GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליהי פלדמן: אני יודעת מה זאת תעודה שזיהיתי על-פיה, ועם זה אני יכולה לרוץ שנה.
ליהי פלדמן: אני חושבת שצריך לעשות התאמה דווקא לסעיף, ולא שהסעיף יתאים את עצמו לטכנולוגיה שאנחנו לא יודעים מה היא.
חיים רביה: אני מציע לומר: "בהנפקת תעודה אלקטרונית חדשה, על סמך תעודה אלקטרונית אחרת, יכול גורם מאשר...ובלבד שהרשם אישר".
מירב ישראלי: אולי אתה רוצה לקבוע פרק זמן?
חיים רביה: לא, אני מציע לומר: "בהנפקת תעודה אלקטרונית חדשה, על סמך תעודה אלקטרונית קודמת, יכול גורם מאשר לנקוט בהליכי זיהוי...ובלבד שהרשם אישר".
מירב ישראלי: אבל כמה ישנה התעודה האלקטרונית הקודמת?
חיים רביה: הרשם יחליט, וזה בדיוק העניין.
מירב ישראלי: השאלה היא האם באישור פר עסקה יש תעודה אלקטרונית כללית כזאת.
חיים רביה: אני לא יודע ואני לא בטוח.
דורון שקמוני: מה שאני הבנתי מהסעיף הזה – ואני חושב שזאת הקריאה המקובלת בעולם לגבי סעיף כזה – זה משהו אחר לגמרי.
דורון שקמוני: הוא לא אומר שנוכל להשתמש באמצעי טכנולוגי יותר מתקדם לזיהוי האדם.
דורון שקמוני: לפי מה שמקובל, כאשר יש לך תעודה שהיא תקפה, וכל מה שאתה רוצה זה להאריך את תוקפה, אמצעי הזיהוי שנדרש הוא חריף פחות, כלומר: צריכים רק לוודא שאתה לא מת, אבל יכולים להאריך תוקף באופן כמעט אוטומטי, כמו: הליך של הנפקת רשיון נהיגה שהוא די אוטומטי.
דורון שקמוני: אפשר לקבוע שההליכים הם שונים, קלים יותר.
מיכאל איתן: אולי צריך לכתוב סעיף נוסף, ולהתייחס גם לשאלה שמעלה חיים רביה.
דורון שקמוני: זאת כבר חזרה לסעיף 11.
חיים רביה: לא, זה בדיוק מה שאי אפשר לעשות בטכנולוגיות כאלה.
חיים רביה: אי אפשר לדרוש שבכל פעם, בכל חתימה וחתימה, אנשים יבואו פיסית ויזדהו.
חיים רביה: אלה תעודות שמונפקות ON-LINE ומזהות אותך פר טרנסקציה.
דורון שקמוני: ברגע שלא קרה שום פגם לתעודה במהלך חייה, תוכל במאמץ הרבה יותר קטן של זיהוי להאריך את תוקפה.
דורון שקמוני: זה אותו דבר.
טנה שפניץ: דורון, אני מבינה שחיים רביה אומר:
טנה שפניץ: אם אתה בא אליי כעבור שלוש שנים, ואני יודע שכבר היית פעם קליינט שלי - -
מיכאל איתן: את זה אומר דורון שקמוני.
טנה שפניץ: - - פעם היית קליינט שלי וזיהיתי אותך, ועכשיו אחרי שלוש שנים אתה בא אליי, ואין לך תעודה בתוקף.
קריאה: הכל מתחיל מחדש.
טנה שפניץ: חיים רביה, זה מה שאתה מתכוון אליו.
מיכאל איתן: לא, חיים מתכוון למשהו אחר.
מיכאל איתן: יש חוזה כולל ויש חוזה פר עסקה, נכון?
מיכאל איתן: יש עסקאות שבהן מבצעי העסקה נותנים תעודה פר עסקה.
מיכאל איתן: בגלל שהוא לא יכול לבוא כל פעם למשרד, עוד פעם לזהות את עצמו, עוד פעם לחזור וכו', הוא יבוא לרשם ויגיד לו: יש לי עסק שמוציא כל יום תעודות חדשות ל-10 קליינטים, והם רוצים תעודה נפרדת ועצמאית עבור כל עסקה.
מיכאל איתן: הוא יאמר לרשם: אני רוצה להוציא תעודה נפרדת, אבל אני מבקש שתקל עליי בכך שלא אצטרך כל פעם להתחיל את כל הפרוצדורה מחדש.
חיים רביה: אפשר שכותרת הסעיף תהיה "הנפקת תעודה חדשה", ובמקום "על סמך תעודה אלקטרונית שטרם פג תוקפה", ייאמר "על סמך תעודה אלקטרונית קודמת".
חיים רביה: אני מדגיש שממילא הרשם צריך לאשר את ההליכים הללו.
מיכאל איתן: אז הם לא מסכימים לזה.
מיכאל איתן: הם לא מסכימים שזה יהיה מקרה כולל, ושזאת תהיה הנורמה.
מיכאל איתן: אתה צריך ללכת הפוך, ולנסות לחשוב על איזשהו ניסוח, שאומר שבמקרים שיש מאפיין כזה וכזה ופועלות חברות בפרקי זמן קצרים וכו', הרשם יהיה רשאי לאשר חריגים.
מיכאל איתן: אם תחשוב על רעיון כזה, אולי הם יסכימו.
טנה שפניץ: אתה רוצה לומר שלא פג תוקפו של הזיהוי, ולא שפג תוקפה של התעודה.
טנה שפניץ: זה לא קשור.
חיים רביה: אביא את "סנטריקום" כדוגמה.
חיים רביה: אני אינני מייצג אותה, אבל ראיתי את הטכנולוגיה שלה, והיא טכנולוגיה מעניינת.
חיים רביה: אני לא יכול לבדוק אותה מקצועית, אלא רק כהדיוט.
חיים רביה: זאת טכנולוגיה שמזהה אותך כל פעם על סמך הקול שלך, ולכן היא מוציא CERTIFICATE PER TRANSACTION.
חיים רביה: חיים רביה חתם בתאריך זה וזה על ההסכם הזה והזה.
מיכאל איתן: זה היתרון היחסי שלהם לעומת כל הטכנולוגיות האחרות.
חיים רביה: זה יתרון אדיר.
מיכאל איתן: אתם צריכים לתת להם לחיות.
חיים רביה: ואם אתה כל פעם תדרוש מהם להנפיק סרטיפיקט פר זיהוי פיסי, גמרת את הטכנולוגיה עם כל היתרונות היפים שלה, כולל את הוודאות הגדולה, שמישהו אישר למסתמך שחיים רביה חתם על המסמך המסוים הזה.
ליהי פלדמן: הבסיס המינימלי שאנחנו היום יודעים "לאכול" אותו, צריך להתקיים.
ליהי פלדמן: אם יוסיפו את האלמנט הזה, זאת תוספת, ותוספת ברוכה.
ליהי פלדמן: אין לי בעיה עם התוספת הזאת.
מיכאל איתן: אנחנו לא משנים את הבסיס המינימלי.
ליהי פלדמן: אני חושבת שאנחנו פותחים אותו לפתח שהוא גדול מדי בשלב הזה.
טנה שפניץ: אבל הוא יכול להוציא תעודת מסגרת, ועל-פי התעודה הזאת אתה תאשר כל חתימה וחתימה.
טנה שפניץ: למה אתה לא יכול לעבוד בתוך התעודה הזאת?
טנה שפניץ: כן, אבל זה לא מונע את זה.
מיכאל איתן: אני רוצה עוד פעם לחדד את העניין.
מיכאל איתן: השאלה היא האם אנחנו יכולים ליצור מצב שהמבקש יבוא פיסית ויזדהה פעם אחת.
מיכאל איתן: אלא מה, הוא יבוא פעם אחת כמו שהוא בא לכל חברה אחרת,
מיכאל איתן: מזדהה ומקבל את האישור להנפיק תעודות.
מיכאל איתן: המילה תעודה כאן מתייחסת לתעודה שבאה באופן סדרתי על סמך אותו זיהוי, והיא תהיה תקפה לשנה.
דורון שקמוני: ראשית, אני חושב שאסור להכניס את זה.
דורון שקמוני: השורה התחתונה של האמירה הזאת – כאשר מנתחים אותה טכנולוגית – היא מתן חותמת דה-יורה לכל טכנולוגיה שהיא, שטוענת שהיא מסוגלת לקיים את הקשר בין הזיהוי הראשוני לזיהוי שנעשה כל פעם מחדש.
מיכאל איתן: לא, אתה טועה, בתנאי שהרשם אישר את זה.
מיכאל איתן: לא הטכנולוגיה טוענת שהיא מסוגלת לקיים את הקשר, אלא הרשם אישר שזה נכון.
דורון שקמוני: אבל הרשם צריך לצורך זה להסכים שנשמר פה רצף בין נקודת הזיהוי לבין כל תהליך שבא אחר-כך, וזה דורש ניתוח טכנולוגי וקבלת חותמת ולידיות טכנולוגית רחבה מאד.
דורון שקמוני: לגבי אותו ויכוח שהיה בתחילת הדיון לגבי Elliptic Curve DSA, אם הוא כן ולידי או לא ולידי – כשפה מדובר על משהו שקיבל המון גושפנקות מהרבה מקומות – פה מבלי משים נכנסנו לטכנולוגיות, שיכול להיות שהן היפהפיות ביותר בעולם, אבל כל מה שאני אומר זה שהן עדיין לא קיבלו את הגושפנקה של הקהילה הטכנולוגית.
מיכאל איתן: דורון, אבל אנחנו לא נותנים להם שום הקלה בעצם.
מיכאל איתן: אתה בא ואומר שהזיהוי תקף להוצאת תעודות למשך שנה, ואחרי שנה יהיה הרשם רשאי נגיד לחדש את התעודות, ולפי סעיף 13 הוא יוכל לעשות את זה באמצעים קצת יותר קלים.
דורון שקמוני: אבל הבעיה היא מה קורה במהלך אותה שנה.
מיכאל איתן: נכון, במהלך אותה שנה הגורם שמנפיק את התעודות ואותו מבקש שמייצר את מה שהוא מייצר, מה הוא עשה?
מיכאל איתן: הוא עשה פעולות שוטפות, וכאן אנחנו באים ואומרים לו: לא, אתה תעשה את אותן פעולות שוטפות, הזיהוי שלך יישאר אותו זיהוי, אלא מה?
מיכאל איתן: נקרא לזה תעודה חדשה במקום פעולה, זה הכל.
מיכאל איתן: כאן זאת פעולה, וכאן זאת תעודה חדשה.
דורון שקמוני: ההבדל בין השניים הוא הבדל מכריע ועצום.
דורון שקמוני: במהלך אותה שנה שנדרשת אליה כרגע, אתה אומר בעצם במובלע שיכולת הזיהוי מפעם לפעם, כל פעם מחדש, אכן יש לה תקפות שמקובלת על המחוקק.
מיכאל איתן: בתנאי שהרשם אישר אותה.
דורון שקמוני: זאת אמירה חריפה ביותר.
מיכאל איתן: אבל גם ככה אתה אומר שיש זיהוי.
מיכאל איתן: לגבי התעודה הרגילה אתה אומר: מי שמופיע זה אותו אדם, ואתה יוצר קשר.
יוסף חי אנג'ל: בהנפקת תעודה כזאת או אחרת של PKI, בסופו של דבר המשתמש שומר את המפתח הפרטי, ובמקרה הטוב הוא שומר PASSWORD על איזשהו כרטיס חכם.
יוסף חי אנג'ל: אנחנו מניחים שהוא הפעיל את המפתח הפרטי שלו על-ידי שימוש בכרטיס החכם או ה-PASSWORD שלו.
יוסף חי אנג'ל: באות טכנולוגיות ביומטריות – לא חשוב אם הן על מבוססות על קול או טביעת אצבע - -
מיכאל איתן: או בדיקת רשתית.
יוסף חי אנג'ל: - - ועושות אותנטיקציה ON-LINE כל פעם מחדש הרבה יותר טובה מ-PASSWORD.
יוסף חי אנג'ל: אני יכול להוסיף את זה גם ON TOP OF THE PASSWORD.
מיכאל איתן: הוויכוח כרגע ביני לבין דורון שקמוני הוא על השאלה, האם לסמוך על שיקול דעתו של הרשם.
מיכאל איתן: לדעתי, הרשם לא יאפשר זאת, כל עוד מה שמבקש דורון לא מתקיים.
מיכאל איתן: ממילא עד שלא יהיו לזה הכרה, תקנים ואמות מידה – הרי הוא גם לא עד כדי כך איש טכנולוגיה – הוא לא יאשר, אבל בהנחה שיהיו והוא יוכל לאשר, אני חושב שאולי כן יש מקום לפתוח לו פתח לעניין הזה, אתה יודע מה?
מיכאל איתן: לא בגלל שזה עניין מעשי גדול, אלא זאת רק קריצה, אמירה ופתיחת פתח שאנחנו כן רוצים, מצפים ומקווים שהדבר הזה יום אחד יגיע.
מייק סטון: אני שמעתי שאחד מאנשי "סנטריקום" אמר שהנוסח אומר שאם עוד לא פג תוקפה של התעודה, כמובן מותר להנפיק תעודה חדשה בלי לעבור את כל הזיהוי מחדש.
מייק סטון: אם אנחנו מדברים על מצב שתעודה של מבקש, פג תוקפה בין טרנסקציה לטרנסקציה - -
מיכאל איתן: אני לא הבנתי כך את הדברים.
מיכאל איתן: אני הבנתי שברגע שהוא מנפיק תעודה חדשה, כל עסקה זאת תעודה חדשה, ובכל עסקה הוא יצטרך לעשות תהליך זיהוי.
מייק סטון: הנקודה היא שמשהו קורה לסטטוס ולמעמד של התעודה ברגע שפג תוקפה.
מיכאל איתן: לא פג תוקפה.
מיכאל איתן: הוא עשה את כל מה שעושים האחרים.
מיכאל איתן: כל עסקה הוא קורא לזה תעודה חדשה.
רוני גרוס: זאת לא הארכת תוקף של תעודה על סמך תעודה שלא פג תוקפה, אלא זאת תעודה חדשה מסוג אחר לגמרי, שהזיהוי מסתמך על תעודה קיימת שלא פג תוקפה, וזה ההבדל.
מייק סטון: במסגרת ה-PKI, יש כמה המלצות ליישומים חדשים, ואחד מהם הוא ATTRIBUTE AUTHORITY, וה-ATTRIBUTE AUTHORITY בדיוק פותר את העניין.
מייק סטון: תפקידו של ה-CERTIFICATE AUTHORITY זה להנפיק תעודה שקשורה ותפורה לזהות של האדם.
מייק סטון: יש ATTRIBUTE שיכול להיות גם רלוונטי לטרנסקציה, והנפקת ה-ATTRIBUTE וה-ATTRIBUTE AUTHORITY יכולה להיות גם על בסיס קול, כי לא סביר להניח שבין טרנסקציה לטרנסקציה הזהות של האדם משתנה.
מייק סטון: אולי אנחנו פשוט צריכים לחשוב במונחים אחרים, במקום להעמיס את כל הבעייתיות הזאת על ההגדרות של CERTIFICATE AUTHORITY.
יוסף חי אנג'ל: אם גורם מאשר רוצה מחר להשתמש בטכנולוגיה ביומטרית כלשהי, מכיוון שהוא חושב שתהליך האותנטיקציה שלי הוא יותר טוב, הוא מוסיף עוד נדבך.
יוסף חי אנג'ל: למה למנוע ממנו את האפשרות הזאת בחוק?
מירב ישראלי: ליהי, תקראי בבקשה את הנוסח המתוקן של סעיף 14.
ליהי פלדמן: "גורם מאשר ינפיק תעודה אלקטרונית למבקש רק לאחר שבדק כי האמצעי לאימות חתימה שמחזיק בידיו המבקש ואמצעי החתימה אותו הוא מזהה מקיימים את הוראות תקנה 9 לעניין החתימה האלקטרונית אותה הוא מזהה.
מירב ישראלי: פה נכניס את מה שחיים רביה העיר קודם לגבי ההוראה של סעיף 9(1)(ד) לעניין ההצהרה.
גדי גילון: יש לה תחליף של ה-ISO.
מירב ישראלי: לפי ההגדרה.
מירב ישראלי: פרטים 15.
מירב ישראלי: (א) היה המבקש יחיד אשר זוהה שלא לפי תעודת זהות, תכלול התעודה
מירב ישראלי: אלקטרונית
מירב ישראלי: "(ב) היה המבקש תאגיד, תכלול התעודה האלקטרונית שתונפק לו את שם התאגיד
מירב ישראלי: היה תאגיד שאינו רשום בישראל – גם את מקום הרישום;
מירב ישראלי: המוסד, וכן את שמו או תוארו של מורשה החתימה עצמו מטעם המבקש.
איריס לבנון: האם ייקבע פורמט קבוע לשדות הנוספים האלה – איך הם בדיוק יופיעו?
איריס לבנון: באיזה גודל הם יהיו?
ליהי פלדמן: 509X - -
איריס לבנון: אבל 509X מדבר על כך שיש שדות שאפשר יהיה לשים בהם מה שרוצים.
איריס לבנון: כדי שאפשר יהיה לעשות שימוש בשדות האלה, צריך לפרט בצורה קבועה איפה תופיע תעודת זהות וכו'.
עופר ישי: היא צודקת במאה אחוז.
מירב ישראלי: וצריך יהיה לקבוע את זה פה בתקנה?
איריס לבנון: כן.
יורם הכהן: לא ברור לי האם סעיף 15(א) אומר שבמקרה של זיהוי על-פי תעודת זהות בשדה המדובר, תוכנס תעודת הזהות.
יורם הכהן: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לבעיה של הגנת הפרטיות.
יורם הכהן: אנחנו מסמנים בכל תעודה שהתעודה תקפה.
ליהי פלדמן: זאת לא בעיה.
זאב שטח: איפה אותן תקנות של REVOCATION LIST שהיו בגרסה הקודמת?
ליהי פלדמן: בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
זאב שטח: ואיפה כל הנושא של TIME STAMPING?
זאב שטח: יש שאלה האם לא כדאי להכניס אותו.
ליהי פלדמן: זה נושא שנידון בוועדה מפורשות.
זאב שטח: נכון, בזמנו החלטנו לא להכניס את העניין של הזמן, אבל עכשיו כשאנחנו נכנסים יותר לפרטים הטכנולוגיים, כל הנושא של ה-TIME STAMPING הוא דבר די בסיסי.
מיכאל איתן: כשנגיע לוועדת החוקה, חוק ומשפט נחשוב על זה שוב.
מיכאל איתן: בינתיים, אין שום סיבה להתחיל לקיים על זה דיון, לאחר שקיימנו דיון במשך שעות ארוכות בנושא.
מיכאל איתן: נראה אם יהיה טעם לפתוח מחדש את הנושא.
זאב שטח: אז ה-REVOCATION LIST בכל אופן יידון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
מיכאל איתן: רבותיי, שוב אני רוצה להודות לכם.
מיכאל איתן: הנוסח יוצג באתר של משרד המשפטים ובאתר הכנסת.
מיכאל איתן: אין לנו היום הרבה עבודה.
מיכאל איתן: גם משרד המשפטים וגם אני קיבלנו כמה פניות בהקשר לשאלה שבה התחבטנו בפעם הקודמת כאשר אחת מהן היה שימוש במה שמכונה ECD SA.
מיכאל איתן: ההחלטה כפי שהתגבשה באיזשהו דיון טלפוני מוקדם ביני לבין עורכת-הדין ליהי פלדמן שאנחנו נאשר את האפשרות של התקן הזה כאלגוריתם שיאפשר לנו לומר על החתימה הדיגיטלית שנעשתה על-פיו כחתימה אלקטרונית מאובטחת והדבר הזה נעשה על-בסיס השיקול הבא כאשר ההחלטה התקבלה לאור איזשהו קו שאני מבקש להציג אותו ולהסביר אותו, ואם מישהו יתנגד או חושב שההחלטה היא לא נכונה, אני אשמח לשמוע אותו לאחר מכן.
מיכאל איתן: כפי שהבנתי, ותקנו אותי אם אני טועה, בארצות-הברית האלגוריתם הזה מוכר והוא כן נחשב כחלק ממערך של חתימות אלקטרוניות מאובטחות אבל עדיין לא באירופה.
מיכאל איתן: אני אמרתי לעצמי, וגם לעורכת-הדין ליהי פלדמן, שלא הייתי רוצה בשום פנים ואופן שישראל תהיה הגורם המוביל בתחומים כאלה.
מיכאל איתן: הייתי תמיד רוצה שאנחנו נהיה או אחרי ארצות-הברית או אחרי אירופה וזאת בגלל כל מיני טעמים, ואני לא רוצה להיכנס ולומר כרגע למה.
מיכאל איתן: תמיד בכל דבר אני שואל מה קורה בארצות-הברית ומה קורה באירופה.
מיכאל איתן: לא הייתי רוצה שחתימות שאירופה מכבדת, בארץ לא נכבד, ולא הייתי רוצה שאותו הדבר יקרה גם לגבי ארצות-הברית.
מיכאל איתן: אם ארצות-הברית עשתה שגיאה, אני לוקח את הסיכון הזה ואני מוכן שגם אנחנו נעשה שגיאה.
מיכאל איתן: אם ארצות-הברית פרצה דרך, אני מוכן שאנחנו ניקח את הסיכון ונהיה אחרי ארצות-הברית ולפני אירופה.
מיכאל איתן: אם נצטרך לתקן את השגיאה הזאת נתקן אותה.
מיכאל איתן: נכנס את הוועדה ונקבע שהאלגוריתם הזה לא ייכלל, אבל כרגע אין אדם שטוען שהדבר הזה אינו טוב מספיק אלא אומרים שהוא לא נבדק מספיק.
מיכאל איתן: בשבילי הבדיקה בארצות-הברית היא בינתיים מספקת ואני רוצה לקבל את ההחלטה בכיוון הזה.
מיכאל איתן: אם יש מישהו שרוצה להשיג על ההחלטה, עכשיו זה הזמן והמועד.
עופר ישי: אני רוצה לשאול את הפורום כאן מי הגורם שייקח על עצמו את האחריות במקרה של תקלה, במקרה שיוחלט להסתמך על מנגנון שהוא לא מוסמך תו תקן ישראלי או בינלאומי בנושא התקנים, האם זה יהיה משרד המשפטים?
עופר ישי: האם יהיו אלה הגורמים המומחים שנשכרו על-ידי משרד המשפטים?
עופר ישי: הם ייתנו את הדין אם אחרי כן יהיו תקלות בפריצות בבנקים?
עופר ישי: אני רוצה להמחיש את חוסר הסבירות של ההחלטה הזאת על-ידי שתי דוגמאות פשוטות.
עופר ישי: כמו שנאשר עכשיו לשימוש אגרת ילדים כשאין לה תקן ישראלי, אבל כשיקרה משהו לילדים, מי ייתן את הדין על זה?
עופר ישי: אין תקן.
עופר ישי: יש אולי תקן בארצות-הברית.
עופר ישי: אנחנו עדיין לא המדינה ה52- של ארצות-הברית ולא כל מה שמתאים לה, אוטומטית מתאים פה.
עופר ישי: לא כל פסיקה של בית-המשפט בארצות-הברית אוטומטית נכנסת כאן.
עופר ישי: יש פה שיקולים ותנאים אחרים.
עופר ישי: זה כמו שנחליט לסלול כבישים באספלט שזה נראה נהדר כי זה מהיר וזה טוב, אבל אחרי כן הכביש ישקע, ואז מי ייתן את האחריות לזה?
עופר ישי: לא ברור לנו במקרה של התקנות האלה למה צריך לפעול בבהילות כזאת, למה צריך לעגל את הפינות, למה צריך לקצר תהליכים ולמה צריך להתעלם מהתרעות ומאזהרות.
עופר ישי: אין לזה שום הצדקה.
עופר ישי: זה מקבל עוד יותר חומרה כשיש הסתייגות קונקרטית של גורמים גם במשרד האוצר וגם במערכת הביטחון של אנשים שהם מומחים לדבר הזה וזה לא סביר שעל הסתייגויות כאלה בהחלטה כזו כבדה יתקבלו החלטות מבלי שנערך דיון משותף אחד בסוגייה הזאת ולא נערך שום דיון משותף בסוגייה שעומדת על הפרק וזה דיון שמחייב תיאום, דיון שמנתח את התקנים של אנסי לעומת תקני האיזו שנמצאים בעבודה ואומר מה ההבדלים.
עופר ישי: לא היה דיון כזה ואין עליו שום אסמכתא כתובה.
עופר ישי: היו דיונים מסוימים בנושא הזה, אבל אין שום סיכום דיון אחד כתוב ומחייב שניתן להתייחס אליו כאיזושהי אסמכתא, אין שום מכתב רשמי על-ידי שום גורם מקצועי נייטרלי ונטול פניות שלוקח על עצמו את האחריות על הדבר הזה.
עופר ישי: בדיון הקודם רצינו והצענו לקיים פגישת עבודה אבל זה לא יצא אל הפועל.
עופר ישי: בימים האחרונים ניסינו באמצעות האינטרנט להתכתב ולהגיע להסכמה, אבל חילוקי הדעות נותרו בעינם כאשר לא התקיים דיון מסודר.
עופר ישי: לכן במצב הזה זו תהיה פעולה בלתי סבירה ולא מקצועית לאשר את ה-ECC.
עופר ישי: פניתי אישית לגורם בשוק האירופי, שאחראי על הנושא של חתימה אלקטרונית בשוק האירופי, הצגתי בפניו את הסוגייה ושאלתי אותו מה היו עושים בשוק האירופי בסוגייה דומה, והוא נתן לי את אותה תשובה שאני נותן לכם היום.
עופר ישי: לא מדובר אם ה-ECC תקף או לא תקף אלא האם אפשר להסתמך על משהו שאין לו בסיס תקן בינלאומי או ישראלי.
עופר ישי: אני מצהיר עוד פעם שבמידה שמכון התקנים הישראלים יאמץ את התקן הזה או שיהיה תקן איזו בינלאומי אפילו מבלי שמכון התקנים הבינלאומי יאמץ אותו, מבחינתנו זה מספק, אבל במצב הנוכחי אין שום צורך לקחת סיכון כזה בלי שאף אחד לוקח על עצמו את האחריות לתקלות אם תהיינה.
עופר ישי: לכן אנחנו מבקשים למחוק את הדבר הזה ולדון בו בצורה מכובדת ומסודרת.
מיכאל איתן: אנחנו בכל התחומים האלה נמצאים בנישה טובה כשאנחנו מהירים ומקדימים את האחרים ואני רוצה שתהיה הזדמנות גם לחברות ישראליות להשתמש בטכנולוגיה הזאת ולכבוש שווקים, ולעסקים ישראלים לעשות עסקים עם ארצות-הברית שאולי יעדיפו לעשות חלק מהעסקים כשיש אפשרות דרך כאן ולעשות עסקים בהם לסוחר המקומי יהיה בגלל זה יתרון.
מיכאל איתן: מה עוד שאני לא רואה כאן שום בעיה.
מיכאל איתן: תהיה תקלה, אז אני מניח בסדר סבירות שהתקלה תתעורר קודם בארצות-הברית ואחר-כך בישראל.
מיכאל איתן: יש לי רושם שכך יותר סביר להניח.
מיכאל איתן: אז הספרות המקצועית ואנשים יבואו ויאמרו שזה פרוץ, אבל היום אף אחד לא טוען את זה.
מיכאל איתן: הטענה שלך היא בירוקרטית.
מירב ישראלי: בהתאם להחלטה בישיבה הקודמת הוספו הגדרות של תושב ותושב חוץ.
מירב ישראלי: תקנה 5 הקודמת הועברה לתקנות של ועדת החוקה.
מירב ישראלי: תקנה 8 היא תקנה חדשה ואני אקרא את התקנה כפי שהוצעה על-ידי משרד המשפטים.
צבי אילן: כרטיסי המערכת, הזיהוי צריך להיות מבוסס לפחות על שני ארגומנטים.
מירב ישראלי: (א) הוחלף תקן מן התקנים הנזכרים בתקנות אלה בתקן חדש, יהיה התקן החדש מחייב במקביל לתקן הישן, זולת אם התקן הישן אינו מקיים עוד תנאי אבטחה נאותים, להנחת דעתו של הרשם, שאז יחייב התקן החדש בלבד, תוך זמן שקבע לכך הרשם.
מירב ישראלי: אולי צריך לתקן ולומר, כפי שהיה בנוסח הקודם, שהרשם צריך להודיע שיש תקן חדש ושהוא מחייב, כי מהנוסח החדש עולה שהם צריכים לנחש בעצמם שיש תקן חדש למרות שאולי הם יודעים.
מירב ישראלי: קיבלנו הערה בכתב מטעם לשכת רואי חשבון שאומרת שהעלות של הדבר הזה לא תאפשר למשרדים קטנים לשמש כגורם מאשר.
נסים אליאסף: יש לנו היום 47 בתי חולים ממשלתיים שמחוברים למערכת מרשם האוכלוסין וכאן מדובר על 28 אלף שאילתות לחודש בכל בתי החולים כשהמחיר הוא 1.745 שקלי לגישה.
זאב מאי: לגבי הדוגמאות שניתנו.
זאב מאי: אני חושב שזה אחד המקרים היחידים, בהבדל מהדוגמאות שהחבר נתן כאן, שהמחוקק מחייב גורם פרטי לרכוש את השירותים.
זאב מאי: אלו אינן הדוגמאות של מנורה או אבנר או חברות אחרות שמבחירתן האישית בחרו להיעזר בשירותים האלה.
זאב מאי: מרגע שתצא גזרה מטעם המחוקק, מעניין אותי לשבת באותה ישיבה ולנהל את המשא ומתן הכספי כשידיי קשורות ואין לי ברירה ואומרים לי אני חייב כי כך קובע החוק.
זאב מאי: המספרים הם בדוקים ואני מתייחס למספרים שנאמרו כאן.
זאב מאי: לא חשוב כמה תעלה התעודה כי הרי אנחנו לא עוסקים כאן כרגע בצד העסקי.
זאב מאי: אני נותן את זה רק כנתון.
מיכאל איתן: בא הבן-אדם שאומר הוא הגורם המרכזי בהכנת השירות הזה והוא אומר שאם הגורם הנספח יבקש את המחיר שהוא מבקש, זה יותר גבוה מהשירות שאני נותן ולא יהיה ביזנס בכלל ואז כולנו נהיה מרוצים והמחיר יהיה ענק אבל לא יהיה ביזנס.
מיכאל איתן: השאלה איך היית אתה, אם היית יושב במקומי, מנסה לנתח את הסוגייה הזאת ולהבין מה קורה כי אני כן מעונין שהאלמנט הזה ייכנס למשחק אבל אני לא יכול לתת לכם אפשרות שכתוצאה מכך ייהרס כל העניין.
זאב שטח: פה יש קושי שמכניסים גם מבחינת עלות וגם מכל מיני בחינות שהוא בכלל קושי זר לכל הקשיים האחרים.
זאב שטח: הנושא הזה מספיק קשה ועולה יקר גם כך, וכל העלות הזו נופלת על הלקוח.
זאב שטח: הלקוח שואל את עצמו אם בסופו של דבר הוא צריך את הנושא הזה או לא צריך אותו.
זאב שטח: אם הוא יכול להכניס את זה בצורה חלקה וטובה ובעלות סבירה, בסדר, הוא מוכן לנסות ולבדוק את הנושא, אבל אם אנחנו נעמיס פה עוד עלות שבסופו של דבר תועמס על הלקוח, אני משוכנע שזו עלות כל כך גדולה שהיא לא תהיה.
זאב שטח: אם את רוצה לתת לי את זה ותכתבי שמשרד הפנים חייב לתת את זה לגורם מאשר מאושר, אני לא אתנגד, אני אקבל את זה בששון ובשמחה, אבל להכריח אותי עכשיו לרדוף אחרי משרד הפנים ולהתחנן לעלויות נמוכות, זה מחסל את כל העניין.
יוסי אבני: לדעתי בנושא של תמחור, כשבנו את המערכת של משרד הפנים, לא לקחו בחשבון את החתימה הדיגיטלית ולכן אסור להיות מקובעים בנושא הזה.
יוסי אבני: כשמקימים את המערכת הזאת, צריך לקחת גם את הצד של משרד הפנים כדי לבנות מערכת טובה ואמינה וגם לקחת את הצד של החברות.
יוסי אבני: לכן אני מציע שכהתחלה ננסה להתחבר ביחד ולהבין את הצרכים האחד של השני.
זאב שטח: אני אומר שאי-אפשר שהאדון ממשרד הפנים ייצג את כל הלקוחות.
זאב שטח: בוא נשאיר את שיקול הדעת ללקוח.
זאב שטח: אם הלקוח יבוא ויאמר שזה חשוב לו, הוא גם ירצה לשלם עבור זה.
זאב שטח: אם הלקוח יאמר שזה לא חשוב לו, הוא לא ירצה לשלם.
זאב שטח: למה אנחנו צריכים לחייב אותו?
מיכאל איתן: לדוגמה שלנו.
מיכאל איתן: נכון, אני צריך לדאוג שתהיה תחרות ואני צריך לדאוג שהלקוח יקבל את זה והוא יחליט, אבל אני גם צריך לדאוג לענייני הבטיחות בתחום שלנו.
מיכאל איתן: אמרתי מראש שאני בכלל מעונין שכל המערכות האלה תקבלנה חיות והמאגרים האלה יהיו מקושרים.
עופר ישי: ראשית, מספר הזהות שזה ברור, שנית, שם המשפחה, שם משפחה קודם, שם פרטי, שם האב, שנת לידה, תאריך הנפקת התעודה האחרונה וסיבת הנפקת התעודה האחרונה.
עופר ישי: זה מה שמקבלים הבנקים.
עופר ישי: דבר נוסף שקיים הוא סטטוס, אם הוא חי או נפטר ותאריך הפטירה.
מירב ישראלי: לגבי סעיף (ג) החדש שנוסף כאן, לגבי תושב שטחים, אני ראיתי את ההגדרה הזו רק הבוקר אבל היא קצת בעייתית מכל מיני בחינות.
מירב ישראלי: יש פה הצעה אחרת שמקובלת על כל המשרדים, כולל משרד הביטחון.
צבי אילן: לגבי מורשה חתימה, אני רוצה להעלות כאן נקודה למחשבה בלי שיש לי עמדה מסודרת לגביה.
צבי אילן: היות שאנחנו דנים בעצם בחתימה אלקטרונית, אולי בכלל יש מקום לדבר שלא כחתימה אנושית על חתימתו של תאגיד.
צבי אילן: למה אני צריך לדעת מי מורשה החתימה של התאגיד?
זאב מאי: לגבי ההמשך.
זאב מאי: אם תקראו, אני חושב שיש פה כשל ניסוחי.
זאב מאי: מדובר על 15 שנה, אבל אם התעודה חודשה, זה שבע שנים.
זאב מאי: כלומר, אם התעודה הייתה לשנה ואחרי שנה חידשתי אותה.
מירב ישראלי: לעניין תקנה 14(א), יש בה תיקון שנדרש ניסוחית ולא משהו מהותי.
מירב ישראלי: יש כאן הערה של לשכת רואי חשבון שמציעים לקבוע שתוקף תעודה אלקטרונית לא יעלה על תקופה של שנה או תקופה מירבית אחרת עקב התפתחות הטכנולוגיה.
מירב ישראלי: תקנה 16, דוח שנתי.
מירב ישראלי: בעקבות החלטת הוועדה בישיבה הקודמת:
מירב ישראלי: (ב) הדוח האמור בתקנת משנה (א) יפורסם באתר האינטרנט של הרשם.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא ים המלח.
ענת מאור: בסדר היום נעסוק בשני נושאים, ירידת המפלס וההתמודדות עם הנזקים שנגרמו מתופעת ה"בולענים" בשנה האחרונה.
ענת מאור: אני רוצה לומר לנוכחים, סגנית שר התשתיות, הישיבה תהיה ישיבת עבודה ולא לצורך לימוד הנושא.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שקיימנו דיון וסיור בנושא.
ענת מאור: הדיון הראשון היה עוד לפני שדברים הוחרפו והוחמרו בכל הנוגע למעמד ים המלח ולמצבו.
ענת מאור: הדיון הראשון התקיים בנובמבר 2000, בדיוק לפני שנה.
ענת מאור: בדיון זה שמעה הוועדה, עם שקפים והסברים את כל התכניות של הובלת מי ים לים המלח, על מנת שים המלח לא ייהפך לים מוות.
ענת מאור: שמענו את הבעייתיות של שיתוף הפעולה האזורי.
ענת מאור: את הצורך בהמשך ביצוע מחקרים גיאופיזיים וגיאולוגיים לבדיקת כל הסביבה של ים המלח.
ענת מאור: שמענו גם את חשיבותו של שיתוף פעולה אזורי, גם עם ירדן, הדיון נעשה אז בתחילת האינתיפאדה, וגם את התכניות שכבר היו עם הפלשתינאים.
ענת מאור: לאחר מכן, לאור התפתחויות שעוד הקדימו את כל התחזיות, הוועדה הייתה בסיור באזור ביוני 2001, לפני חמישה חודשים.
ענת מאור: ראינו את תופעת ה”בולענים” וראינו את הכביש שהתמוטט, וראינו את ההרס התיירותי, הרס הפרנסה החקלאית של קיבץ עין גדי.
ענת מאור: לאחר מכן הגשנו את סיכום הדברים לממשלה, היה גם מנכ"ל משרד התשתיות אתנו.
ענת מאור: גברתי סגנית השר, אנחנו יודעים שביולי התקיימה ועדת מנכ"לים והתקבלו החלטות ולפי מיטב ידיעתנו, אין תזוזה בביצוע.
ענת מאור: לכן אנחנו, כרשות מפקחת, למעשה מבקשים סליחה מכל המומחים, אבל הם יודעים מהי מלאכת הפיקוח.
ענת מאור: אנחנו רוצים לשמוע מסגנית השר, ואיחולים שתהיי גם שרה, מה קורה, איפה הדברים עומדים, לאור החומרה המאד גדולה של הדברים.
ענת מאור: חבר הכנסת כהן היה גם בסיור וחבר הכנסת זנדברג, לפי מיטב זכרוני, עוד לא היית בוועדה.
אליעזר כהן: סגנית השר גם יודעת איפה היינו עד עכשיו שזו הסיבה שאחרתי.
אליעזר כהן: הסרת החסינות של חבר הכנסת בשארה מסעירה את הכנסת.
ענת מאור: לא נשוחח כרגע על העניינים הפוליטיים, לעומת זה אני רק אחזור במשפט אחד, שהצגתי את כל חומרת הדברים לאור הסיור והישיבה הקודמת, ועכשיו נשמע מה התקדם בעשייה.
ענת מאור: בבקשה:
נעמי בלומנטל: צהריים טובים.
נעמי בלומנטל: תודה רבה על ההזמנה לישיבה הזו, אני בהחלט מעריכה את הצורך בכך שיהיה פיקוח גם על החלטות שמתקבלות, וגם על ביצוען.
נעמי בלומנטל: בעניין זה אני מוכרחה לומר שמתקדמת מאד בעצלתיים תכנית שהמדען הראשי שלנו התייחס אליה, וגם מנהל המכון הגיאולוגי, מתבצעות אי אלו עבודות, די בעצלתיים, משום שהתקציב המרכזי שדרשנו ושגם באו לידי ביטוי בוועדה המנכ"לים ברשותו של מר יעקב אפרתי, מנכ"ל משרד התשתיות, עד לפני יום או יומיים כי כידוע הוא עבר עכשיו להיות מנכ"ל משרד מקרקעי ישראל.
נעמי בלומנטל: אני רוצה לומר שאנחנו מתחייבים לפעול לכך שבישיבה הקרובה של ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה, כאמור, הקבינט החברתי הכלכלי, נעלה על סדר היום את בקשת התקציב הזו, עם הפניה של שר התשתיות הלאומיות להעלות את הנוש על סדר היום ולהשיג את התקציב.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים כאן על עלות ביצוע תכניות מוערכת בכ- 17 מיליון ₪ לשנתיים.
נעמי בלומנטל: ההצעה למימון היא כדלקמן: מ.ע.צ 2 מיליון ₪ במשך שנתיים, מנהל מקרקעי ישראל 3 מיליון ₪ לשנתיים, נציבות המים 2 מיליון, משרד התיירות 2 מיליון, משרד החקלאות 2 מיליון, משרד האוצר 3 מיליון לשנה למשך 5 שנים, קרן צוברת לטיפול בבעיות עד הוק.
ענת מאור: עם כל הכבוד למדענים, ואנו נשמע אותם מאוחר יותר, אני בכל זאת מוצאת לנכון לציין שתשובת הממשלה לא יכולה להתקבל על דעתנו.
ענת מאור: אני מבינה שהישיבה בוועדת שרים לעניינים חברתיים טרם התקיימה.
ענת מאור: אני רואה את זה בחומרה רבה לנוכח גודל המצוקה וגודל הצרכים.
ענת מאור: דבר שני, לא הצלחתי להבין איך יובטח שאכן כולם ייתנו את התקציב.
ענת מאור: אני מבקשת לשמוע התייחסות של נציג האוצר.
גליה תורג'מן: הייתה ועדת מנכ"לים הבכירים שבה הוחלט על החלוקה בין המשרדים.
גליה תורג'מן: יש הסכמה של כולם להשתתף בזה.
גליה תורג'מן: זה צריך להגיע בוועדת שרים, ואחרי אישור שלהם, זה יחזור אלינו ואנחנו נעביר את זה למשרד התשתיות.