GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בני חוג'ה: המסך שנמצא פה זה אותו מסף שמוזן מאותם מערכות שנמצאות בחוץ.
בני חוג'ה: פשוט פה כמובן מישהו מסתכל על זה ברמה של 7/24 ברמת בקרה.
בני חוג'ה: הצוות הזה עובד בעיקר מול מערכות שליטה ובקרה.
בני חוג'ה: אמרנו שאנחנו אחד, הליבה שלנו זה כל נושא של אבטחת מידע, אז רוב המסכים פה הם בעצם מסכים שמצביעים על נושא של אבטחת מידע.
בני חוג'ה: הקונסול המרכזי כאן זה קונסול שבעצם ממנו אנחנו רואים זיהוי מכמה מערכות שמזהות תקיפות, וממנו גם הבקר כאן יכול בלחיצת כפתור לעשות בלוק להתקפה, לחסום אותה.
בני חוג'ה: אני אציין גם שיש לנו עוד איזה שהיא שכבת הגנה, איזה שהוא מעגל הגנה שמתחיל כבר אצל ספקי האינטרנט.
בני חוג'ה: יש שמה ציוד שאנחנו מתפעלים במשותף עם ספקי האינטרנט.
בני חוג'ה: התקפה שמגיעה, המטרה שלנו היא לעצור אותה כמה שיותר רחוק מהחדר הזה, ואם אפשר לעצור את זה כבר אצל ספקי האינטרנט, לעשות את זה שמה, אנחנו עושים את זה שמה.
בני חוג'ה: הצוות הזה עובד, עוד פעם, סביב השעון מול ספקי האינטרנט שמחוברים אלינו.
בני חוג'ה: בעצם מחברים את משרדי הממשלה לאינטרנט מצד אחד ואת האזרחים לאתרים ולשירותיים של הממשלה מצד שני.
בני חוג'ה: אנחנו לא ניכנס פנימה לחדר, אפשר, פשוט יהיה שם מאד צפוף וגם יש שם המון רעש.
בני חוג'ה: אני רק אציין שהחדר הזה הוא חדר שהוקם תוך דגש על מה שנקרא: חווה ירוקה.
בני חוג'ה: יש פה ארונות מקוררי מים.
בני חוג'ה: זה אומר שבעצם כל ארון מקבל את המזגן שלו.
בני חוג'ה: בחדרים סטנדרטים יותר מקררים את כל החדר.
בני חוג'ה: אז כאן אנחנו בעצם חוסכים את הקירור של השטחים שאין בהם מחשבים.
בני חוג'ה: אין צורך לקרר אותם.
בני חוג'ה: החדר הזה נבנה בדגש, ברמת האלקטרו מכניקה שלו עם דגש על שרידות ...
בני חוג'ה: של כוח החשמל וכוח המיזוג שיש כאן.
בני חוג'ה: אנחנו יושבים, הבניין הזה נקרא: בניין האנרגיה.
בני חוג'ה: זה בניין שמספק חשמל וגנרטור לכל קריית הממשלה.
בני חוג'ה: אנחנו יכולים לחיות פה משהו כמו מספר ימים, אני חושב, עד שבוע אפילו, ללא חשמל מחברת חשמל ועדיין המערכות פה יהיו זמינות מבחינת חשמל.
קריאה: מבחינת רעידות אדמה, זה עדיין מיקום בעייתי?
בני חוג'ה: מבחינת רעידות אדמה המיקום עדיין בעייתי.
קריאה: כלומר, בניגוד למה?
קריאה: המשטרה נגיד?
בני חוג'ה: אני לא יודע מה עשו במשטרה, אבל 3 קומות למטה זה אולי כן יש לך בעיה של רעידות אדמה.
רונית תירוש: לא הבנתי למה - - -
קריאה: כי למעלה הבניין יכול לקרוס.
רונית תירוש: היום כל הבניה היא אמורה להיות - - -
בני חוג'ה: רעידת אדמה, זה מה שאני מנסה להגיד - - -
רונית תירוש: היום יש תקן לבניה.
קריאה: מערכות DRP לרוב ב – disaster recovery.
טל הרמתי: לא קשור ל – DRP.
טל הרמתי: DRP יש לממשל זמין במקום אחר.
בני חוג'ה: אני אתייחס לשני היבטים של נושא של גיבוי: יש גיבוי של ה – DATA עצמו.
בני חוג'ה: א' – יש פה מערכת שאנחנו מגבים לקלטות.
בני חוג'ה: הקלטות יורדות פה לקסטות למטה ויוצאות החוצה מהבניין אחת לשבוע, עם כל הגיבויים של כל השבוע.
בני חוג'ה: מצד שני – אנחנו עובדים גם על כל נושא של וירטואליזציה, זאת אומרת, משתמשים המון ברכיב אחסון אחד שנקרא: סטורג' מרכזית.
בני חוג'ה: הסטורג' הזה אנחנו עושים אפליקציה של כל המידע לאתר ה – DRP שנמצא בטירת הכרמל בחיפה.
בני חוג'ה: שאלת לגבי שריפות וכאלה - - -
כרמלה אבנר: ישנן רמות שונות בהתאם לרמת האסון שיכול להיות כך רמת ההיערכות.
כרמלה אבנר: תהליכים שמאד ...
כרמלה אבנר: אנחנו עובדים על פי רמות שונות, כשהרמה הבסיסית היום אנחנו גם מעלים שירותים מסויימים לענן.
כרמלה אבנר: כך שאם קורה משהו, אנחנו יכולים בעצם באפס זמן חלקים לתת ...
כרמלה אבנר: אבל אנחנו בעצם מאפשרים איזה שהוא סוג של המשכיות.
בני חוג'ה: באירועים האחרונים השתמשנו בשירות של ענן ...
בני חוג'ה: שרצינו בעצם לבודד את התקיפה מהאתר עצמו, העלינו את האתר לענן, התוקפים המשיכו לתקוף אותנו, התמודדנו איתם, למדנו אותם, בזמן שהאתר זמין דרך שירות ענן, כמובן מבוקר על ידינו.
בני חוג'ה: זהו.
בני חוג'ה: יש עוד פה עוד מסך אחד שדרכו אנחנו רואים בעצם את כל האתרים ויש פה איזה שהיא רמה של ויזואליות שהבקרים רואים את האתרים שמתארחים כאן ובמידה ונכנס איזה שהוא פורץ ועשה איזה שהוא, מה שאנחנו קוראים ... לאתר, שינה את התוכן שלו, שׂם שׁם איזה כתובת:
בני חוג'ה: אתר זה נפרץ על ידי אנונימוס, או משהו, אז הבקרים מיד רואים את זה.
בני חוג'ה: שאר המערכות, אם תירצו, אני ארחיב, אבל רובן הם מערכות ...
בני חוג'ה: בקרה, ניטור של אבטחת מידע.
בני חוג'ה: יש גם ניטור שהוא תפעולי, כמו המערכת הזו לדוגמה.
בני חוג'ה: כמה אירועים שהצוות פה מטפל בהם.
בני חוג'ה: אם את רוצה, אפשר להיכנס פנימה לראות.
רונית תירוש: אני רוצה, כן, לחוות לשנייה את המקום.
רונית תירוש: אני מתכבדת, ברשותכם, לפתוח את הבוקר, יחד עם השלטון המקומי, ביום חגם, ועל סדר היום ממשל זמין ברשויות המקומיות.
רונית תירוש: אני מברכת את הנוכחים ואת אלה שיצטרפו בהמשך.
רונית תירוש: אני כמובן מודה ומברכת את השר, מיכאל איתן, שיש לו הרבה מאוד תשומות לטובת הנושא של ממשל זמין בכלל, וגם בנשוא הרשויות המקומיות, ראיתי התייחסויות שלו, שאיפות שלו, תקוות שלו.
רונית תירוש: אנחנו היום נשמע אם משהו התממש, ד"ר קפליוק נמצא איתנו בשם השלטון המקומי, אמון על הנושא של מה שאני קוראת ממשל זמין ברשויות המקומיות, אולי גם אתם קוראים לזה כך, נשמע בהמשך.
רונית תירוש: נמצא סגן החשב לנושא מחשוב המערכות הציבוריות למיניהן, תכף נשמע כמה למיניהן, טל הרמתי, וטובים ורבים נ וספים.
רונית תירוש: אני אשמח לשמוע את כולכם.
רונית תירוש: ברשותכם, אני קיבלתי לידיי מסמך צפוף בלילה מרועי גולדשמידט, אשר אמון על חלק מצוות מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אמון על ועדה זאת כמו גם על אחרות.
רונית תירוש: קיבלתי סיכום של הנושא הזה ברשויות המקומיות, מעט אבל הרבה יותר בממשלה, משרדי הממשלה.
רונית תירוש: התרשמתי רבות ועמוקות, הייתי גם מנכ"לית משרד החינוך, אז אני בהחלט, ודברים בוודאי התפתחו מאז שעזבתי שם, אבל אני בהחלט חושבת שהנושא של משרדי ממשלה נמצא בידיים טובות, מיומנות ומקצועיות.
רונית תירוש: נושא שקיים, התפתח בשני רבדים, האחד בנושא של שקיפות מידע, מה שאני קוראת ערוץ פאסיבי יותר, שבו האזרח נכנס, לומד, קורא, יודע מה קורה וגם הנושא האינטראקטיבי, של מתן שירותים, צריכת שירותים, כאשר יש הרבה מאוד טפסים מקוונים, ניתן למלא אותם ולקבל בגין זה את השירות הנדרש.
רונית תירוש: קראתי על חמשת המ"מים, לא של ז'בוטינסקי, אנחנו מוצאים את הנושא שהדו"ח יהיה מקיף, הוא יהיה מלא.
רונית תירוש: זאת אומרת, המידע שאני מקבלת, לאו דווקא הדו"ח.
רונית תירוש: אני יודעת שיש לו הרבה זכויות בכל הנושא אבל תיכף נשמע את השר, הרבה מאוד זכויות בנושא מחשוב המערכות האזרחיות ולא בכדי אתה היום השר שאמון על שירות ראוי ואמין ומהימן ומהיר ויעיל לאזרח.
רונית תירוש: אז אנחנו מדברים על מידע מקיף ומלא, מידע מהיר, הייתי אומרת גם ידידותי לסביבה שיהיה, מידע מהימן, מידע מאובטח, מידע מחייב.
רונית תירוש: הנושא של מחייב הוא מאוד מאוד חשוב בעיני, כי רק לאחרונה דנו בוועדת הכספים על נושא של מעבר לדיווח מקוון של דו"חות שנתיים, מס-הכנסה, ביטוח לאומי, מע"מ, כל הנושא הזה ומאוד חשוב שמה שאני יודעת שסגרתי דרך האינטרנט, זה מחייב את שני הצדדים.
רונית תירוש: זאת אומרת, את רשויות המס וגם אותי וזה קצת מפחיד, אני אומרת לכם.
רונית תירוש: יש לנו עוד את החשש הזה ששלחנו משהו, לא רואים את הפקיד בעין, הוא לא חתם לנו ונתן את הדף ולקחנו את זה הביתה חתום, יש לנו חשש שמשהו אולי לא נרשם, אנחנו צריכים לעבור באמת לתקופה הרבה יותר מתקדמת ולהאמין לאותם שירותים מקוונים ולדעת שהכל מוסדר.
רונית תירוש: אני חושבת שעד כאן, בקיצור נמרץ, יש פה סקירה של רועי לגבי מה שקורה בשלטון המקומי, זה פחות טוב, פחות טוב ממה שקורה במשרדי הממשלה, אלא אם כן נשמע מעדי, שמייצג את מרכז השלטון המקומי.
רונית תירוש: אגב, החברה לאוטומציה נמצאת כאן, של השלטון המקומי?
רונית תירוש: לא נמצאת.
רונית תירוש: חבל.
רונית תירוש: המצב הוא הרבה פחות טוב.
רונית תירוש: נבדקו 100 רשויות?
רועי גולדשמידט: את מדברת על דו"ח של שקיפות עמותת שביל?
רועי גולדשמידט: 50 רשויות.
רונית תירוש: 50 רשויות.
רונית תירוש: מה שאני רואה כאן, שיש חוקים של חופש המידע שמחייבים את הרשויות הציבוריות למיניהן לשקף לציבור בערוצי התקשורת הללו, בערוצים הללו של האינטרנט, לשקף להם מידעים שונים, תכנים שונים, ובעצם לפי הדו"ח הזה, אז יש הרבה מאוד רשויות שעוברות על חוק חופש המידע.
רונית תירוש: זאת אומרת, הן לא מפרסמות.
רונית תירוש: לעומת זאת, שמחתי לקרוא שאין קורלציה דווקא בין רשות עשירה או ענייה, לשירותים המקוונים שהיא נותנת.
רונית תירוש: יש כן קורלציה בין רשות גדולה לשירותים שהיא נותנת.
רונית תירוש: כלומר, רשות גדולה נותנת שירותים וההסבר לכך ניתן בזה שהעלויות גבוהות וככל שהרשות גדולה, אז פר ראש, זה יוצא זול יותר.
רונית תירוש: אבל לפחות זה לא עניין של עשירים עניים.
רונית תירוש: הרשות, אם היא מבוססת, זה לא בהכרח אומר שיש לה שירותים מודרניים כאלה ואם הרשות היא ענייה, זה לא אומר שאין לה את השירותים הללו.
רונית תירוש: זה כבר טוב מבחינת פערים שקיימים או לא קיימים.
רונית תירוש: דבר נוסף, ופה דווקא כן לטובה, האחוזים הגבוהים שבאים לידי ביטוי ברשויות המקומיות, זה שיקוף של פרוטוקולים למיניהם.
רונית תירוש: זה כן.
רונית תירוש: זה מרבית הרשויות שנבדקו, אז הן נותנות פרוטוקולים של דיוני ועדת תכנון מקומיות, הן נותנות פרוטוקולים מתוך ישיבת מועצה, זה דבר קל.
רונית תירוש: יש פרוטוקול, זה לפי מה שאתה כתבת.
רונית תירוש: 84% ו- 96% נותנים.
רונית תירוש: אבל כל היתר, מה שמחייב חוק חופש המידע, זה דווקא פחות ניתן, כולל הפורמטים של האקסל שהם יותר ידידותיים, לא ניתנים, כן ניתנים, פה יש לנו קצת יותר בעיות, אנחנו ניכנס לזה בעזרת עדי כנראה בהמשך.
רונית תירוש: אני סיימתי עד כאן, אני אשמח להערות שלך.
רועי גולדשמידט: רק הערה אחת, ביחס לדברים.
רועי גולדשמידט: הנתונים של עמותת שביל הם נתונים שגם לא מייצגים את כלל הרשויות וגם מתייחסים לקריטריון של שקיפות, שאין זהות בינו לבין המושג ממשל זמין, כי כשאנחנו מדברים על ממשל זמין, אנחנו מדברים גם על שירותים כמו טפסים ותשלומים שהזכרת קודם, ואלה לא נבדקו בכלל בדבר הזה, וגם, במחקר מקובל להגיד שגם כשאין ממצאים, זה גם ממצא.
רועי גולדשמידט: אז היעדר נתונים ברורים ומקיפים על הממשל, על השלטון המקומי, הם גם משהו שצריך לחשוב עליו, כי בניגוד לדו"ח ממשל זמין בשלטון המרכזי, שהוא דו"ח מפורט שסוקר כל שנה את כלל הגופים שבאחריות ממשל זמין, אין לנו כרגע, למיטב ידיעתי, דו"ח מקביל ביחס לשלטון המקומי ולכן, בעצם, אין אינדיקציה מספיק טובה ביחס למה קורה שם.
רונית תירוש: אנחנו נשמע בעל-פה ונראה, אולי נוכל למסד בעקבות הדיון הזה משהו שהשלטון המקומי יפיק ויחייב את כלל הרשויות.
רונית תירוש: אני בהזדמנות הזאת רוצה שוב להודות לך על הדו"ח, אני מניחה שאתה כתבת אותו לבד בלי עזרת לוביסטים, שהעבירו לך מידעים שונים ותודה רבה.
רונית תירוש: רשות הדיבור – לשר.
מיכאל איתן: אנחנו מקיימים כאן ישיבה בהקשר לשיתופי הפעולה שבין השלטון המרכזי, הרשות המבצעת, לבין השלטון המקומי, הרשויות השונות.
מיכאל איתן: נאמר כאן שהדברים הם לא באים לידי ביטוי בצורה מדויקת משום שאין לנו מידע מספיק על מה שקורה בכלל המרחב של השלטון המקומי ואנחנו לא יכולים לשפוט אם יש שונות ואנחנו גם לא בטוחים שאנחנו יודעים מה הסיבות לשונות, בין רמות השירות שמקבלים באמצעות האינטרנט, התושבים ברשויות המקומיות, לבין האזרחים שמקבלים את זה דרך השלטון המרכזי.
מיכאל איתן: אז אם אנחנו לא יודעים ואין לנו מידע על השונות ועל הסיבות ועל המצב בכלל הרשויות המקומיות אלא יש לנו בחינה של חלק מהם או חלק מהמאפיינים, קשה מאוד לדבר בהכללות ואנחנו, אני חושב שהדיון כאן, יהיה טוב אם אנחנו ננסה לדבר על דברים שאפשר להביא לשיתופי פעולה ברמות, בלי להיכנס להגדרות יותר מדויקות, אלא ברמות יותר כלליות, כי אם אנחנו נגיע לאיזה שהם דברים ספציפיים, אנחנו נאבד כאן את הדיון, הוא יהיה רלוונטי אולי לגבי חלק מהרשויות או לגבי חלק אחר לא, לגבי חלק מהיכולות של הממשלה ולגבי חלק אחר לא.
מיכאל איתן: אני רוצה להתחיל ולומר, לגעת בשתיים-שלוש נקודות.
מיכאל איתן: אל"ף, גברתי יושבת-הראש, אני לא בטוח בתחושה האישית שלי, עוד פעם, ברמה כללית, אני לא בטוח, ואני לא מדבר על המכלול כי אני ביקרתי ברשויות מקומיות, הלכתי לראות מה הם עושים.
מיכאל איתן: הייתי אולי בשבע-שמונה רשויות, אולי, לא יותר מזה.
מיכאל איתן: אז אני אומר עוד פעם, אני לא יודע מה קורה בכל היער הזה של עשרות רבות, כמה יש לנו, רשויות מקומיות?
רונית תירוש: 255.
מיכאל איתן: אז השבע האלה שאני ראיתי, הן אפילו לא מדגם מייצג ובאקראי הייתי שם.
מיכאל איתן: אבל לדבר אחד אני שמתי לב, שקינאתי בהם.
מיכאל איתן: אני מתחיל בעניין של ה- 106.
מיכאל איתן: 106, מוקד טלפוני, 106, שאזרח תושב עיר, מרים טלפון, הוא מקבל מענה והוא מקבל מענה ומקפידים, בכל הרשויות שאני הייתי, היו מערכות שנצצו לי העיניים, אמרתי – הלוואי ואנחנו נגיע יום אחד שגם השלטון המרכזי, יוכל להגיע למצב שמרימים מספר טלפון, ניקח איזה מספר שאתם רוצים, 166, וירימו את הטלפון, יגידו לו – ממשלה, שלום, מה אני יכול לעזור לך, ויוכלו לתת מידע.
מיכאל איתן: להגיע למצב הזה, אתה כמובן צריך מאחוריך מאגר מידע, מערכות מחשוב, יכולות מעקב, בדיקה כמה זמן מה קרה עם התלונה של האזרח והרשויות, יש להם את זה, זה דברים שאם אני מסתכל על משרדי ממשלה, ראש רשות מקבל דיווח על כל הפניות שהתקבלו, כמה זמן לקח לטפל בכל פנייה, כמה, איפה יש תקלות, איך זה מתפלג על פני אזורי העיר.
מיכאל איתן: גם התושבים יכולים לראות את זה.
מיכאל איתן: הם לא תמיד כולם מפרסמים את זה לתושבים, מה היה קצב הביצוע של התיקונים וכל אזרח מקבל תשובה אחר-כך.
מיכאל איתן: למה זה קורה?
מיכאל איתן: בגלל סיבה אחת פשוטה – ראש הרשות רוצה להיבחר עוד פעם והוא יודע שאחד הדברים שיעזרו לו להיבחר, זה כמה שפחות אזרחים ממורמרים, שמצלצלים לעירייה ולא מקבלים תשובה.
מיכאל איתן: והנורמה הזאת היא נורמה שלטת ברשויות המקומיות, זה נורמה שמכתיבה את החיים לראשי ערים והם נלחמים על השירות.
מיכאל איתן: לצערנו, בממשלה, בשלטון המרכזי, האנשים נבחרים לא על בסיס השירות שהאזרח מקבל.
מיכאל איתן: אפילו לא על בסיס היחס.
מיכאל איתן: הם נבחרים על שאלות בעד הפרדת דת ומדינה, בעד התנחלויות, בעד מלחמה באיראן, לא מלחמה באיראן, בעד נושא כלכלה ומשק.
מיכאל איתן: אני לא מזלזל בנושאים האלה, הם כמובן הנושאים המכתיבים והמשפיעים יותר, אבל בסוף, כשזה מגיע לעניין השירות, אז האזרח אומר – טוב, אז חיכיתי באוצר או לא קיבלתי שירות ממס הכנסה, או אני לא יכול לעשות דברים פשוטים ומחייבים אותי להגיע למשרד והמלחמה שם היא יותר קשה.
מיכאל איתן: והנקודה השנייה זה גם הענין הארגוני.
מיכאל איתן: כמו שאמרתי קודם, אם היינו מדברים על השלטון המוניציפאלי כמקשה אחת, היינו מאבדים את הידיים ואת הרגליים.
מיכאל איתן: הממשלה גם היא מורכבת ממשרדים והמבנה שלה הוא לא מבנה ארגוני וריכוזי, וגוף ריכוזי כמו ממשל זמין, שנאבק על-מנת שמשרדים יוכלו לדבר אחד עם השני, אין לו את כוח הכפייה, אין לו את הכוח לכפות סטנדרטים, אין לו את הכוח לתאם תוכניות וכל משרד נוטה לעשות עם הדברים כשלו.
מיכאל איתן: זאת אומרת, אלה, ברשות מקומית, בדרך הנה קיבלתי טלפון ממנכ"ל עיריית ירושלים, הוא רוצה להיפגש אתי, להראות לי מה הם עושים בנושא שירות ואיך הם התקדמו ואיך הם עשו כל מיני שינויים.
מיכאל איתן: אבל הוא עושה את זה לעצמו בתוך עיריית ירושלים, כשראש העיר דופק על השולחן, אז זה מתבצע.
מיכאל איתן: אבל כאן, כשממשל זמין רוצה לבצע פעולה, הוא צריך לעבור דרך מיניסטריונים שונים ולכל מיניסטרון יש את העצמאות שלו.
מיכאל איתן: אפילו ראש הממשלה, אין לו סמכות פורמאלית ואין לו זמן ואין לו יכולת להתחיל להתעסק בתיאומים בין משרדים שונים שיהיה להם סטנדרט אחיד, לנושאים של אתרי אינטרנט.
מיכאל איתן: יש לנו פעולה כזאת בממשל זמין, רואים שתהיה איזה שהיא אחידות, עם ממשק טכנולוגי, זה פרויקט שהם עושים בממשל זמין.
מיכאל איתן: קשה לשכנע את היחידות.
מיכאל איתן: צריכים להתחנן שהם יסכימו לדבר שמשרת את האזרח, משרת גם אותם, אבל גאוות היחידה או הרצון לשמור על עצמאות או לפעמים גם צרכים ייחודיים, מביאים לכך שפעולות השכנוע הן איטיות וקשות.
מיכאל איתן: עכשיו אני רוצה עוד משפט אחד ובזה אני אסיים את חלקי, את ההקדמה.
מיכאל איתן: אני אמרתי פעם, נדמה לי שזה גם צוטט באחד הניירות שקראתי, שאת האזרח לא מעניין אם זה עירייה, אם זה ממשלה.
מיכאל איתן: הוא רוצה להיות אזרח שהוא מקבל שירות.
מיכאל איתן: בחלק מהמקרים השירות שהוא מקבל גם לא שלא ברור, אלא באמת מתחלק בין אחריות עירייה לאחריות ממשלה.
מיכאל איתן: חלק מהאישורים הוא צריך להביא מהעירייה, חלק אחר-כך הולך לממשלה.
מיכאל איתן: למשל לפתוח עסקים, אז מה זה מעניין אותו כעת עירייה או ממשלה, מה זה מעניין אותו שלטון מקומי זה, אנחנו רוצים לתת לו שירות מלא, עד הבית, כשמאחורנית אנחנו צריכים לתאם ולהיות מאורגנים שהוא בלחיצת כפתור אחת יקבל את השירות.
מיכאל איתן: זאת המטרה.
מיכאל איתן: צריך, זה חזון ארוך טווח כי אם אני אומר שהממשלה לא יודעת לתאם את האורגנים, את היחידות שלה בעצמה, איך היא תארגן קודם כל את עצמה ואחר-כך, כשהאזרח ילחץ על כפתור בשלטון המקומי או בתיק התושב שלו, יוכל שם לקבל את כל הנתונים, גם את החובות לעירייה וגם את החובות למס הכנסה.
מיכאל איתן: למה שזה לא יהיה?
מיכאל איתן: יש לנו, עוד פעם, אני לא אכנס לבעיות, אבל אני אשמח מאוד אם הדיון הזה, אני יודע שאנחנו נתקלים היום, נלחמים בבעיות של היום והדברים שאנחנו מדברים עם חזון יותר ארוך, אבל לא צריך להזניח אותו ואני אשמח מאוד שהדיון היום יקדם את האפשרויות, יהיו שיתופי פעולה, אנשים ידברו על שיתופי הפעולה, לחזק את שיתופי הפעולה הקיימים ואולי למסד איזה שהוא תהליך שבמסגרתו אנחנו נתקדם ביחד.
מיכאל איתן: כל אחד בתחומי, השלטון המקומי בכל הרשויות, צריך לסגור פערים ולעשות, בטוח שגם הממשלה צריכה, והקשר ההדדי ביניהם.
מיכאל איתן: ומה שאנחנו יכולים לעשות בהבנת המגבלות ובחשיבות הצורך להצליח, אנחנו נעשה ביחד.
רונית תירוש: אני חוזרת על ההמלצה שלי באחת הישיבות הקודמות או בסיור שבעצם עשינו בממשל זמין, אני הצעתי שאתה, משרדך יצא במין תחרות וייתן פרס, כל שנה, פרס מכובד, פרס שישאפו אליו כל המשרדים והפרס הזה יהיו לו את הסטנדרטים שלו ואת הקריטריונים שלו ובין הקריטריונים תציב בסדר עדיפות כפי שאתה מוצא לנכון, את הנושא של שירות 106 לאזרח, או תקרא לזה משהו אחר.
רונית תירוש: אני חושבת שזה יכול מאוד לדרבן.
רונית תירוש: אני אומרת לך את זה כמנכ"לית, דברים כאלה הייתי מאוד אוהבת להירתם ולהירשם לזה ולדחוף את הצוות שלי, להגיד – חבר'ה, בואו, אנחנו נעמוד בסטנדרטים.
מיכאל איתן: אנחנו מנהלים פרויקט כזה ברמה הממשלתית, זה אחד הדברים שזזים.
רונית תירוש: אפשר לעשות את זה גם אולי.
מיכאל איתן: זה בשלבי אפיון ומכרזים.
רונית תירוש: אולי אחר-כך אפשר להרחיב את זה גם לרשויות מקומיות, אבל אני אשמח לשמוע מטל הרמתי, באמת, עד כמה אתם, מעבר לטיפול במשרדי הממשלה, מסוגלים או צריכים או יכולים לעזור ולסייע ולתמוך גם ברשויות המקומיות.
טל הרמתי: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה.
טל הרמתי: לטעמי, ממשל זמין, אני יותר ממסכים עם מיקי, עם השר איתן, שאומר שבסוף את הלקוח לא משנה, לא מעניין.
טל הרמתי: הוא רוצה לקבל שירות.
טל הרמתי: אין ספק, והנושא הזה עולה גם ממחקרים שאנחנו רואים בעולם, שמרבית השירותים שהאזרח צורך בשוטף, הם שירותים של הרשות המקומית.
טל הרמתי: זאת אומרת, השלטון המרכזי בעניין הזה, יש לו, יש לו תפקידים הרבה פעמים בהתוויית מדיניות, יש לו הרבה פעמים בטיפול בנושאים שהם נושאים מרכזיים, אבל הממשק הגדול ביותר, הוא ממשק של השלטון המקומי.
טל הרמתי: יש פה איזה שהוא, איזה שהיא סיטואציה, הייתי אומר, מעט מוזרה.
טל הרמתי: מצד אחד, השלטון המרכזי, יש גוף שתפקידו הוא לתכלל את המשרדים לממשל זמין, אבל מכיוון שהממשלה היא גוף פדרטיבי, אז היא לצורך העניין, ממשל זמין אכן מתקשה, אבל הוא עדיין מרכז, מתקיים דו"ח ממשל זמין, הוא מגדיר סטנדרטים, הוא עושה את כל הנושא הזה.
טל הרמתי: ומצד שני, בשלטון המקומי, יש גורם שמתכלל את השלטון המקומי, אבל הוא, נקרא לזה ככה, יותר גורם רגולאטורי.
טל הרמתי: מרכז השלטון המקומי הוא לא זה שבסופו של יום מכתיב, תקנו אותי אם אני טועה, אבל הוא לא זה שבסופו של יום מכתיב את הסטנדרטים, מגדיר את הרף או את המקום ויותר מזה, גם מרכז ונותן את השירותים המרכזיים במובן שעושה את זה ממשל זמין.
טל הרמתי: כל רשות מקומית היא גוף, גם שנבחר וגם קרוב יותר לציבור, ומבחינתנו, אנחנו, היה לנו במשך זמן ארוך, היה לנו, חיפשנו פרטנרים.
טל הרמתי: לפני, אני חושב, כמה?
טל הרמתי: שנה וחצי, שנתיים?
טל הרמתי: החלטנו בצורה וולונטארית, שוב, לא מכיוון שיש איזה שהוא גוף, ואני לא נכנס בכלל לשאלה, לסוגיות שהן סוגיות מורכבות של רמת האחריות והחוק, כמו שאמר השר איתן, אני חושב שצריך דווקא לא ללכת לכיוון הזה, אלא ללכת לכיוון של מהם שיתופי הפעולה שיכולים וצריכים לקרות, הן ב- Level עם נקרא לזה הטכנולוגים, והן ברמות שבאים ואומרים – אנחנו רוצים לראות תהליך שירות לאזרח מקצה לקצה, תהליך שלם.
טל הרמתי: להסתכל איפה הוא מתחיל, אם הוא מערב רשות מקומית, אם הוא מערב שלטון מרכזי, אם הוא מערב מספר משרדים בשלטון מקומי, אנחנו רוצים לייצר מצב שבו תהליכים כאלה יצליחו לקרות ולאזרח בסופו של יום תהיה נקודת ממשק יחידה.
טל הרמתי: וזה לא משנה לנו בכלל, אם האזרח מתחיל את הפעילות הזאת מהרשות המקומית ולאחר מכן זה עובר לממשלה או שהוא מתחיל את הפעילות מאיזה שהוא משרד ממשלתי ולאחר מכן עובר הטיפול לרשות כזאת או אחרת.
טל הרמתי: זה החזון, אני מודה, התחלנו את השת"פ, אני יודע שהשת"פ לא מתקדם בקצב הראוי.
טל הרמתי: הוא, יש יותר מסיבה אחת, אני חושב שגם פירטנו את זה בדו"ח, במובן הזה.
טל הרמתי: אבל אני חושב שחלק מהסוגיות זה סוגיות שנוגעות לאמצעים ותקציבים, זה לא סוגיות במגרש שלי וחלק מהסוגיות הן סוגיות שנובעות מהשאלה מיהו הגורם המתכלל שבסופו של יום, אנחנו מדברים אתו ומייצרים את אותו שת"פ.
טל הרמתי: אם יש 260 רשויות, ממשל זמין לא מסוגל לקיים מצב שבו הוא מקיים שיתוף פעולה עם 260 גופים.
רונית תירוש: פיילוט, אפשר לעשות?
טל הרמתי: בפיילוט, עשינו פיילוט, אני מניח שנמצאים פה אנשי ממשל זמין, הם גם יפרטו בהמשך.
טל הרמתי: עשינו פיילוט, יש שיתופי פעולה לא מעטים.
טל הרמתי: שוב, לא מתקדמים בקצב שהיינו רוצים שזה יקרה וזה בהחלט הישיבה הזאת יכולה לשמש כזרז.
טל הרמתי: בנושא הזה.
רונית תירוש: אני רציתי רגע לשמוע את עדי, אבל עוד שנייה אחת.
רונית תירוש: מיוזמות קרן אברהם, באסם כנאענה, הוא פשוט אמור לצאת וחשוב לי לשמוע אותו.
רונית תירוש: אז בבקשה.
באסם כנאענה: בוקר טוב.
באסם כנאענה: כפי שאמרת, אני מקרן אברהם, פרויקט למען שילוב ושוויון של אזרחים ערבים בתוך המדינה.
באסם כנאענה: העניין הוא מאוד מאוד אקטואלי בשבילנו.
באסם כנאענה: בדו"ח, לצערי, השפה הערבית ובמיוחד בשלטון המקומי, הייתי אומר, ערים מעורבות, לא מוזכרת, אולי מובן מאליו, אבל חשוב לנו להדגיש את זה.
באסם כנאענה: אם מטרת כב' השם בממשל זמין גם להנגיש את השירות גם דו-צדדי.
באסם כנאענה: .
רונית תירוש: את השפה, אתה מדבר, להנגיש את השירותים בשפה הערבית?
באסם כנאענה: בהחלט, בהחלט.
רונית תירוש: אולי לא רק ערבית, אולי גם רוסית.
באסם כנאענה: כן, נכון.
באסם כנאענה: אנחנו, כן בהחלט, 20% מתושבי, מאזרחי המדינה, זה מאוד חשוב, אנחנו יודעים גם אנחנו בקשר, כב' השר, עם ממשל זמין, עם מיכל ושאר העמיתים שם.
באסם כנאענה: אני יודע שהנושא הזה הוא לא פשוט, זה יצריך הרבה הטמעה והרבה עקביות, אבל זה כל-כך כל-כך אקטואלי, כל-כך אינסטרומנטאלי ל- 20% מהאוכלוסייה הערבית.
מיכאל איתן: איזה אחוז מהאוכלוסייה הערבית דובר עברית?
באסם כנאענה: אני חושב אחוז גבוה.
מיכאל איתן: בערך, סדר גודל-?
באסם כנאענה: אני חושב שכל בוגר, כל בוגר מעל 18, סביר להניח שהוא דובר עברית, אבל יש מספיק מספיק אנשים ונשים שצורכות שירות ממשלתי, שלא דוברים או לא דוברות את השפה.
באסם כנאענה: אני חושב שגם יותר הוגן ונכון למדינה בכלל, לממשלה בפרט, להנגיש את השירותים שלה גם בשפה הערבית.
באסם כנאענה: זה מודל שקיים בשאר העולם, זה לא רק פה.
באסם כנאענה: אני חושב שזה נכון.
באסם כנאענה: אני מבקש להוסיף שתי נקודות.
באסם כנאענה: עדי אלדר לא פה, אבל אנחנו יחד במשגב, במועצה האזורית מנשה וכרמיאל, אנחנו יזמנו יחד אתם ותודה להם על השותפות, אנחנו בקורסי הערבית לעובדים שם, עובדים נגישים לשפה.
באסם כנאענה: אנחנו גם מעבירים בעזרתם את לימודי השפה הערבית בתוך הרשויות.
באסם כנאענה: וכמובן, מאחר והדיון הוא על השלטון המקומי, כנ"ל גם למשרדי הממשלה.
באסם כנאענה: כל תרגום של המידע האלקטרוני של הממשלה, זה מאוד מאוד אקטואלי ונכון.
רונית תירוש: אני רוצה, ברשותך אדוני השר, יודעים עברית, אנשי המגזר יודעים עברית, אבל לא עברית מספיק טובה בנושאים טכניים, בנושאים של דקויות.
רונית תירוש: אתה יודע, לפעמים אתה נתקל במסמך שהוא כמעט משפטי, והדקויות הללו יכולות להטעות אותם ולכן אני כן הייתי רוצה, ככל שנתקדם בנושא, לכבד את המגזר, מה גם שהשפה הערבית היא שפה שנייה רשמית במדינת ישראל, כך שזה לא סותר שום דבר ואני חושבת שזה נכון לעשות, בוודאי ובוודאי כשמדובר במסמכים שהם עם קונוטציה משפטית כזאת ואחרת.
רונית תירוש: ואם קשה לעשות את ההבחנה, אז בוא נגיד שכבר הכל יהיה מתורגם כך.
מיכאל איתן: זה חשוב לי לומר, כי אנשים מפחדים, זה לא Politically correct, לומר את מה שאני אומר.
רונית תירוש: אתה בדרך-כלל אמיץ, כן.
מיכאל איתן: אבל זאת האמת, אין מה לעשות.
מיכאל איתן: דבר ראשון, חלק גדול משירותי ממשל זמין בנויים על Data base, שמאחורי המשרדים, הכל מצוי בעברית.
מיכאל איתן: התרגום של זה והכנת מערכות בערבית, זה מיליארדים.
מיכאל איתן: מיליארדים.
מיכאל איתן: אני אומר מיליארדים של שקלים.
מיכאל איתן: מיליארדים של שקלים.
מיכאל איתן: על-מנת שכל המהלכים של הצופים והעדכונים והכל יהיה גם בעברית וגם.
מיכאל איתן: עכשיו, דבר שני, אם מידע שמתעדכן באופן שוטף, ואני עסקתי בזה וניסיתי לקדם את זה, המשרדים צריכים מתורגמנים.
מיכאל איתן: המתורגמנים לא יודעים את הדקויות המשפטיות לתרגם לשפה משפטית, שבערבית תחייב או לא תחייב.
מיכאל איתן: את נכנסת לעולם שאת לא, אף, כולם ידברו, לא יעשו בזה שום דבר בעתיד הקרוב, כי אין לזה פיתרון הגיוני ומבחינת השקעה, מול תועלת.
מיכאל איתן: זה לא הכי נחמד להיות מיעוט לשוני בשום מקום בעולם וזה קורה גם כאן.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים להביא את השוויון, אנחנו רוצים לעשות את כל מה שאפשר, אז צריך דברים קבועים שאתה מפרסם אתר אינטרנט, שאתה מפרסם זכויות שנוגעות נגיד במיוחד לאוכלוסייה, אתה תשקיע במאמץ ייחודי על-מנת שהתושב יוכל לקבל את השירות ברמה הסבירה ובמינימום שאתה יכול להשקיע.
מיכאל איתן: אבל אם אתה רוצה לבוא ולומר – הכל צריך להיות גם בעברית וגם בערבית, אז תיקחו אתרים הכי פשוטים, ששמים שם וידיאו, אז צריך לשים כל יום שיחליפו את הווידיאו, לתמלל בערבית את התרגום.
מיכאל איתן: מי יעשה את התרגום?
מיכאל איתן: מי יבדוק שהוא מדויק?
מיכאל איתן: מי יבדוק שאחר-כך לא יתבעו אותך על זה?
מיכאל איתן: וזה בעשרות.
מיכאל איתן: זה חבל, זה פשוט דבר לא הגיוני.
מיכאל איתן: לעומת זאת, מה שכן הגיוני, שפרסומים קבועים ופרסומים על-פי חוק, ובזה את נגעת, דברים שמישהו ייקח על עצמו לתרגם באופן רשמי, לא כל אתר וכל משרד ייקח, יתרגם את מה שבא לו בראש, בצורה מילולית, אלא אם אנחנו מדברים על זכויות ואם אנחנו מדברים על מידע קבוע, כמו שעות פתיחה, שעות סגירה, במיוחד באזורים ובמשרדים שבהם קהל המשתמשים, אוכלוסייה ערבית, כן צריך לעשות את זה.
מיכאל איתן: וזה גם יעלה הרבה פחות, אם אנחנו מבינים ויהיה ממוקד ויביא תועלת.
באסם כנאענה: כב' השר, מה שאתה אמרת רק לא נתחיל בזה.
באסם כנאענה: אם הממשלה וגם נתחיל מה, אנחנו דירגנו את זה, יחד עם ממשל זמין מה דחוף ומה נחוץ ומה אפשר לעשות וכנראה גם שוויון, כב' השר, עולה כסף.
מיכאל איתן: אני הקצבתי מהתקציב הזעום שיש לי, כסף, על-מנת לשים בן-אדם שיתרגם, שנתחיל, שיהיה לנו מתורגמן אחד רשמי, לכל אתרי האינטרנט ולממן אותו בשיתוף עם, יש איזה יחידה במשרד ראש הממשלה, שאחראית על הפעילות במגזר הערבי, עכשיו היא אצל שלום שמחון.
מיכאל איתן: זה היה היועץ.
באסם כנאענה: הרשות לפיתוח כלכלי של איימן סייף, כן.
מיכאל איתן: ובסוף הם החליטו שהם לא יכולים להקצות את הכסף הנדרש, במקביל לי.