GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיה הלוי: אנחנו במוזיאון המדע מחפשים את התלמידים המצטיינים שיעשו את הפרויקטים, וחברת "מקורות" מחפשת את מהנדסי המים של העתיד.
מיה הלוי: התחום השלישי עליו אנחנו מדברים, הוא איך לרדת לעשייה של פרויקטים גם בבתי ספר יסודיים ובחטיבות ביניים.
מיה הלוי: בכלל מערכת החינוך, יש היום מהלך שמובילים לקראת ירידי מדע.
מיה הלוי: החכמה שלנו היא לדחוף את הנושאים האלה גם שם, כדי שתהיה יותר עשייה.
מיה הלוי: בנוסף, תערוכות במוזיאון, שהם חשיפה לקהל הרחב, למשפחות, על מנת לשנות את ההתייחסות.
מיה הלוי: פעילות עם תלמידים – עבודה עם שכבות גיל רלוונטיות בפרויקטים אישיים, ועם עבודה עם מצטיינים בחטיבה העליונה, נוכל להתחיל ליצור את השינוי.
מיה הלוי: כמובן, בתמיכה של כולם.
אברהם מיכאלי: אני מבין שלא נמצא פה נציג משרד החינוך.
אברהם מיכאלי: האם מישהו מהצד האקדמי, מהצד של המכללות והאוניברסיטאות נמצא פה?
אבנר עדין: אני פרופסור באוניברסיטה העברית.
אבנר עדין: התחום שלי הוא תחום של מחקר ופיתוח של טכנולוגיות מים.
אבנר עדין: אני שמח על הדיון הזה כאן בוועדה.
אבנר עדין: אני לא פחות שמח ש"מקורות" חוגגת 75 שנה.
אבנר עדין: ברכותיי.
אבנר עדין: התחום של טכנולוגיות ופיתוח טכנולוגיות הוא תחום שבעבר היה זר קצת לאקדמיה.
אבנר עדין: האקדמיה אהבה לכתוב הרבה מאמרים, ומאמרים יוצאים ממחקר בסיסי.
אבנר עדין: יותר ויותר אנשים מהאוניברסיטאות ומהמכללות התחילו לגלות יותר עניין ולהראות את היכולת בפתרון של בעיות מעשיות.
אבנר עדין: "מקורות" היא אחד הגורמים היותר מעודדים בכיוון הזה.
אבנר עדין: אני אולי אציג פה זווית אחרת של "מקורות".
אבנר עדין: חוקרים, שעשו מחקרים משותפים בשטח, יחד עם אנשי "מקורות" – ואני ביניהם - ראו באיזו תאווה ובאיזו הנאה אנשי השטח של "מקורות" משתפים פעולה במחקרים.
אבנר עדין: יש פה חברה, שמלכתחילה הקנתה לעובדים שלה, ברמות השונות, את הרצון להתקדם, להתפתח ולדעת.
אבנר עדין: לכן, חברת "מקורות" נראית לי גוף מאוד מתאים להוביל מחקר ופיתוח בנושא הזה בישראל, מה גם שהחברה עצמה מקדישה לכך הרבה מחשבה ורצון.
אבנר עדין: המרכז של פיתוח תעשיית המים, זה השילוב עם האקדמיה.
אבנר עדין: התעשייה לא יכולה להתפתח בלי האקדמיה.
אבנר עדין: האקדמיה כן יכולה להתפתח בלי התעשייה.
אבנר עדין: מכנה משותף, כמו פיתוח בנושא המים, נותן אתגר לשני הגופים.
אבנר עדין: אתם יודעים שהאקדמיה ענייה בסך הכל.
אבנר עדין: אין מספיק כספים למחקר.
אבנר עדין: ניתוב של כספים דרך התעשייה, בנושא הזה, יכול להוות גורם משיכה.
אבנר עדין: היום בעולם מכירים בישראל כגוף מוביל בטכנולוגיות מים.
אבנר עדין: מצד שני, ארצות שונות מתחילות כבר לחקות את המודל שלנו.
אבנר עדין: אם לא נגביר את הפעילות בנושא הזה – ואני חייב לדבר כל פעם על משאבים.
אבנר עדין: אני חושב, שהמשאבים של הראש ויכולת החשיבה והפיתוח קיימים.
אבנר עדין: המשאבים הכספיים הם באמת רועץ בנושא הזה.
אברהם מיכאלי: החלוקה של העוגה – ובשנה האחרונה אישרנו תקציבים מכובדים לאקדמיה – תלויה באוניברסיטאות עצמן.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע איפה קיימת פקולטה למדעי המים.
אברהם מיכאלי: האם יש פקולטה כזו באוניברסיטה היום?
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים בסך הכל על 200 סטודנטים.
אברהם מיכאלי: השאלה היא, איפה הנתק.
אברהם מיכאלי: זה מה שביקשתי מגברת מיה הלוי להסביר, כי היא מתעסקת עם בני הנוער.
מיה הלוי: המחקר של פרופ' עדין מוצג אצלנו במוזיאון.
אבנר עדין: היתה תערוכת מים, והציגו תצוגות מאוד נאות של פיתוחים.
אבנר עדין: זו גם היתה יוזמה של "מקורות", אני חושב.
אבנר עדין: לשאלתך, יש היום התקדמות בנושא הזה של המים, אבל זה יותר במכללות מאשר באוניברסיטאות.
אבנר עדין: לאחרונה, הוקמה מחלקה להנדסת תעשיית המים במכללת כינרת.
אבנר עדין: אתה הזכרת את המחלקה למדעי הים במכללת רופין.
אבנר עדין: בנוסף, המכללה האקדמית להנדסה בירושלים הגישה למל"ג תוכנית להנדסת טכנולוגיות סביבה.
אבנר עדין: יש כאן מגמה לייצר את אותם רבדים של מהנדסי מים ומדעני מים, שלא מיוצרים באוניברסיטאות, ברובד של מכללות.
אבנר עדין: זה נראה לי פתרון מאוד מעניין ומתאים, אם הוא ייעשה תוך שיתוף פעולה.
אבנר עדין: אני חייב להחמיא פה לניוטק.
אבנר עדין: אני הייתי אחד האנשים, שהביאו להחלטת הממשלה להקים את ניוטק.
אבנר עדין: זה גוף שהתפתח בצורה מדהימה, לדעתי.
אבנר עדין: אני מסתובב בעולם, אני נמצא גם בוועדה עליונה של ממשלת סינגפור לתקצוב מחקרי מים, ואני רואה מה נעשה שם.
אבנר עדין: מודל כזה לא קיים, אבל מהר מאוד ייקחו ממנו דוגמא.
אבנר עדין: לכן, אנחנו צריכים להתקדם יותר מהר.
אבנר עדין: יש עוד פן חשוב לנושא הזה של האקדמיה.
אבנר עדין: עדיין קיימים מוחות ישראלים שיצאו מהמדינה.
אבנר עדין: קיימים מוחות מדענים בחו"ל.
אבנר עדין: נושא המים, שהיום הוא אטרקטיבי בקנה מידה עולמי, יכול להיות משאב חשוב לאנשים האלה לבוא לארץ ולהתפתח כאן.
אברהם מיכאלי: אני מנחש, שבהרבה מדינות מי שמפתח את זה אלה הם מדענים שלנו.
אבנר עדין: מזווית ההסתכלות שלי והראייה מה נעשה במדינות אחרות, אני יכול להסיק שני דברים, אחד פלוס ואחד מינוס, בהשתתפות של ישראל שם.
אבנר עדין: הפלוס הגדול של המדענים הישראלים בארץ ובחו"ל זה יכולת האינובציה, יכולת החדשנות, שאין לה אח ורע.
אבנר עדין: היום, בכל מדינה ובכל עיר בעולם רוצים פרויקטים, שיהיו בהם אינובציה.
אבנר עדין: יש פה פתח אדיר.
אבנר עדין: מצד שני, ישראל עדיין לא יודעת איך למכור את זה לעולם.
אבנר עדין: אני לא מדבר רק השיווק, אלא גם על המכירה עצמה.
אבנר עדין: יש לנו עוד הרבה מה ללמוד בנקודה הזו.
אבנר עדין: יכול להיות שהאקדמיה יכולה להתפתח בנושאים האלה.
אבנר עדין: אם נוכל לחבר את שני הדברים, נהיה על סוס מנצח.
אברהם מיכאלי: בכובע אחר שלי אני יו"ר השדולה להשכלה גבוהה בכנסת.
אברהם מיכאלי: אחד הדברים שאני רוצה לשאול את הות"ת, הוא האם יש מגבלות של כסף לפתח תחום כזה חשוב, שמבחינת המדינה זה כמו אוויר.
אברהם מיכאלי: בשביל אוויר אנחנו עדיין לא זקוקים למחקר ופיתוח, אלא בנוגע לזיהום אוויר.
אברהם מיכאלי: אם מדברים על שני גופים מקבילים: "שדה בוקר" ו"מקורות", השאלה היא איך הות"ת והמל"ג דוחפים את הסוגיה הזו כתחום מועדף כך שהסטודנטים הצעירים שייכנסו ללמוד יבינו שיש לזה גם עתיד.
אברהם מיכאלי: ראש הממשלה לשעבר, יצחק רבין, ז"ל, היה מהנדס מים במקצועו.
אברהם מיכאלי: כנראה, פעם היו לומדים את זה בצורה יותר מועדפת.
אברהם מיכאלי: היום אני לא שומע על הרבה מהדסי מים, שמסיימים היום לימודים במכללות או באוניברסיטאות.
יורם אבנימלך: יש בטכניון.
אברהם מיכאלי: אני שואל, האם הדבר הזה מוצג בפני הסטודנטים, בירידים השונים, כמקצוע מושך.
יורם אבנימלך: יש היום עלייה של סטודנטים המתעניינים במקצוע.
יורם אבנימלך: רק לפני שבוע היה יום פתוח בטכניון, והיו שם עשרות רבות של סטודנטים שהתעניינו בזה.
יורם אבנימלך: במסגרת הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית יש מסלול לאיכות מים והנדסת מים.
יורם אבנימלך: יש עניין, אבל חסר תיאום.
יורם אבנימלך: במסגרת הטכניון – וזה פתוח גם למוסדות אחרים – הוקם מכון המים.
יורם אבנימלך: אני משמש כמרכז ועדת המחקר.
יורם אבנימלך: אנחנו מאוד מנסים להגיע לתיאום.
יורם אבנימלך: זה דבר שנשמע טריביאלי, אבל אנחנו מצליחים להושיב אנשים מרשות המים, מ"מקורות", מהמשרד להגנת הסביבה ומהאקדמיה בוועדה אחת.
יורם אבנימלך: זה לא פשוט.
יורם אבנימלך: צריך להרבות בזה.
יורם אבנימלך: צריך גוף שינסה לתאם, לדחוף ולקדם.
יורם אבנימלך: לגבי הפיתוח – כאשר אתה משווה את התקצוב של מדינות שונות למו"פ, מתברר שבישראל אנחנו טובים בשלבים הראשונים לא פחות מהאחרים.
יורם אבנימלך: איפה הכשל?
יורם אבנימלך: כאשר החברה צריכה לעבור מהמו"פ אל היישום.
יורם אבנימלך: שם התקצוב נמוך יותר מזה שקיים במדינות אחרות.
יורם אבנימלך: אם משווים להיי-טק, בהיי-טק אתה יושב עם המחשב הנייד, מפתח אלגוריתם ומוכר אותו.
יורם אבנימלך: בהנדסת מים אתה לא מוכר אלגוריתם.
יורם אבנימלך: אתה צריך למכור מאסה.
יורם אבנימלך: יכול להיות שכאן הכשל בהשוואה להיי-טק.
יורם אבנימלך: צריך תגבור, עזרה, סיוע ושימוש במוצרים בארץ, יותר מאשר בהיי טק.
אברהם מיכאלי: הנקודה של התיאום היא הנקודה שצריכה לצאת מהדיון הזה היום.
אברהם מיכאלי: אני יודע מה זה לכנס משרדי ממשלה שונים.
אברהם מיכאלי: משרדי ממשלה לא אוהבים להתכנס.
אברהם מיכאלי: פעם בחצי שנה אולי תתאם משהו.
אברהם מיכאלי: צריך להיות גורם מקצועי שידחוף את זה כל הזמן.
אברהם מיכאלי: ועדת המדע תשמח, אם תביאו פעם בכמה זמן נושא לדיון.
אברהם מיכאלי: אנחנו נוכל לשמש לכם אכסניה, ברשות היושבת ראש, שאני אדבר איתה בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: כאשר אתה מכנס פה משרדי ממשלה, אתה מצליח להוציא מהם תשובה כזו או אחרת.
אברהם מיכאלי: גם אם אתה לא מסכים איתם, לפחות שמעת את העמדה שלהם.
אברהם מיכאלי: אני יודע מה זה לכנס אותם, אחרי תיאומים שאתה תיזום.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשמוע את אברהם טנא, שהוא מרשות הממשלתית למים וביוב, מנהל אגף התפלה ואחראי על נושא טכנולוגיות המים.
אברהם מיכאלי: מניסיונך, מה אתה אומר?
אברהם טנא: אני מצטרף לברכות ל"מקורות" על 75 שנה ועל הרעיון ליזום את הדיון כאן.
אברהם טנא: אנחנו הרגולטור של "מקורות".
אברהם טנא: אנחנו החברה המבקרת, הגוף הממשלתי המבקר את "מקורות".
אברהם טנא: אנחנו מרגישים בן משפחה בחגיגה הזו.
אברהם טנא: אני עצמי עוסק בעיקר בתחום ההתפלה.
אברהם טנא: אני יו"ר מנהלת ההתפלה של מדינת ישראל.
אברהם טנא: אני אחראי על כל נושא ההתפלה.
אברהם טנא: זה אחד התחומים, שאנחנו רואים בו הצלחה אדירה.
אברהם טנא: זו אולי התשתית הלאומית היחידה, שעמדה ועומדת בהחלטות ממשלה.
אברהם טנא: אפשר לבדוק את זה בדברי ימי הכנסת.
אברהם טנא: אנחנו היום מתפילים מעל 300,000,000 מטרים מעוקבים של מים בשנה.
אברהם טנא: זה פחות או יותר פעמיים הכמות ששואבים בממוצע בשנים האחרונות מהכינרת.
אברהם טנא: בעוד שנתיים אנחנו נגיע ל-600,000,000 מטרים מעוקבים של מים בשנה.
אברהם טנא: אנחנו נגיע למצב, שבו אנחנו מספקים את רוב תצרוכת המגזר העירוני במדינת ישראל מתוספת מים למשק המים.
אברהם טנא: אין ספק, שישראל ניצבת היום בעולם כאחת המובילות בנושא טכנולוגית מים.
אברהם טנא: כמו שנאמר כאן קודם, זה חלון הזדמנויות קטן ביותר ומצומצם ביותר.
אברהם טנא: אם לא נשכיל היום לעשות את הכל כדי להתפרץ פנימה דרך החלון הזה, החלון ייסגר בפנינו.
אברהם טנא: אנחנו לא יותר מדי אהודים בעולם, בהרבה מאוד תחומים, והיום יש לנו את ההזדמנות בזכות טכנולוגיות המים להפוך להיות הרבה יותר אהודים בנושא הזה.
אברהם טנא: זה שוב אחד הנושאים שצריך להיכנס לתוכו ולפעול בעניין.
אברהם טנא: אין ספק, שניוטק עושה כאן פעילות מבורכת.
אברהם טנא: לא רק ניוטק, אלא ניוטק בעזרת השגרירים והנספחים המסחריים במדינות השונות.
אברהם טנא: לי אישית היה תענוג בשנה האחרונה לבלות בלמעלה מ-10 ביקורים בעולם, בכל מיני מקומות, גם במדינות המפותחות וגם במדינות המתפתחות.
אברהם טנא: הדרישות בכל המקומות האלה לנושאי מים הן אדירות.
אברהם טנא: כאשר אני אומר מים, אני מתכוון למים, לשפכים, לסניטציה.
אברהם טנא: ליותר ממחצית מהאוכלוסייה בעולם יש בעיות מחסור מים.
אברהם טנא: לשני שליש מהאוכלוסייה יש בעיות מחסור בסניטציה.
אברהם טנא: קחו בחשבון, שתוך 20-30 שנה האוכלוסייה הזו תוכפל.
אברהם טנא: תשימו לב איזו בעיה אדירה יש בעולם.
אברהם טנא: ה-500 מיליארד דולר עליהם מדברים היום יוכפלו ויושלשו בשנים הבאות, בגלל הגידול האדיר שיש לנו באוכלוסיית העולם.
אברהם טנא: כמות המים בעולם היא קבועה ולא משתנה.
אברהם טנא: חסם גדול ביותר ייפתר כאשר נדאג לזה שבמשרד החינוך לימודי המים יהיו נקודות לבגרות, ולא משהו שיזכירו בלימודי מדע, גיאוגרפיה או פיזיקה.
אברהם טנא: נושא לימודי המים צריך להיות חלק מנקודות לבגרות במסלול משולב רב תחומי.
אברהם טנא: אנחנו מנסים כבר מזה 7 שנים להכניס את הנושא הזה למשרד החינוך.
אברהם מיכאלי: מתי קיימתם דיון, לאחרונה, עם משרד החינוך, עם המנכ"ל או עם מישהו בכיר אחר?
אברהם טנא: אנחנו ישבנו עם המפמ"רים, עם עוזרי המנכ"לים למיניהם, מאז שנת 2006-2007, בדיונים מתמשכים בנושא הזה.
אברהם טנא: ההצלחה שלנו היא ב-12-20 כיתות בכל רחבי הארץ, שעושות פרויקטים בתחום המים.
אברהם מיכאלי: מה הנימוק שלהם לכך שהם לא דוחפים את זה?
אברהם מיכאלי: האם אתה חש שזה בירוקראטי, או שזה מעבר לזה.
אברהם טנא: רק בירוקראטי.
אברהם טנא: עושים כל מיני החלטות, נכנסים לבגרויות בבישול ואפילו בריקודי בטן.
אברהם טנא: את הנושא של מים, שפיכה ולימודי סביבה צריך להכניס כלימודי ליבה.
אברהם טנא: זה העולם המודרני.
אברהם טנא: לא הצלחנו לעשות את זה עד היום.
אברהם טנא: אני מקווה, שמישהו ממשרד החינוך יבוא וירים את הכפפה הזו.
אברהם טנא: זה הבסיס.
אברהם טנא: אם התלמידים לא יגדלו על הנושא הזה של מים, לא יהיו אחר כך סטודנטים ללימודי מים בטכניון.
אברהם טנא: אנחנו כולנו מתהדרים ושמחים בכך שמדינת ישראל משקיעה כ-60,000,000 שקלים במסגרת ניוטק.
אברהם טנא: אני שואל, למה לא 600,000,000 שקלים.
אברהם טנא: אנחנו נמצאים בחלון הזדמנויות מאוד צר.
אברהם טנא: אם נמשיך עם 60,000,000 שקלים, נגדל בעוד שנתיים שלוש ל-3 מיליארד.
אברהם טנא: אנחנו רוצים להגיע ל-30 מיליארד ול-50 מיליארד.
אברהם טנא: השוק העולמי צריך את זה, ולנו בארץ יש את היכולת.
אברהם טנא: יש לנו ניסיון אדיר, כמדינה שבה יש מחסור במים.
אברהם מיכאלי: אומרים לכם אנשי המדען הראשי: "תביאו פרויקטים, תביאו רעיונות".
אברהם מיכאלי: הם לא דוחים את זה.
אברהם טנא: התנאים שהמדען הראשי קובע הם לא תמיד תנאים קלים.
אברהם טנא: יש כל מיני אילוצים, גם בצד של הממשלה.
אברהם טנא: יש כל מיני חסמים איך לעמוד בדברים האלה.
אברהם טנא: כל הדברים האלה צריכים לבוא לידי ביטוי.
אברהם טנא: אין ספק, שגם האוניברסיטאות וגם המכללות צריכות לעשות יותר על מנת למשוך אנשים לכיוון הזה.
אברהם טנא: זה ביצה ותרנגולת.
אברהם טנא: ככל שיהיו יותר סטודנטים, תהיה יותר דרישה.
אברהם טנא: ככל שהאוניברסיטאות והמכללות יפתחו יותר קורסים בנושא, יבואו יותר סטודנטים.
אברהם טנא: אין ספק, שצריך לעשות יותר.
אברהם טנא: עשינו צעד אדיר, מאפס תקציב ב-2006 בנושא ניוטק הגענו ל-60,000,000 שקלים.
אברהם טנא: צריכים לעשות עוד קפיצת מדרגה כדי להתמודד עם אותו חלון הזדמנויות.
אברהם טנא: ישראל, כמו שאמרנו, במדינות שאוהבות אותנו ובמדינות שלא אוהבות אותנו, מובילה בתחום של המים וצריך לנצל את המומנטום הזה.
אברהם מיכאלי: אנחנו קיבלנו נתונים על כמה משרדים ממשלתיים, מעבר למדען הראשי, השותפים במימון המחקרים: משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, המשרד המדע והטכנולוגיה ומשרד החקלאות.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשמוע את נציג משרד המדע, מר חוסאם מסאלחה, שהוא ראש תחום בכיר בחקלאות ומים במשרד המדע.
אברהם מיכאלי: איך אתם במשרד המדע מתעניינים בעזרה הזו, גם לכיוון של עידוד התחום בקרב סטודנטים, בקרב אלה שעתידים להיות מעורבים בתחום הזה?
אברהם מיכאלי: אתם הגוף שהכי מתאים לדחוף את העניין הזה של מחקר ופיתוח בצורה ממוקדת יותר.
חוסאם מסאלחה: כמה אמרות כלליות לפני שאני אגיע לעניין של ההכשרה.
חוסאם מסאלחה: בהקשר של הכשרת כוח אדם המתאים לעסוק בנושא של טכנולוגיות מים אבל לא רק טכנולוגיות מים - מיקוד היתר רק בטכנולוגיה הוא לא דרך נאותה לטיפול בנושא.
חוסאם מסאלחה: כל נושא המים הוא נושא סביבתי, ויש המון תחומים משלימים ונושקים שצריכים לטפל בהם ביחד.
חוסאם מסאלחה: מדי פעם מגיע אלינו מהשטח שיש מחסור בכוח אדם בהידרולוגיה או בגיאו-הידרולוגיה, ואז אנחנו מגיבים לזה ויוזמים תוכניות להכשרת כוח אדם.
חוסאם מסאלחה: בדרך כלל זה נעשה אצלנו במסגרת מלגות אשכול להכשרת דוקטורנטים ולפוסט דוקטורנטים בתחומי העדיפות השונים.
חוסאם מסאלחה: בין יתר הדברים, מתוך הפעילות הבינלאומית שלנו, במיוחד עם משרד המדע הגרמני, אנחנו גם פותחים תוכנית למדענים צעירים, שלא רק נקלטים בפרויקטים שונים ועוסקים במחקר מדעי בחזית הידע, אלא שיש להם גם את האפשרות לצמוח באופן דו לאומי, לפחות בהקשר הזה, ואז מותר להם לשהות בארץ השותפה מספר חודשים-שנה, ולהיקלט בתעשייה ובאקדמיה, כולל ביקורים של מדענים גרמנים צעירים אצלנו בארץ.
חוסאם מסאלחה: בין יתר הדברים, עלה הנושא האזורי בתחום המים.
חוסאם מסאלחה: אנחנו לא יכולים רק להתמקד בנושא המים בישראל, אלא בראייה אזורית יותר רחבה.
חוסאם מסאלחה: אנחנו מלווים, מזה מספר שנים, שני פרויקטים גדולים, כולל במעורבות ומימון של ממשלת גרמניה, שעוסקים בנושאי ההידרולוגיה והגיאו- הידרולוגיה וטכנולוגיות המים בבקע ים המלח, כולל שיתופי פעולה עם מדענים פלסטינים, ירדנים, וכמובן ישראלים.
חוסאם מסאלחה: זה נושא שצריך לקבל את הדגש שלו גם בהקשר התעשייתי והפיתוחי, ולא רק המחקרי.
חוסאם מסאלחה: בשלב הזה, בעיקר מחקרי.
חוסאם מסאלחה: במסגרת תוכניות דו לאומיות עם סין, צרפת וקוריאה, יש לנו תוכניות של מחקרי מים ופיתוח טכנולוגיות מים.
חוסאם מסאלחה: לאור העובדה שראינו את תוכניות חברת "מקורות" להקים עוד מפעלי התפלה לאורך החוף, כל נושא הסביבה הימית מקבל אצלנו דגש בשנתיים האחרונות, כולל הנדסה ימית והאימפקט של הפעילות האנתרופוגנית-פעילות האדם על הסביבה הימית.
חוסאם מסאלחה: כל זה נעשה לאורך שנים רבות בשיתוף פעולה בינינו לבין גורמים תעשייתיים, כולל "מקורות", בליווי מחקרים, בשיפוט מחקרים וגם בהצפת נושאים הדורשים השקעה.
אברהם מיכאלי: רשות הדיבור לגברת עירית הן ממשרד הבריאות.
עירית הן: בהיבט של המים, משרד הבריאות אחראי רק על איכות מי השתייה, קולחין, שופכין ומי נופש.
עירית הן: אנחנו עוסקים בזה במחלקה לבריאות הסביבה.
עירית הן: אנחנו הרבה פעמים נמצאים בטריז שבין השלב המדעי לשלב היישומי.
עירית הן: כל טכנולוגיה המוצעת לטיפול במים או שיטה חדשה צריכה לקבל אישור שלנו כאחראים על האיכות.
עירית הן: מגיעות אלינו לא מעט חברות כחול-לבן ישראליות, שמביאות רעיונות מאוד יפים.
עירית הן: אנחנו חשים בחוסר במשאבים להפוך את זה ממדע ליישומי.
עירית הן: באיזשהו מקום צריך להריץ מערכות כאלה, לבדוק אותן, לעשות ולידציה, לבחון שהן טובות ומתאימות.
עירית הן: מה שמגיע בקלות מחו"ל, נבדק בחו"ל ומאושר על ידנו.
עירית הן: דווקא עם הטכנולוגיות כחול-לבן יש בעיה.
עירית הן: אנחנו כמובן מאוד מעוניינים בזה ומאוד רוצים לדחוף את זה, אבל חסר משהו ארגוני-מבני שיכול לתת את התשובה.
עירית הן: יש לנו נציג.
עירית הן: לאחרונה, הצטרפנו, וזה מאוד חשוב, תומך ועוזר.
עירית הן: נראה לנו נכון לתת את המשאבים בתחום הזה.
עירית הן: בסופו של דבר, אין לנו רצון להיות אלה שעוצרים.
עירית הן: להפך, אנחנו מאוד רוצים לאשר את הדברים ולקדם אותם.
עירית הן: לפעמים אנחנו ממש יוצאים מעורנו כדי להיות מספיק יצירתיים ולחשוב איך לבחון את הטכנולוגיות ואיך לאשר אותן.
עירית הן: החיבור הזה חסר.
אברהם מיכאלי: התלונה הזאת נשמעת בהרבה מאוד דיונים בוועדות.
אברהם מיכאלי: הממשלה צריכה להיות הרבה יותר מתואמת.
אברהם מיכאלי: כל משרד ממשלתי עובד לבד, עד שיום אחד מקימים ועדה בין משרדית.
אברהם מיכאלי: אני מסכים איתך, שבקטעים האלה של תיאומים בנושא כל כך חשוב של מים, כל משרד ממשלתי מוציא כסף ומנסה לעזור.
אברהם מיכאלי: צריכים לחשוב על מנגנון, כדי שזה ייעשה בתיאום.
עירית הן: לפעמים זה אבסורדי.
עירית הן: אפילו שחברות מגיעות הן לא מוצאות את הפלטפורמה להתנסות בה, עד כי הן צריכות ללכת ולהיבחן בחו"ל כדי שנהיה שקטים.
עירית הן: אם זו טכנולוגיה שבאה לספק מי שתייה, אנחנו חייבים להיות שקטים שהיא תיתן את המים הראויים.
אברהם מיכאלי: אנחנו נתייחס לזה בסיכום.
אברהם מיכאלי: אחת המטרות שלנו כוועדת כנסת היא לגרום לכם להתכנס פה מדי פעם ולדון בזה בצורה כללית.
אברהם מיכאלי: את הפירוט אחר כך תגישו אתם.
אברהם מיכאלי: אנחנו שומעים, שחלק מהאנשים שנמצאים פה לא מעורבים בהחלטות הביצועיות של קידום העניין.
אברהם מיכאלי: מי שלא נמצא פה, יגיע פעם הבאה ויגיד איפה הוא יכול לתרום בקטע שלו: משרד החינוך, מל"ג, כמישהו שאמור לסייע בפועל ולא שזה יישאר בגדר תלונה, כך שעוד 75 שנה של "מקורות" נתכנס שוב ונדון בזה מחדש.
אברהם מיכאלי: נמצא פה איתנו מר אורי גנות, מנהל קשרי ממשל של ארגון ידידי הארץ.
אברהם מיכאלי: תציג לנו במה אתה עוסק או איפה אתה נתקל בתחום הזה.
אורי גנות: אנחנו ארגון שמתעסק ברמה האזורית בנושאים של מים, בין היתר נושאים של שיקום הירדן, טיפוח מקורות מים בתוך מדינת ישראל.
אורי גנות: הדגש שלנו הוא על כלכלת שימור מים, לצד ההתפלה.
אורי גנות: אני רוצה להרחיב את היריעה בכמה נתונים, כדי לתת עוד פרספקטיבה.
אורי גנות: מדינת ישראל עשתה בנושא ההתפלה צעדים מאוד גדולים, וזה גם יוצר פוטנציאל תעסוקתי.
אורי גנות: אחד הדברים שאנחנו בדקנו בשנה האחרונה, הוא האם הפוטנציאל התעסוקתי שצומח מתחום ההתפלה יכול לעלות גם ממאמצים של שימור מים.
אורי גנות: יכולים להוסיף 316,000,000 קוב.
אורי גנות: אנחנו מאמינים שיצירת משרות בתחום הזה, אם נסתכל מעבר ליריעה, יכולים להביא למספר משרות יותר גבוה, בתמהיל יותר איכותי.
אורי גנות: אם ניקח את תוכניות ההתפלה הקימות עד שנת 2020, אנחנו נגיע ל-430,000,000.
אורי גנות: מדובר על צפי משרות של 1,260 מדי שנה.
אורי גנות: רבע מהן יהיו משרות מקצועיות בתחום ההנדסה.
אורי גנות: חלק אלה ענפים שדורשים בנייה.
אורי גנות: אם אנחנו נסתכל על מישורים יותר רחבים של כלכלת שימור מים, אנחנו נראה תחומים של חינוך והסברה, החלפת גינון, מניעת דלף ומחזור של מים אפורים.
אורי גנות: אנחנו מאמינים, שכך אפשר להביא להובלה הרבה יותר גדולה של מקומות עבודה.
אברהם מיכאלי: איך אתם מקיימים את הקשרים האלה בפועל עם הגורמים השונים?
אורי גנות: אל"ף, לייצר את המודעות.
אורי גנות: אנחנו נמצאים בדיאלוג עם רובם, בין אם בהסכמה ובין אם במחלוקת בחלק מן הדברים.
אורי גנות: אנחנו מאמינים שצריך להיות תמהיל מסוים, שעליו אפשר להתווכח, בין כלכלת שימור מים לבין ההתפלה.
אורי גנות: אם אנחנו לוקחים את הדברים האלה ולא מסתכלים רק על הטכנולוגיה במובן הקלאסי, אנחנו יכולים להביא לכאן פוטנציאל ייצוא של קרוב ל-2 מיליארד שקלים בשנת 2020.
אורי גנות: זה גם יכול להביא להובלה של עד 10,000 מקומות עבודה.
אורי גנות: כדאי להרחיב את היריעה מעבר לתחומי הנדסת מים הקלאסיים.
אברהם מיכאלי: דבריך נשמעו.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשמוע את נציגת משרד האנרגיה והמים, גברת אביטל דרור, מנהלת אגף ייעוץ משק מים.
ענת לוי: זה שם חדש למשרד.
ענת לוי: השם חדש.
ענת לוי: המחשבה מאחורי שינוי השם, היא להסב את תשומת הלב לכך שהמשרד מתעסק לא רק באנרגיה ותשתיות, אלא גם בנושאים של מים, בעיקר באמצעות חברת "מקורות" ורשות המים.
ענת לוי: המשרד הוא לא שחקן פעיל אקטיבי.
ענת לוי: גם האגף שאני מנהלת בתוך המשרד הוא חדש, וזאת מתוך כוונה לבוא ולנסות לסייע כמשרד ממשלתי בכל הנושאים האלה של משק המים, במטרה לקדם את משק המים.
אברהם מיכאלי: האם הרגולטור של "מקורות" הוא אתם?
אברהם מיכאלי: הרגולטור של "מקורות" הוא רשות המים.
אברהם מיכאלי: אבל מעל רשות המים עדיין יש איזשהו רגולטור.
אברהם מיכאלי: תחת משרד התשתיות יושבות שתי זרועות:
אברהם מיכאלי: זרוע אחת היא חברת "מקורות", וזרוע שנייה היא רשות המים.
אברהם מיכאלי: האם הבקשה שהם העלו פה היום מוכרת לכם כמשרד ממשלתי, שאמור לעזור ולקדם את העניין הזה?
אברהם מיכאלי: אני שמעתי על זה קצת לפני, אבל עוד לא קיימנו על זה דיון.
אברהם מיכאלי: אנחנו המשרד שיכול לעזור בחשיבה כזאת וגם בתיאום מול משרדי ממשלה אחרים.
אברהם מיכאלי: זו נקודה אחת שרציתי להעלות.
אברהם מיכאלי: בהקשר לכוח אדם והכשרה – מעבר להכשרה האקדמית יש גם נושא של התפעול והעבודה בשטח.
אברהם מיכאלי: בפועל, אנחנו מדברים על כל משק המים, מבחינת משכורות וכבוד מקצועי של מהנדסי מים ושל עוסקים בתפעול של מתקני מים, שהם מתקנים שהם עתירי טכנולוגיה מולטי דסיפלינארי.
אברהם מיכאלי: המקצוע הוא לא מקצוע נחשק, וזה אחד התחומים שאנחנו גם חושבים שכדאי לנסות ולקדם אותו.
אברהם מיכאלי: זה משהו שהמשרד שלנו בשיתוף פעולה עם רשות המים ינסה לקדם.
אברהם מיכאלי: נמצא פה מישהו מכ.א.ל, מר יוסף חיים הרוש, בנוגע להעצמת הפעילות של החברות הישראליות בתחומי שיווק המים בחו"ל.
אברהם מיכאלי: החברה היא חברה מוכרת בישראל.
יוסף חיים הרוש: כ.א.ל תכנון המים לישראל הוקמה לפני 60 שנה בתור חברת אחות ל"מקורות".
יוסף חיים הרוש: זו בהחלט הזדמנות לברך את "מקורות".
יוסף חיים הרוש: כ.א.ל עשתה את כל התכנון של כל מפעלי המים בארץ: המוביל הארצי, השפד"ן ואחרים.
יוסף חיים הרוש: היא פעילה בלמעלה מ-50 מדינות באסיה, אפריקה, מזרח אירופה, אמריקה הלטינית.
יוסף חיים הרוש: ישראל היום בהחלט מובילה בכל הנושא הזה של פיתוח וניהול אינטגרטיבי של משאבי מים, בין אם זה תפיסת מי שיטפונות, החדרה, טיפול והשבת קולחין, התפלה, ניצול יעיל של מים.
יוסף חיים הרוש: בתחומים האלה יש צרכים, ואיפה שנוגעים במפה מגיעים לשם.
יוסף חיים הרוש: אני אדבר על אחת המגבלות העיקריות, שזו ההזדמנות לבוא ולקבל את התמיכה.
יוסף חיים הרוש: הזכרת את אתיופיה, שזו אחת הדוגמאות, או ארגנטינה שאנחנו הולכים לשם לפרויקט גדול.
יוסף חיים הרוש: אחת המגבלות העיקריות היא מימון.
יוסף חיים הרוש: יש לנו את הידע, את הטכנולוגיה, ועם המו"פ שצריך להמשיך ולעודד אותו.
יוסף חיים הרוש: אנחנו בהחלט מובילים.
יוסף חיים הרוש: אחת המגבלות הגדולות כאשר מגיעים לחו"ל למדינות השונות, הוא להביא מימון והלוואות למדינות.
יוסף חיים הרוש: פה יש לנו את אשר"א במשרד האוצר, שעושה עבודה יפה.
יוסף חיים הרוש: העסק הזה בשנים האחרונות צמח, אבל ישנן עדיין מדינות שקשה מאוד לקבל שם את הביטוח של חברת אשר"א, שבעזרתו נוכל להביא מימון למדינה.
יוסף חיים הרוש: לדוגמא, אתיופיה.
יוסף חיים הרוש: באתיופיה אנחנו פעילים כבר למעלה מ-20 שנה.
יוסף חיים הרוש: ישנם פרויקטים שונים, כולל אספקת מים לאדיס, פרויקט של למעלה מ-270,000,000 דולר.
יוסף חיים הרוש: המגבלה העיקרית היא להביא תנאי מימון מתאימים ולבטח את העסקה באמצעות אשר"א.
יוסף חיים הרוש: ל"מקורות" בפעילות הבינלאומית שלה במדינות השונות, יש תקציבים ממשלתיים, אבל יש עדיפות גדולה למדינה, שחברת הביטוח אשר"א יכולה לבוא ולתת תמיכה בנושא המימון לפרויקטים, כהלוואה בתנאים טובים לאותה מדינה.
יוסף חיים הרוש: נושא נוסף, הוא התמיכה והסיוע בהכנת הפרויקטים, הכנת הצעות.
יוסף חיים הרוש: הרבה מאוד מדינות בעולם תומכות בסקטור הפרטי, בסקטור העסקי, משלב הכנת ההצעה.
יוסף חיים הרוש: היום, במסגרת התמ"ת, יש תוכנית סיוע, שצריך ללכת ולהרחיב אותה.
יוסף חיים הרוש: בנושא המו"פ - הגיע הזמן שיהיה בית ספר בינלאומי בארץ.
יוסף חיים הרוש: יש היום קורס בטכניון, לשם מביאים סטודנטים מכמה מדינות.
יוסף חיים הרוש: אני מדבר על הקמת בית ספר, מכללה בינלאומית בכל תחומי המים, שתהיה מובילה, כך שמי שסיים לימודים בתחומי המים בארץ וקיבל תואר ייחשב כמי שלמד במכללה מספר אחת בעולם, מכללה שלא רק תלמד את הטכנולוגיות התיאורתיות אלא גם הרבה מאוד יישום מעשי.
יוסף חיים הרוש: "מקורות" תורמת בתחומים האלה, כך שאת כל המחקרים והרעיונות אפשר לבוא וליישם בפרויקטים הקיימים.
אברהם מיכאלי: לפני שאני אסכם, אני אתן משפט אחד לרפי איפרגן ולגיל שאקי.
אברהם מיכאלי: אני יודע שאי אפשר לסכם כזה דיון רציני בשעתיים של דיון, אבל אני מקווה שיהיה לנו המשך מעקב בעניין הזה.
רפי איפרגן: קודם כל, תודה על ההזדמנות.
רפי איפרגן: הדיון היה חשוב מעצם זה שהעלינו כאן את כל הסוגיות, החל משלב הלימוד בבית הספר, דרך האקדמיה ולאחר מכן בפעילות של פיתוח המשאבים.
רפי איפרגן: אני חושב, ש"מקורות" הוכיחה 75 שנה את כל מה שאנחנו מדברים עליו היום: התחילו בהתפלה בשנות ה-60, פתרו את בעיית המים בערבה ובאילת.
רפי איפרגן: זו חברה שמשיבה קולחין בסדר גודל, באחוזים, הכי גבוה בעולם.
רפי איפרגן: האקדמיה מחוברת ל"מקורות", החל משלב הלימודים ובהמשך בשלב המחקרי.
רפי איפרגן: "מקורות" משולבת בפעילות שעודד עושה בצורה מדהימה בניוטק.
רפי איפרגן: אני חושב שמשרדי הממשלה השונים צריכים להשתמש בפלטפורמה הזו.
רפי איפרגן: לנו יש 3,000 מתקנים, אין לנו בעיית מקרקעין, אין לנו בעיה של מעבדות, יש לנו מהנדסים, יש לנו את הידע ויש לנו את היכולות.
רפי איפרגן: אנחנו יכולים להשפיע כמעט על כל שרשרת הלמידה וההתפתחות של הטכנולוגיה, החל משלב הלימודים – מה שעושה מיה במוזיאונים – בהמשך מול הטכניון והאוניברסיטאות האחרות.
רפי איפרגן: הממשלה צריכה להשתמש בפלטפורמה הזו.
רפי איפרגן: זו פלטפורמה קיימת, וצריך לחזק אותה.
רפי איפרגן: לפני שאתה מסכם, אני רוצה לתת לך ולמנהלת הוועדה מדליה ל-75 שנה לחברת "מקורות", שהיא מציינת לא רק את הפעילות של חברת מקורות אלא גם את עצם חוזקה של מדינת ישראל, הן בהתיישבות החקלאית והן בהתיישבות העירונית.
אברהם מיכאלי: מר שאקי, בבקשה.