GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר ארנון קרניאלי: לפני שהמצגת תתחיל לעבוד אקדים ואומר שאני הולך לדבר על איבחון תופעות מידבור בגבול ישראל-מצרים.
ד"ר ארנון קרניאלי: מה הקשר בין חלל ומידבור?
ד"ר ארנון קרניאלי: אזורי מידבור, או אזורי מדבר הם אזורים מרוחקים, בלתי-נגישים בדרך כלל, וקשה לחקור אותם נקודתית.
ד"ר ארנון קרניאלי: קשה להגיע לכל נקודה בהם.
ד"ר ארנון קרניאלי: על-ידי לוויינים ואמצעים מתוחכמים של חישה מרחוק ניתן לנתח את תופעות המידבור בצורה רציפה גם בזמן וגם במרחב.
ד"ר ארנון קרניאלי: גבול ישראל-מצרים נקבע בשנת 1906 כגבול בין האימפריה הבריטית לבין האימפריה התורכית.
ד"ר ארנון קרניאלי: ככלל, הוא גבול ישר בין רפיח לאום רשרש.
ד"ר ארנון קרניאלי: אנחנו רואים שלמרות הגבול הישר יש לו שתי אצבעות, או זיגזגים, בסביבות הר חריף.
ד"ר ארנון קרניאלי: בספר של משה ברוור מצוי תיאור מדוייק איך נוצרו שני הזיגזגים האלה.
ד"ר ארנון קרניאלי: אתייחס לזה בהמשך.
ד"ר ארנון קרניאלי: כבר בשנת 1963, במסגרת תכנית ה-Gemini, עוד לפני תכנית אפולו, אנחנו רואים תמונות של גבול ישראל-מצרים.
ד"ר ארנון קרניאלי: גבול ישראל-מצרים נראה כקונטרסט די חזק, כניגודיות והחזרה די חלשה בין הצד הישראלי, שהוא יותר כהה, לצד המצרי שהוא יותר בהיר.
ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1967 היתה כזכור מלחמת ששת הימים.
ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1972 הגבול הולך ומטשטש.
ד"ר ארנון קרניאלי: יש יותר חדירה של בדווים ממצרים לתוך שטחי ישראל.
ד"ר ארנון קרניאלי: יש יותר ראייה של יותר פעילות אנושית בשני הצדדים.
ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1980 הגבול כמעט שלא קיים.
ד"ר ארנון קרניאלי: המשבצת הזאת מתייחסת לשדה התעופה שהיה בצד המצרי.
ד"ר ארנון קרניאלי: זו פתחת שלום, אלה הישובים הישראלים.
ד"ר ארנון קרניאלי: אבל הגבול בסביבות ניצנה כמעט שלא נראה.
ד"ר ארנון קרניאלי: כאן אתם רואים את השטח ב-1982, בגמר ביצוע הסכם השלום בין ישראל למצרים.
ד"ר ארנון קרניאלי: שנתיים לאחר מכן אנחנו שוב פעם רואים את הניגודיות הגדולה בין ההחזרה בישראל, שהיא יותר כהה, מההחזרה במצרים, שהיא יותר בהירה.
ד"ר ארנון קרניאלי: עשר שנים מאוחר יותר אנחנו רואים שיש ניגודיות אדירה בין האזור הישראלי לאזור המצרי.
ד"ר ארנון קרניאלי: אתם רואים את הגבול בסביבות הר חריף.
ד"ר ארנון קרניאלי: אפשר להבחין בזיגזגים של צורת הגבול.
ד"ר ארנון קרניאלי: במשך הרבה שנים ראו את ההבדל בין ההחזרה בניגודיות כתוצאה מרעיית יתר בצד המצרי.
ד"ר ארנון קרניאלי: בשנים האחרונות חקרנו את התופעה הזאת יותר ביסודיות.
ד"ר ארנון קרניאלי: פה אנחנו רואים צילום אוויר של אזור הגבול.
ד"ר ארנון קרניאלי: (מציג צילום אוויר).
ד"ר ארנון קרניאלי: זו דרך הפטרולים הישראלית, זו דרך הפטרולים המצרית.
ד"ר ארנון קרניאלי: בצד הישראלי התוצאה של הניגודיות היא לא תוצאה של רעיית יתר, אלא כתוצאה מחוסר פעילות אנתרופוגנית.
ד"ר ארנון קרניאלי: בכל השטח שכוסה בקרומי קרקע בצד המצרי יש יותר רעייה, אבל לא עצם האכילה של הצמחייה גרמה לצבע הבהיר, אלא הרמיסה של הקרומים הביולוגיים.
ד"ר ארנון קרניאלי: הקרומים הביולוגיים זה קרום קרקע קשה שנוצר על החולות.
ד"ר ארנון קרניאלי: הוא נשבר בקלות.
ד"ר ארנון קרניאלי: אנחנו רואים שהוא תוצאה של קיבוע הקרקע על-ידי פיאנו בקטריה, שזה מיקרו-אורגניזמים שתופסים את חלקיקי הקרקע.
ד"ר ארנון קרניאלי: לסיכום, אנחנו רואים שבצד הישראלי, כתוצאה ממדיניות של שימור השטח, יש לנו פעילות של חוסר מידבור, או מידבור הפוך, מה שנקרא בלעז rehabilitation.
ד"ר ארנון קרניאלי: בצד המצרי, כתוצאה מפעילות אנושית של רעייה, דריכה ורמיסה של פני השטח יש לנו תופעות מידבור.
ענת מאור: תודה רבה לד"ר ארנון קרניאלי.
ענת מאור: אני מזמינה את התלמידים מבית ספר זיו.
ענת מאור: אחריהם תדבר פרופ' דינה קובץ מאוניברסיטת תל-אביב.
הספר זיו: בוקר טוב לכל המכובדים.
הספר זיו: אנו תלמידי בית-ספר זיו.
הספר זיו: הכרת הירח – שטח הפנים שלו, תכונותיו, חומריות כבדה, החזרת אור השמש.
הספר זיו: השוואה בין כדור הארץ והירח.
הספר זיו: הכרת תכונות כדור הארץ תוך דגש על התכונות שמאפשרות קיומם של חיים, קיום האטמוספירה, המרחק מהשמש ומים כנוזל.
הספר זיו: הטיסה לירח בחללית.
הספר זיו: זווית כניסה ויציאה מכדור הארץ.
הספר זיו: בעיות אפשריות בטיסה.
הספר זיו: התרומה של מחקר היקום.
הספר זיו: נופי הירח...
הספר זיו: בהתאמה לתאריך העברי.
הספר זיו: מערכת השמש.
הספר זיו: מבנה השמש.
הספר זיו: הפלנטות.
הספר זיו: מיקום, תכונות.
הספר זיו: האם ניתן לקיים עליהן חיים כפי שאנו מכירים?
ענת מאור: התשובות תהיינה בהמשך המחקר.
ענת מאור: כאמור, אני מזמינה את פרופ' דינה פריאלניק-קובץ מאוניברסיטת תל-אביב, שתדבר על כוכבי שביט, במחקר משולב.
ענת מאור: אני מברכת את חבר הכנסת כנעאן, שהצטרף אלינו.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: שלום לכולכם.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אנסה להסביר לכם בקצרה כיצד עושים מחקר שמשלב בתוכו צורות שונות של חקירה.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המחקר שאתאר מתבצע בעיקרו באוניברסיטת תל-אביב על-ידי קבוצות מחקר שונות.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אקדים ואסביר לכם מאד בקצרה מה הם העצמים שאותם אנחנו חוקרים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: העצמים הם כוכבי שביט, שבנויים מראש מגוף קטן ונסתר בתוך הילה גדולה, או ענן גדול שעשוי מגאז וגרגירי אבק קטנים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הגרעין שנמצא במרכז צולם בפעם הראשונה על-ידי חללית מחקר שעברה ליד שביט, השביט של האלי, ב-1986.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: רוב היצור הזה שאנחנו רואים אותו בחלל - ומכיוון שהוא מאד גדול אפשר להבחין בו גם ללא עזרת טלסקופ או עזרים נוספים – הוא זנב גדול של אבק ומוליקולות גאז באורך של עד 10 מיליון ק"מ.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: מה שמעניין בכוכבי השביט הוא שאם יש לכם פה תמונה סכמטית של מערכת השמש עם הפלנטות השונות, וכל פלנטה נעה במסלול משלה סביב השמש, במסלול קבוע, הרי שכוכבי שביט – ואנחנו מכירים מאות רבות של עצמים כאלה – עוברים את מערכת השמש מקרוב לשמש ועד למאד רחוק מהשמש.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: בעצם המאגר העיקרי של כוכבי שביט הוא אי-שם בפריפריה של מערכת השמש, מעבר לפלנטה האחרונה, זאת אומרת מעבר לפלוטו.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: מכיוון שהגופים האלה הם מאד קטנים, הם עברו מעט מאד שינויים במשך זמן החיים של מערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, החשיבות של חקר היצורים האלה.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: החשיבות של חקר כוכבי השביט והבנתם היא בכך שאנחנו מקווים ללמוד מהיצורים הפרימיטיביים האלה על מבנה מערכת השמש ועל היווצרות מערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה נושא שנמצא בחזית המחקר במדעים פלנטריים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זאת אחת הסיבות או הסיבה העיקרית לכך שאנחנו מנסים להבין אותם.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הדבר השני, שהוא מאד חשוב, הוא שהשביטים האלה, שנעים בכל מערכת השמש, מתנגשים לעתים קרובות בפלנטות וגם בכדור הארץ.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ההתנגשויות האלה יכולות לגרום לקטסטרופות, לקטסטרופות בקנה מידה גלובאלי, ארצי, כמו למשל הכחדת הדינוזאורים שכנראה התרחשה כתוצאה מפגיעת שביט, או היעלמות האטמוספירה של מאדים, שאחת התיאוריות היא שהיא התרחשה כתוצאה מפגיעה של כוכב שביט.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הדבר האחרון, והלא פחות חשוב, הוא העובדה ששביט עשוי ברובו מקרח של מים והמים נמצאים כנראה במרכז השביט, או נמצאו במרכז השביט בצורה נוזלית.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ביחד עם המולקולות של פחמן וחמצן נוצרו שם מולקולות אורגניות ולכן גם נוצרו צורות החיים הראשונות.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ישנה תיאוריה רווחת שהחיים ראשיתם בשביטים ועם השביטים הם הגיעו לכל שאר המקומות, או שאר העצמים במערכת השמש ואולי ביקום כולו.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המחקר שמתבצע באוניברסיטת תל-אביב, בשיתוף פעולה עם מוסדות אחרים ברחבי העולם, משלב בתוכו צורות מחקר שונות.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המטרה העיקרית היא להבין את המבנה הפנימי של כוכב שביט, שאותו אנחנו לא יכולים לראות ואנחנו לא יכולים, לפחות לעת עתה, להגיע אליו.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, מה שאנחנו רוצים להגיע אליו זה בעצם מודלים של כוכב שביט, או הדמייה ממוחשבת של כוכב שביט.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: את זה אנחנו עושים במה שנקרא מעבדת מחקר, מעבדת מחשבים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כדי לקבל נתונים על הדברים שאנחנו רוצים לחקור אנחנו משתמשים במעבדה אמיתית שבה עושים הדמייה של חומר של שביט בתנאי חלל.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זאת אומרת, בתנאי טמפרטורה ולחץ נמוכים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: על-ידי זה אנחנו לומדים על התכונות של החומר שמרכיב כוכב שביט.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אנחנו נעזרים בתצפיות כדי ללמוד על הפעילות של הגופים האלה וללמוד על ההרכב שלהם.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כל זה מוזן לתוך המודלים של כוכבי שביט.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: דרך אגב, תצפיות עושים גם במצפה הכוכבים שנמצא במצפה רמון, השייך לאוניברסיטת תל-אביב.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כל צורות המחקר האלה תורמות לתכנון מבצעי חלל רבים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתן לכם בקצרה רשימה של המבצעים בשקף הבא.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: משימות החלל מביאות תוצאות ששוב מוזנות לתוך המודלים וההדמייה הממוחשבת, וחוזר חלילה.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: בצורה כזאת מתקדם המחקר בשביטים בשלוש חזיתות שעובדות יחד.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: (מציגה שקף).
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: השקף הזה מראה את אחת מצורות המחקר, זאת אומרת תצפיות בחלל.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו תמונה יפה של שביט שעבר קרוב לכדור הארץ לפני כמה שנים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה השביט של האלי.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה מזכיר לכם את מה שאמרתי קודם לגבי המבנה של כוכב שביט.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו המעבדה לחקר שביטים באוניברסיטת תל-אביב.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתם רואים שזו מכונה רצינית שבמרכזה נוצר דגם של קרח בטמפרטורות ובלחץ נמוך.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו רשימה של משימות החלל שמתוכננות על-ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופאית "איסא" שאנחנו שותפים לה בכל מיני מחקרים.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתם רואים שכמעט כל שנה, החל מהקייץ הקרוב, תשוגר חללית, שאמורה להיפגש עם כוכבי שביט, אפילו לפגוע בכוכבי שביט ולאסוף אינפורמציה ממש במקום.
פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, הידע שלנו על כוכבי שביט יתעשר בהרבה בשנים הקרובות.
ענת מאור: תודה רבה לפרופ' דינה פריאלניק קובץ.
ענת מאור: אני מזמינה עכשיו את תלמידי בית הספר "דקל וילנאי".
ענת מאור: אחריהם – ד"ר משה בר-לב.
"דקל וילנאי": בוקר טוב.
"דקל וילנאי": אנחנו מכיתה ח', מחטיבת הביניים "דקל וילנאי" במעלה אדומים.
"דקל וילנאי": בשנה שעברה למדנו מעט על החלל.
"דקל וילנאי": בזמן לימודינו התמקדנו על מבנים ביקום ומערכת השמש.
"דקל וילנאי": אך הפרוייקט העיקרי היה פרוייקט ה"כוכב הזוהר", Star shine.
"דקל וילנאי": בעת לימודינו קיבלנו מנאס"א, ביחד עם עוד בתי ספר ברחבי העולם, עדשה עכורה שאותה ליטשנו ולאחר שהיא הבריקה מאד והיתה מראה טובה, שלחנו אותה לנאס"א.
"דקל וילנאי": ביחד עם עוד עדשות כאלה בנו ממנה כדור גדול אותו שלחו לחלל ביחד עם חללית שיצאה לפני מספר חודשים וניתן היה לראות אותה בשעות הערב.
"דקל וילנאי": השנה, אחרי פסח, נלמד שוב את הנושא בהרחבה רבה יותר.
"דקל וילנאי": התכנית היא ללמד במקביל בכל בתי הספר במעלה אדומים, בכיתות א-ט, את הנושא, ובאשכול הפיס יהיה יום שיא ותערוכות בנושא.
"דקל וילנאי": אותנו מעניין ללמוד איך צופים בשמיים, מה מוצאים בהם, מתי נראה כל דבר ואיך, עונות השנה, ליקוי שמש וירח, מסלולים שונים, האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ, איפה ועוד.
"דקל וילנאי": אנחנו חושבים שהנושא מרתק וחשוב ללמד אותו, כדי להבין מה קורה ועתיד לקרות בחלל בכלל ובכדור הארץ בפרט, להבין איך אנחנו יכולים להשפיע על דברים, כמו להגן על הפלנטה שלנו מזיהום והרס מעשי ידי אדם, או מהרס בידי גופים חיצוניים כמו אסטרואידים, למצוא איפה ניתן למצוא חיים, או לאפשר לנו לחיות ועוד ועוד.
ענת מאור: תודה רבה מכל הלב.
ענת מאור: ד"ר משה בר-לב, נשיא חברת "אימאג' סאט", ידבר על איזרוח טכנולוגיות ביטחוניות בתחום החלל.
ענת מאור: אני רוצה שאחריו אזמין את פרופ' משה גלמן, מהטכניון, לאור ביקור הוועדה והחללית שנשלחה מישראל, שאנחנו גאים בה.
ד"ר משה בר-לב: שלום לכולם.
ד"ר משה בר-לב: אסביר לכם בקצרה איך הגענו עד הלום ואולי המסר הוא מסר קצת לכיוון הימני, כלומר אם מתעקשים ואם רוצים אפשר להגיע לכל מיני דברים מאד מעניינים ולא צפויים.
ד"ר משה בר-לב: ההתחלה היתה צנועה, אולי לא צנועה אלא עם יומרה גדולה.
ד"ר משה בר-לב: בתחילת שנות השמונים התעשייה האווירית החליטה להיכנס לנושא החלל.
ד"ר משה בר-לב: לא ארחיב את הדיבור על איך זה נעשה.
ד"ר משה בר-לב: אבל היתה לי הזכות לעמוד בראש קבוצה של אנשים שהגישה את המתווה הראשוני.
ד"ר משה בר-לב: בתוך מספר חודשים אספנו את האנשים הכי טובים שיש בתעשייה האווירית, באותו מפעל "מבת", וניסינו להבין מה זה לוויין, איך בונים לוויין ומה אפשר לעשות איתו.
ד"ר משה בר-לב: הגענו למסקנה שהשד בכלל לא נורא ואנחנו לא מבינים למה האמריקנים צריכים 12 טון בשביל לוויין תצפית, זו בהמה גדולה כזאת של מעל 10 מטר, ולמה הרוסים משתמשים בלוויינים של 6 טון ומשהו, כשאפשר להשיג את הכל ב-200-250 קילו.
ד"ר משה בר-לב: כך גיבשנו המלצה.
ד"ר משה בר-לב: לא ידענו על מה אנחנו מדברים בדיוק, אבל חשבנו שאנחנו יודעים.
ד"ר משה בר-לב: הקבוצה הזאת של האנשים הכינה את הדגם הראשוני.
ד"ר משה בר-לב: דרך אגב, להפתעתי הגדולה ולהפתעת כל הקבוצה הדגם הזה והצורה הקונספטואלית של הלוויין הזה בסופו של דבר היתה מה ששוגר לאחר מספר שנים.
ד"ר משה בר-לב: בכל אופן, היינו צריכים לשכנע שכדאי להקים מינהלת, שכדאי להקים את היכולת הזאת בתעשייה האווירית.
ד"ר משה בר-לב: כמובן שזה קיבל אישור ממשלתי והוחלט לתת לאותה קבוצת אנשים לפעול.
ד"ר משה בר-לב: בשנת 1984 הוקם מינהל, שאפילו פחדו לקרוא לו מינהל חלל.
ד"ר משה בר-לב: בסוף קראו לו מינהל טכנולוגיות חלל, קרי: מט"ח.
ד"ר משה בר-לב: זו היתה ההתחלה.
ד"ר משה בר-לב: בצורה מפתיעה, תוך שלוש שנים – וזה באמת אולי אחד הדברים הכי מרשימים שנעשו – הוקמו כל התשתיות.
ד"ר משה בר-לב: כלומר, הוקמו כל התשתיות הנדרשות מבחינת תחנת הקרקע, מבחינת אזור השילובים, אזור הניסויים של הלוויינים, ובעיקר הקמת הגופים ההנדסיים ואימון האנשים כדי שהם יוכלו לתכנן לוויינים.
ד"ר משה בר-לב: אראה לכם איך זה נראה.
ד"ר משה בר-לב: (מציג שקף).
ד"ר משה בר-לב: מי שעובר בכביש ליד נתב"ג רואה בוודאי את חוות האנטנה שם.
ד"ר משה בר-לב: הוא אולי יכול לראות גם את תחנת הקרקע.
ד"ר משה בר-לב: זו תחנת הקרקע.
ד"ר משה בר-לב: ליד תחנת הקרקע יש את האנטנה שעוברת אחרי הלוויינים.
ד"ר משה בר-לב: כל הבניין הזה הוא בניין של שילובים וניסויים לוויינים, שתיכף אסביר עליו.
ד"ר משה בר-לב: זה חלק מתחנת הקרקע.
ד"ר משה בר-לב: זו תחנת המעקב.
ד"ר משה בר-לב: האמת היא שזה נעשה בחדר קטן עם מחשבים צנועים.
ד"ר משה בר-לב: אלה שמבקרים רואים מסכים גדולים ומאד מתרשמים.
ד"ר משה בר-לב: העבודה נעשית במקום אחר.
ד"ר משה בר-לב: זה מרכז השילובים.
ד"ר משה בר-לב: כאן משלבים את הלוויין וכו'.
ד"ר משה בר-לב: הכל נעשה תחת קורת גג אחת, קטנה יחסית.
ד"ר משה בר-לב: זה הלוויין לפני ששולחים אותו.
ד"ר משה בר-לב: מכניסים אותו לתא אטום והוא מוכן לשיגור.
ד"ר משה בר-לב: ב-1988 שוגר הלוויין הראשון מתוצרת התעשייה האווירית ולהפתעתנו הוא עבד כמו שצריך.
ד"ר משה בר-לב: התעשייה האווירית עשתה זאת במלואה.
ד"ר משה בר-לב: היו, כמובן, מפעלים נוספים שהיו קבלני משנה שלנו.
ד"ר משה בר-לב: אתם רואים חלק מהיחידות בחוץ.
ד"ר משה בר-לב: בשנת 1990 גמרנו את התכנון של הלוויין הסופי, לוויין התצפית, והשיגור שלו בוצע ב-1995.
ד"ר משה בר-לב: האמת היא שהמשקל שלו היה יותר 240 קילו מאשר 250 קילו.
ד"ר משה בר-לב: הוא עבד שש שנים במקום שנה.
ד"ר משה בר-לב: כך הוא תוכנן וכך הוא נראה.
ד"ר משה בר-לב: זה לוויין קל וזריז, ממזר.
ד"ר משה בר-לב: כמו שאתם רואים, הלוויין מצלם ומשדר לתחנת הקרקע באותה עת.
ד"ר משה בר-לב: הוא יכול גם לצלם בזוויות שונות ואפשר מתוך זה להוציא תמונות סטריאוסקופיות ותוואי שטח.
ד"ר משה בר-לב: עם הפסקת פרוייקט הלביא אנחנו נכנסנו ללחץ והחלטנו להיכנס לתחום האזרחי.
ד"ר משה בר-לב: התוצאה של התחום האזרחי היתה לוויין ה"עמוס".
ד"ר משה בר-לב: זה לוויין קטן של 450 קילו והוא מול הלוויינים הגדולים של 2 טון, 1.5 טון, 4 טון וכיוצא בזה, שזה בעצם הקונספט שמקובל היום.
ד"ר משה בר-לב: על ה"עמוס" הצלחנו לקבל אישור - וזה היה קונספט מהפכני לחלוטין – בכל הנוגע לגיוס הכספים, על בסיס השירותים.
ד"ר משה בר-לב: הוא בוצע בשנת 1996.
ד"ר משה בר-לב: מה שחשוב לציין הוא שבתעשייה האווירית פותחה יכולת מלאה לכל הלוויינים, גם הנמוכים וגם הגבוהים.
ד"ר משה בר-לב: הרעיון השני היה מדוע לא נאזרח את לוויין התצפית, הנמוך?
ד"ר משה בר-לב: את זה עשינו על-ידי שיגור במשגר רוסי.
ד"ר משה בר-לב: יש לי אמנם צילום וידיאו של השיגור, אך היושב-ראש לא מרשה לי להראותו לכם מפאת קוצר הזמן.
ד"ר משה בר-לב: הוא שוגר לפני יותר משנה.
ד"ר משה בר-לב: הוא מופעל בהצלחה.
ד"ר משה בר-לב: (מראה תמונות).
ד"ר משה בר-לב: זה "וושינגטון", כמו שאתם רואים.
ד"ר משה בר-לב: יש מי שמכיר את ה"אובליסק" וכו'.
ד"ר משה בר-לב: רואים אותם כאן.
ד"ר משה בר-לב: אלה תמונות מהלוויין "סקופ".
ד"ר משה בר-לב: פה רואים את המסגד של חסן השני בקזבלנקה, עם המוזאיקות.
ד"ר משה בר-לב: זה שדה תעופה.
ד"ר משה בר-לב: אתם יכולים לראות את כל המטוסים.
ד"ר משה בר-לב: אבל מה שחשוב הוא שעשינו "זום", "קלוז-אפ", על בואינג 747 בהמראה.
ד"ר משה בר-לב: אפשר לראות יפה מאד את מה שקורה כאן.
ד"ר משה בר-לב: בשקף הבא אפשר לראות את מעגן הצוללות בקמצ'טקה.
ד"ר משה בר-לב: (מציג שקפים).
ד"ר משה בר-לב: פה רואים את ניו-יורק.
ד"ר משה בר-לב: אמנם הרזולוציה פה היא לא טובה, אך מי שירצה – יוכל לבוא אליי ולראות זאת לאחר מכן.
ד"ר משה בר-לב: פה אתם רואים את מגדלי התאומים לאחר מה שקרה שם.
ד"ר משה בר-לב: פה רואים את הפנטגון עם הפגיעה בו.
ד"ר משה בר-לב: פה רואים את ההפצצות של האמריקנים באפגניסטן.
ד"ר משה בר-לב: פה רואים לוויין ביון.
ד"ר משה בר-לב: אלה מטוסי "פייפר".
ד"ר משה בר-לב: אלה המבנים בטוקיו, ארמון הקיסר ומבנים לידו.
ד"ר משה בר-לב: תודה רבה.
ענת מאור: תודה רבה לד"ר משה בר-לב.
ענת מאור: משה, אין לנו שום דבר נגד התעשייה.
ענת מאור: אנחנו אוהבים אתכם.
ענת מאור: אזמין את נציג הטכניון, פרופ' משה גלמן.
ענת מאור: אחריו – יסיימו תלמידי בית הספר "פירסט" מבית שמש.
ענת מאור: את התלמידים אף פעם לא נקפח.
פרופ' משה גלמן: בוקר טוב.
פרופ' משה גלמן: בערך באותה תקופה שחברי הטוב משה בר-לב סיפר שישראל החליטה להיכנס לנושא החלל, הטכניון החליט שכדי לספק את כוח האדם הדרוש אזי גם הטכניון חייב להיות מעורב בזה.
פרופ' משה גלמן: בתחילת שנות השמונים הוקם בטכניון מכון לחקר החלל, שתפקידיו המרכזיים הם מחקר, חינוך, וגם פיתוח (כאוניברסיטה טכנולוגית).
פרופ' משה גלמן: בתחילת שנות התשעים הוחלט - במסגרת החינוך שניתן בטכניון כדי שהמהנדסים החדשים יוכלו לפתח את היכולת של ישראל בחלל – לפתח מה שנקרא "מיקרו לוויין", בשיתוף פעולה עם כל התעשיות הישראליות.
פרופ' משה גלמן: זה היה שילוב של עבודה של סטודנטים בטכניון, חברי סגל וקבוצה מרשימה של עולים חדשים שהגיעו בתחילת שנות התשעים.
פרופ' משה גלמן: מאז יש לנו פעילות ענפה מאד, בשיתוף פעולה עם מכוני מחקר בעולם, עם כל התעשייה הישראלית.
פרופ' משה גלמן: השקף היחיד שאראה מראה את הלוויין שלנו, ששוגר בשנת 1998.
פרופ' משה גלמן: עוד מעט נחגוג כ-4 שנים.
פרופ' משה גלמן: נעשו בו מספר רב של ניסויים ועד היום הוא מתפקד ומשמש לנו כבסיס, כתחנה בחלל לניסויים חדשים.
פרופ' משה גלמן: (מציג שקף).
פרופ' משה גלמן: תודה רבה.
ענת מאור: אחרונים חביבים, תלמידי בית-ספר "פירסט" מבית שמש.
ענת מאור: עד שהם יגיעו אני רוצה לעבור לנעימה שבחובות, למלאכת התודות.
ענת מאור: קודם כל, אני רוצה להודות לכל הפותחים.
ענת מאור: למרות המתח הקל, אנחנו מאד מוקירים את מה שנתתם לנו ואיך שהצגתם את הדברים.
ענת מאור: אני רוצה להודות מאד לאבי הר-אבן, מנהל סוכנות החלל, ולפרופ' יובל נאמן.
ענת מאור: אני רוצה להודות למאיה הלוי, ממוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, על כל ארגון התערוכה.
ענת מאור: אני רוצה להודות לכל הגופים המציגים.
ענת מאור: אני רוצה להודות לד"ר יפה וידגובסקי ממשרד החינוך, לחנה גנור ולכל תלמידי בתי הספר.
ענת מאור: הייתם נהדרים ואנחנו גאים בכם.
ענת מאור: אני רוצה להודות מאד למשרד המדע על כך שבעצם ביחד אנחנו מארגנים את האירוע.
ענת מאור: אני רוצה להודות למנכ"ל, דוד לפלר, ולמדענית פרופ' חגית מסר-ירון.
ענת מאור: אני רוצה להודות מאד לשגרירים, לכל הנספחים המדעיים.
ענת מאור: אני חושבת שהשילוב היה מאד לברכה.
ענת מאור: אני רוצה מעל לכל להודות לצוות הוועדה הנהדר, שבלעדיו האירוע לא היה קם.
ענת מאור: אני רוצה להודות לענת לוי, לאיילת חאקמיאן מזכירת הוועדה ולסנונית יעקב.
ענת מאור: באמת תודה רבה לכן מכל הלב.
ענת מאור: לאחר הדברים של תלמידי בית-ספר "פירסט" מבית שמש כולכם מוזמנים להישאר איתנו לישיבת המליאה.
ענת מאור: על כן היה הלחץ של הזמן, כי ישיבת המליאה של הכנסת צריכה להתחיל.
ענת מאור: האורחים מהסגל הדיפלומטי והאורחים האחרים מוזמנים ליציע האורחים, בקומה ארבע.
ענת מאור: התלמידים שיוכלו להישאר מוזמנים ליציע הציבור.
ענת מאור: אתם יודעים שישיבת המליאה לא תמיד מלאה ואפילו חברי כנסת רבים לא יוכלו לבוא לישיבה.
ענת מאור: אבל זאת ההצדעה שלנו.
ענת מאור: אני מקווה ששר המדע יצליח להגיע לישיבת המליאה.
ענת מאור: בשעה חמש יהיה טכס בבית הנשיא.
ענת מאור: כל זה, כאמור, בהצדעה, בהוקרה ובאהבה לקהילה המדעית בישראל, לחלל ולאילן רמון.
ספר "פירסט": בוקר טוב לכולם.
ספר "פירסט": אני מייצג את שגרירי מאדים בחטיבת אמי"ת פירסט, אשכול פיס, בית שמש.
ספר "פירסט": בכל יום שלישי אנו משוגרים למאדים מאשכול פיס בית-שמש על-ידי המורה בת-שבע לידאני, מרכזת החלל בבית הספר.
ספר "פירסט": במסענו למאדים ביקרנו באתר בנייה חדש, שבו נתבקשנו לבנות בית על המאדים.
ספר "פירסט": את עיקרון הבנייה למדנו באמצעות ניסויים ופעילויות חקר.