת של כל הגופים האלה.
מיכאל בייט: לשם כך צריך תקציבים וההתמודדות על התקציבים וחוסר ההבנה בחשיבות הנושאים האלה, שאנחנו משתדלים כל הזמן להסביר אותם, עוברת כחוט השני.
מיכאל בייט: לנו כמערכת קשה מאוד לקיים את המערכת הזאת.
מיכאל בייט: יובל למשל הציג את ההחלטה שמתרקמת בעניין של מרכז לאומי ובנושא זה אני אתן דוגמה.
מיכאל בייט: במסגרת המערכת שלנו שלמעשה מופקדת על משאבי הטבע של מדינת ישראל בצד של האיכויות, לא בצד של הניצול עצמו אלא בצד המחקר של הנושאים האלה, יש לנו מכון אחד והוא המכון הגיאולוגי שהוא גוף סמך ממלכתי, ויש לנו שני מכונים – המכון הגיאו-פיזי וחקר ימים ואגמים – שהם פועלים כחברות מלכ"ריות ממשלתיות.
מיכאל בייט: בתקצוב שלהן יש קושי אדיר כיוון שהתקצוב שהממשלה נותנת הוא תקציב העברה וכל קיצוץ שמושת על משרדי הממשלה, במלואו מושת עליהם.
מיכאל בייט: כמובן שבצורה כזאת אי-אפשר לעבוד.
מיכאל בייט: יש מהלך שמתבצע במשך שנה וחצי והוא נועד להתגבר על הקושי הזה שנוצר כאן וזה איזשהו מהלך שבהסכמת מכוני המחקר אנחנו קוראים לו דוח גורי זילכה שבוודאי מוכר לכם.
מיכאל בייט: מטעם המשרד הוא גיבש איזו הצעה שהיא הסכם בין מכוני המחקר לבין המדינה כשהוא בעצם נועד להתגבר על הקושי הזה.
מיכאל בייט: הפתרון של גורי זילכה, יש בו ויתור עצום של מכוני המחקר כי יש קיצוץ תקציבי וכל מה שכרוך בזה מצד אחד, כיוון שיש הבנה למצב התקציבי של המדינה, ומצד שני יש כמה עקרונות יסוד שלא ניתן לוותר עליהם.
מיכאל בייט: היום אנחנו עומדים במצב שאנחנו בוויכוח עם אגף התקציבים וכאן אתם יכולים לעזור לנו ולקרוא לאגף התקציבים שאכן יאשר את צורת ההתקשרות הזאת כשאנחנו בשלבים האחרונים, ממש באישור של העניין הזה.
אלי שטרן: א.
אלי שטרן: העניין של הקישון שעליו אולי שמעתם כבר בפורמטים שונים כאשר התוכנית מתקדמת ונשמח בכל שעה שהיא להציג אותה באופן פרטני לוועדה.
אלי שטרן: בכל אופן, כבר ה31- בדצמבר היה תאריך יעד להפחתה משמעותית ראשונה בכמות המזהמים שמוזרמים ממפעלי התעשייה לנחל הקישון וכמובן ממנו לים.
אלי שטרן: יש כאן תוכניות להמשיך את ההפחתה הזו גם בהמשך.
אלי שטרן: ב.
אלי שטרן: אנחנו התחלנו בפעילות נמרצת במסגרת הנושא של אמנת ברצלונה והדבר הזה מורץ כשהכוונה היא לעקוב אחרי הדרישות של אמנת ברצלונה והדרישות שמסתעפות ממנה.
אלי שטרן: בהמשך לדבר הזה תהיה תוכנית להפחתת מזהמים באופן כללי והיא תיעשה בהדרגה לפי התוכנית של מדינות אגן הים התיכון.
אלי שטרן: מדובר בהפחתה הדרגתית עד שנת 2025 ואנחנו בוודאי לא נלך על התוכנית ההדרגתית בצורה הזאת אלא נלך על הפחתות משמעותיות עוד לפני כן ואת כל זה ניתן לכם בתוכנית פרטנית שנציג לפניכם מתי שתרצו.
אלי שטרן: בכל אופן, רוח הדברים היא שמדינת ישראל נמצאת במקום טוב מבחינת איכות הים התיכון ואפשר לומר שהיא נמצאת במקום טוב גם בהשוואה למדינות שגובלות בים התיכון מבחינת הזרמת מזהמים לים ממקורות יבשתיים.
אלי שטרן: את זה כמובן אני אשמח לתמוך במספרים.
אלי שטרן: תוכנית הניטור כמובן תמשיך בהתאם למחויבויות.
זאב פיש: הניטור הזה עובד כבר הרבה מאוד שנים.
זאב פיש: אני חייב לציין ולשבח את שיתוף הפעולה עם אגף ים וחופים של המשרד לאיכות הסביבה.
זאב פיש: אנחנו מעדכנים אחד את השני ובשנה האחרונה אני חייב לציין את חיל הים שאנחנו מעדכנים אותו, אבל לא פעם ולא פעמים מקבלים גם ממנו נתונים.
זאב פיש: אני מבקש מאוד להשתלב, ואני אומר את זה לא בפעם הראשונה, בכל הפרוייקטים האלה.
זאב פיש: אני יודע שכשמדברים על מימון, למשרד הבריאות יש בעיה.
זאב פיש: אם מישהו יכול לעזור, ואני אומר את זה כאן ואפילו לציטוט, זה אנחנו.
זאב פיש: יש לנו את המעבדות שלנו, יש לנו את מחלקת בריאות הסביבה שלנו, אנחנו משולבים בכל הפורומים המקצועיים, יש לנו את ההיבט גם של בריאות הסביבה וגם של בריאות הציבור ואני מבקש שגם אם אנחנו שותפים זוטרים מבחינת מימון, בכל-זאת לציין אותנו כאן ולא רק בשביל הקרדיט.
זאב פיש: הנושא הזה הוא נושא בו אנחנו עוסקים הרבה מאוד שנים ובהחלט אני שותף להרגשה הכללית שיש התקדמות משמעותית מאוד בשנים האחרונות.
ענת מאור: אני חושבת שהעובדה שהוקמה ועדת חקירה בראשות השופט שמגר עשתה מהפכה.
ענת מאור: אני יודעת שבהתחלה לחיל הים היה קשה לעבד את המסקנות, אבל אנחנו בכל-זאת רוצים לשמוע מה קרה בעקבות המסקנות ואיך מיישמים את הדוח.
שלמה משה: בעקבות דוח ועדת שמגר, צה"ל – וחיל הרפואה כגורם מקצועי – נדרש לעסוק בנושא של תקנים.
שלמה משה: הסתבר שועדת שמגר המליצה שלא לחדש את הפעילות בנמל חיפה עד שלא יותקנו תקנים לנושא של צלילה.
שלמה משה: אם אני אעשה מקבילה למצגת שהוצגה כאן למה שקיים בנושא בריאות, הרי למעשה בתחום בריאות יש תקנים, יש חובת ניטור מדויקת, היקף הניטור קיים וכל זה מופיע בתקנות של משרד העבודה.
שלמה משה: אני לא יודע מה קיים בקטע הזה בתחום איכות הסביבה, אבל אני מניח שלו זה היה נראה כמו התקנות של משרד העבודה, הייתה הבעיה יותר קלה.
שלמה משה: הקטע שלי הוא התקנים עצמם.
שלמה משה: בכל מה שנוגע לאוויר, לבריאות העובד וגם לאיכות הסביבה קיימים תקנים בינלאומיים מסודרים שמפורסמים בארצות-הברית ושאומצו על-ידי מדינת ישראל, וגם משרד העבודה, אחרי המשרד לאיכות הסביבה, קבע שבכל מקום שאין בו תקנה כתובה כשהיא מפורשת עם תקן, יאומץ התקן הבינלאומי.
שלמה משה: שונה המצב לגבי הים.
שלמה משה: מסתבר שבנושא של צלילה, שחייה, קרקעית, אין שום דבר שנוגע לבני אדם והתקנים נוגעים בעיקר לבעלי חיים ימיים.
שלמה משה: חיל הרפואה הרים את הכפפה באמצעות ועדת מומחים שהיא ברמה לאומית ונקראת ועדת עמיתי כאשר יושבים בה מיטב הטוקסיקולוגים של מדינת ישראל, כמו פרופסור עמיתי, דוקטור שלמה אלמוג, דוקטור מתי ליפשיץ, דוקטור אשר פרוש אחראי לתחום הגאות.
שלמה משה: הוועדה הזו היא ועדה שפועלת כולה על טהרת ההתנדבות.
שלמה משה: בדיון המשך, אם תזמינו אותנו, אני בטוח שבחציה השני של שנת 2002 נוכל להציג תקן צלילה ישראלי כחול-לבן שיהיה בעצם תקן עולמי ראשון.
שלמה משה: אנחנו מתכוונים להציג אותו בפורומים בינלאומיים כדי לקבל את המשוב.
שלמה משה: את העבודה שנעשתה עד כה הצגתי כבר בפורום בינלאומי אחד בכנס שהתקיים בסיאטל וישבו שם מיטב המומחים בתחום מתכות למשל, שזה אחד הדברים, ואנשים אמרו שאנחנו יודעים יותר מהם ואין להם מה להוסיף דבר וחצי דבר.
שלמה משה: הם גם הבטיחו עזרה באי-מיילים ואנחנו בקשר אתם.
שלמה משה: זה תהליך שמתקיים ממש בימים אלה.
שלמה משה: ועדת עמיתי יושבת בפברואר, במרץ ובאפריל, עד שנקבע את התקנים, ואחרי קביעת התקנים נוכל לגשת לנושא של אישור הפעילות על-פי התקנים.
שלמה משה: הוועדה תקבע למשל מה היקף הבדיקות שהפעם נעשה לצוללי חיל הים כי חלק מקביעת התקן – וזה קיים אצלנו ולא קיים בעולם – הוא לא רק ניטור סביבתי לסביבה עצמה אלא גם ניטור ביולוגי לצוללים עצמם.
שלמה משה: כלומר, יש לנו יכולת השפעה ונוכל לראות האם יש איזשהו אפקט ביולוגי של החומרים.
שלמה משה: עכשיו אנחנו משתמשים בנושא הניטור הביולוגי בתקנים שמופיעים בחוקי מדינת ישראל, הלא הן תקנות משרד העבודה, וגם בתקנים בינלאומיים.
שלמה משה: מדובר בעבודה מאוד מקיפה שהיא ראשונית לחלוטין בעולם ואני מניח שהפירות יושגו במחצית השנייה של שנת 2002.
ענת מאור: מה מידת הקשר עם משרד הבריאות או עם שלושת משרדי הממשלה?
ענת מאור: בנוסף לכך אני רוצה להסב את תשומת לבכם כי אתה אומר שמדובר בידע ראשוני ברמה בינלאומית.
ענת מאור: לפני כחודשיים קיימנו כאן ישיבה בכל נושא הקשרים הבינלאומיים בנושא מחקר והשכלה, ועקבנו אחרי רעיון די חדשני של איך לקחת יזמות על פטנטים ולהרכיב על ידע ומחקרים.
ענת מאור: אני מציעה שתהיו בקשר עם הגורמים במועצה להשכלה גבוהה.
ענת מאור: אני מייעצת לכם לחשוב מה עושים עם הידע הזה ואיך עושים ממנו את הבנפיט הציבורי, הבינלאומי והפוליטי ברמה הכי נכונה.
שלמה משה: החברים שמגיעים לוועדה הם כמובן אנשי מקצוע שנותנים את האינפוט שלהם, אבל במקביל חיל רפואה מייצר כאן ידע בינלאומי ולאומי שמסייע לגורמים שעוסקים בזה כי זה פעם ראשונה שמישהו דן בשאלה לא רק מה קורה לדגים אלא גם מה קורה לבני אדם.
ענת לוי אנקווה: בחיל הים יש את היכולת להפיק את ההמלצות המקצועיות של הוועדות בתוך חיל הים כאשר בשוטף אנחנו עוסקים בנושא ניטור סביבת הפעילות של חיילינו בים.
ענת לוי אנקווה: אנחנו נעזרים בניטור השבועי בחופי הרחצה כפי שניתן על-ידי משרד הבריאות.
ענת לוי אנקווה: אנחנו עורכים אחת לשבוע ניטור שבועי באתרי פעילות חיל הים וזאת כדי למצוא זיהומים בקטריאליים.
ענת לוי אנקווה: אם נמצאים ערכים חריגים, אנחנו אוסרים את הפעילות בידיעה שערך מסוים שמקובל על-ידי משרד הבריאות הוא ערך שיכול לגרום לפגיעה ותחלואת מעיים.
ענת לוי אנקווה: כאמור, כתוצאה מכך אנחנו אוסרים את הפעילות באותו אתר עד לדגימה חוזרת.
דוד נינקוטה: אני מברך על הקריאה לתיאום לאומי בנושא הזה.
דוד נינקוטה: בגלל שחיל הים בצדק הוא אחראי על בריאות החיילים שלו, למעשה הוא זה שאמר שאנחנו חייבים לתאם בין הגורמים האלה, ולא רק זה אלא פנינו ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגורמים – גם עם משרד הבריאות, גם עם המשרד לאיכות הסביבה והמכון לחקר ימים ואגמים הוא הפרוייקטור שלנו לטובת הדבר הזה – ואחת המשימות שלהם הייתה לתאם את מרכזי המידע ביחד לפחות לצרכים שלנו מכיוון שזה נדרש לנו ברמה היום יומית.
דוד נינקוטה: אני רוצה לציין שאם אנחנו מדברים על מחקר ופיתוח, יש להיבטים האלה, לפחות בהיבט של האנשים, נושאים כלליים שאין לנו תשובות עליהם ואני חושב שהם רלוונטיים כמובן לצוללנים של חיל הים אבל גם לכל צולל אזרחי אחר וראוי לתת עליהם את הדעת גם ברמה הלאומית.
דוד נינקוטה: למשל, שאלה לגבי חליפות הצלילה.
דוד נינקוטה: חליפות הצלילה למשל עשויות מספוג, ושאלה ששאלנו את עצמנו הייתה שאם הן עשויות מספוג, אולי הן לא מבודדות אלא מהוות מאגר.
דוד נינקוטה: את התקנים הזכיר דוקטור שלמה משה.
דוד נינקוטה: הנושא של חדירה עורית של רעלנים דרך העור וכאן השאלה מה חודר ומה נספג.
שמעון ליאור: אנחנו שותפים מלאים למידע הן מכיוון קצין רפואה ראשי והן מכיוון חקר ימים ואגמים.
שמעון ליאור: אנחנו לא מאפשרים צלילה בנמל חיפה.
שמעון ליאור: המשמעות היא מאוד חמורה ואנחנו לא עושים לא פיתוח ולא תחזוקה.
שמעון ליאור: כאשר עושים תחזוקה, ידוע מה קורה כאשר כל המצב הולך ומידרדר.
שמעון ליאור: גם לא עושים טיפול באוניות כאשר יש צורך לעשות זאת בנמל והמשמעות היא מאוד חמורה.
שמעון ליאור: אנחנו כמובן שותפים למידע שיוצא מקצין רפואה ראשי.
שמעון ליאור: רציתי לשאול את המשרד לאיכות הסביבה.
שמעון ליאור: למשרד לאיכות הסביבה יש אתר יוצא מן הכלל באינטרנט ובו ניתן מידע ובין היתר גם מידע על ניטור ורק היום הסתכלתי על תוצאות ניטור של נחל הקישון.
שמעון ליאור: אין שם הרבה פרמטרים, אלא שלושה או ארבעה, אבל אני שואל האם אותה תוכנית של מרכז מידע לאומי יכולה להיות נגישה גם באמצעות המדען הראשי של המשרד לאיכות הסביבה.
ראובן אורטל: לצערנו למרות הקשרים הטובים עם כל הגופים, אנחנו עוסקים בצורה מאוד מצומצמת בנושא של ניטור.
ראובן אורטל: ממשלת ישראל עדיין לא חתמה על הפרוטוקול כי בדרך כלל ישנה נטייה לא להיות בין החותמים הראשונים.
ראובן אורטל: זו בעיה של החלת החקיקה כשלדוגמה באמנת ברצלונה מכריזים על שורה ארוכה של דברים שלא מוחלים בחוק הישראלי.
ראובן אורטל: בישראל אין שמורה מוכרזת אלא כולן נמצאות בשלבים כאלה ואחרים, כך שלמעשה כל הפרק של קשירת הטבע בסובב הימי הוא מוגבל מאוד.
נסים קשת: ברשות הטבע והגנים יש את היחידה לניטור סביבתי שהיא מבצעת היום ניטור נחלים עבור המשרד לאיכות הסביבה ובעבר, מאז תחילת שנות ה70-, עבור נציבות המים.
נסים קשת: התוכנית יחסית ממוסדת בתחנות כאשר יש לנו כ140- תחנות.
נסים קשת: אנחנו בודקים נחלים כאשר בעיקר מדובר בנחלי החוף.
נסים קשת: אגב, התשתית לוועדה שבה דובר הרבה, החומר לדיונים נאסף אצלנו כי זה מה שהיה.
נסים קשת: אין ספק שהחומר שהיה לנו לא היה מספק, אבל זה מה שהיה כתשתית.
נסים קשת: אנחנו דוגמים כ140- תחנות פעמיים בשנה עם סדרה של פרמטרים ודוגמים מאז אסון המכבייה גם סידמנטים בנחלים כאשר יש לנו ארבעה נחלים בהם אנחנו דוגמים את הסדימנטים.
נסים קשת: חסר החיבור – עליו צריך לעבוד – עם הדוח של ימים ואגמים וכאן צריך לראות איך אנחנו עושים אותו ולכן טוב שהתכנסנו כאן היום כי צריך לעבוד על החיבור הזה מפני שצריך אותו כדי לראות מה קורה בסביבה הימית.
נסים קשת: אני רוצה להזכיר שהנושא של בסיסי הנתונים הוא נושא מאוד חשוב.
נסים קשת: קבלת מידע זה דבר מאוד מאוד חשוב וגם אצלנו הוא חסר וזה אולי מהווה את אחד המכשולים.
גיל דרור: לגבי דוח שמגר.
גיל דרור: אחת ההמלצות בדוח שמגר, ההמלצה הרביעית, להרחיב את התחום הגיאוגרפי של רשות נחל קישון כי היום הגבול הגיאוגרפי שלנו הוא רק בחלק התחתון של הנחל ועקב כך נוצר מצב אבסורדי שאנחנו לא ממונים על החלק העליון.
יובל כהן: אין ספק, וכאן אני מסכים, שזה צריך להיות גם מרכיב מסודר של תוכנית הניטור הלאומית מעבר למה שנעשה עכשיו עבור חיל הים ובמדינה מתוקנת זה לא צריך ליפול למעמסה כספית על חיל הים בגלל שיש לו בעיה עם תקנים אלא זה צריך להיות מרכיב מסודר של תוכנית הניטור הלאומית שגם אותו צריך לעשות כל שנה.
יובל כהן: כאן הממשלה צריכה להקצות לזה את המשאבים כי כרגע במסגרת התוכנית אין לזה מימון.
יובל כהן: אני חושב שנציג אדם טבע ודין העלה נקודה מאוד חשובה ונכונה שמופיעה גם בהמלצות שלנו ואנחנו גם עובדים עליה והיא שחייב להיות קשר בין מאגר המידע שנמצא במשרד לאיכות הסביבה, כמי שמרכז את הוועדה למתן היתרים להזרמת שפכים לים, ויש אצלו את המידע למי ניתן היתר, ויש אצלו את המידע מתוצאות הדיווח של המפעלים שמדווחים מי מזרים מה.
יובל כהן: צריך ליצור קשר בין מאגר המידע הזה לבין מאגר הנתונים על הסביבה.
יובל כהן: זו המלצה מרכזית שמופיעה כבר שנתיים בדוחות שלנו.
יובל כהן: התחילו דיונים עם המשרד לאיכות הסביבה והם עומדים להימשך ביום חמישי השבוע.
יובל כהן: זה מתקשר למה שהוצג על-ידי המדען הראשי של המשרד לאיכות הסביבה.