GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית תירוש: בעל האתר חייב לתת פרסום בשקיפות מלאה שהאתר שלו נפרץ.
יורם הכהן: יש כבר שני סעיפים בחקיקה הישראלית לפחות.
רונית תירוש: זה קיים כבר?
רונית תירוש: נעשה חקיקה, ואם המחלקה המשפטית תגיד שזה קיים אז נוותר.
נמרוד קוזלובסקי: זה לא קיים.
נמרוד קוזלובסקי: זה קיים לגבי מאגרים ספציפיים, לגבי המאגר הביומטרי, ומאגר - - -
יורם הכהן: אין חובה כללית, אבל יש חובה - - -.
יורם הכהן: אפרופו, תעודות זהות – בתיקון של סעיף 29 של חוק מרשם אוכלוסין יש חובת הודעה כזאת במסגרת התקנות כך שזה חל בהרבה מאוד באזורים של - - -.
יורם הכהן: אבל, אין חובת הליך כזה.
נמרוד קוזלובסקי: צריך חוק ספציפי על חובת דיווח על אירוע של פריצה, ולמי צריך לדווח.
נמרוד קוזלובסקי: הדיווח גם לרשויות לצורך חקירה, וגם לנשואי מידע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני מוציאה כרטיס מועדון ל"משביר" והם רוצים תעודת זהות ואת הכול.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו כוללים אותם?
רונית תירוש: כן, את מוסרת את המידע, והם שולחים לך מתי יש סוף עונה.
רונית תירוש: אני מקווה שאני התייחסתי למרבית הנושאים, לפחות, שעלו כאן.
רונית תירוש: נתנו שיעורי-בית.
רונית תירוש: אנחנו מצפים לשמוע את רשות הסייבר בעוד חודשיים, עם התייחסויות לדברים שביקשנו.
רונית תירוש: אני מניחה שבאותה ישיבה גם רמו"ט תידרש לתשובות כאלו ואחרות.
רונית תירוש: אני קוראת לכם, כבדלת פתוחה, לפנות בכל רגע נתון ובכל נקודת זמן שאתם חושבים שפה צריכה להיות רגולציה.
רונית תירוש: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם החברים שמשתתפים בדיונים הללו.
רונית תירוש: אני אולי חייבת לומר לגבי נושא המסחר האלקטרוני שתקוע אצלנו בוועדות השונות בוויכוח איפה זה יידון.
רונית תירוש: אני אומרת לפרוטוקול שאני קוראת לשר המשפטים לעגן בחקיקה את הממסחר האלקטרוני, ולקדם את הנושא הזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היתה הצעת חוק בעבר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היא היתה לא רלוונטית, לא מעודכנת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי יביאו אותה שוב בצורה מעודכנת.
רונית תירוש: יכול להיות שאנחנו נעשה מהלך כזה.
רונית תירוש: אני מאוד מודה לכם, הישיבה תמה.
רונית תירוש: מה זה שע"מ?
כרמלה אבנר: שע"מ זה רשות המסים.
אופיר בן אבי: יש בעצם שני סוגים: כל מה שקשור להעברות בנקאיות זה דרכנו.
אופיר בן אבי: זה עדיין נעשה דרך שירות התשלומים.
אופיר בן אבי: כל מה שקשור לכרטיסי אשראי נעשית בסליקה שלהם.
כרמלה אבנר: של שע"מ.
אופיר בן אבי: ישירות של שע"מ.
כרמלה אבנר: אבל ישנן אגרות שונות, יהיה לנו אחר כך פירוט קצת על שרת התשלומים.
כרמלה אבנר: אנחנו בעצם ...
כרמלה אבנר: אותן אגרות שמעבר לשע"מ.
כרמלה אבנר: יש לנו איזה שהיא חפיפה עם רשות המסים.
כרמלה אבנר: אגרות, אגרת טלביזיה, לדוגמה שאני יודעת שצריך לשלם.
רונית תירוש: זה גם אצלכם?
כרמלה אבנר: כל האגרות המכוונות.
כרמלה אבנר: כל האגרות של הממשלה שאת יכולה לשלם אותם באינטרנט עוברים דרכנו.
אופיר בן אבי: אנחנו ניגע בזה מאוחר יותר.
רונית תירוש: גם רישוי?
רונית תירוש: כל משרד התחבורה?
אופיר בן אבי: כן.
אופיר בן אבי: הכל פה.
אופיר בן אבי: יש למעשה 1,120 שירותי תשלום שיש היום בשרת התשלומים.
רונית תירוש: קנסות?
כרמלה אבנר: אני יכולה לפרט את זה.
רונית תירוש: משטרה?
אופיר בן אבי: הכל.
רועי גולדשמיט: הטפסים האלה הם מכוונים, או שזה טפסים להורדה?
כרמלה אבנר: גם וגם.
כרמלה אבנר: אנחנו נראה לכם את המספרים ואתם תיראו.
כרמלה אבנר: יש לנו בעצם 3 רמות של טפסים: יש לנו טפסים רק להורדה, שאחר כך ממלאים בעט ונייר ושולחים.
כרמלה אבנר: טפסים מקוונים שממלאים אותם ושולחים אותם.
כרמלה אבנר: ממלאים אותם בווב, ממלאים אותם.
כרמלה אבנר: הרמה השלישית זה טפסים שכל התהליך הוא תהליך מקוון עד כדי בעצם שילוב עם מערך המידע הפנימי של המשרד עצמו.
רונית תירוש: לגבי הנגישות לאנשים שלא כל כך מתמצאים בעבודה עם מחשב, אתם גם הגדלתם לעשות ויצרתם איזה שהם עמדות שירות שמשרתות אנשים כאלה?
כרמלה אבנר: אנחנו ניגע בזה.
רונית תירוש: ביישובים השונים, אולי אפילו יותר ספציפית בפריפריה הגיאוגרפית, שכונות.
כרמלה אבנר: זו בדיוק הכוונה, אנחנו נפרט בהמשך.
כרמלה אבנר: אבטחת מידע – אנחנו מתמודדים ...
כרמלה אבנר: זה מספר שהוא מספר ...
כרמלה אבנר: אנחנו מתמודדים למעלה מ – 5, אנחנו לא מספרים בדיוק את המספרים, אבל של תקיפות בשנה.
כרמלה אבנר: אנחנו נוכל לבוא ולראות את זה גם בסיור.
כרמלה אבנר: ישנה טלביזיה שמצלמת.
רונית תירוש: צריכים לתת את הקונטרה הזאת.
כרמלה אבנר: סליחה?
רונית תירוש: כולם נבהלו ממתקפה.
רונית תירוש: חשבו: מתקפה ראשונה כבר נפלנו.
כרמלה אבנר: לא, לא, א' – משרדי הממשלה לא נפלו.
כרמלה אבנר: היו כאן לא מעט ניסיונות ואנחנו לא נפלנו.
כרמלה אבנר: טיפלנו בזה, הדפנו, עצרנו.
כרמלה אבנר: היתה כאן פעילות מאומצת.
כרמלה אבנר: אנחנו נתאר את זה בהמשך.
כרמלה אבנר: עוד פעם, צריך להתמודד עם זה כאל גלים.
כרמלה אבנר: בפעילות הזאת, הפעילות מאז שממשל זמין קיים, אנחנו נתייחס לזה, בעצם ההתייחסות שלנו לאבטחת מידע היא כאל אורח חיים.
כרמלה אבנר: כך אנחנו רוצים להתייחס.
כרמלה אבנר: אנחנו רוצים בעצם, כל התהליך, גם מה שאנחנו ניגע בהמשך, הוא בעצם לבוא ולראות שאנחנו חייבים ללמוד לחיות בסביבה מאובטחת ולא להתייחס לזה פעם אחת באירוע.
כרמלה אבנר: שירות לקוחות – יש לנו שירות לקוחות שבעצם נמצא כאן, שנותן את השירותים.
רונית תירוש: טלפוני?
כרמלה אבנר: טלפוני, בפייסבוק, בטוויטר, ודרך הווב.
כרמלה אבנר: כלומר יש לנו כאן ערוצי הפצה שונים שאנחנו נענים.
כרמלה אבנר: יש לנו כולל קריאות טלפוניות לאזרחים שמתקשים, נגיד, בשירות התשלומים, בשירות הטפסים, לא יודעים לאיזה משרד ממשלתי לגשת.
כרמלה אבנר: יש להם בעיות שונות.
ענת לוי: באיזה שפות?
כרמלה אבנר: בעברית.
כרמלה אבנר: בכל הנושא של השפות אנחנו לא מאד מפותחים בו.
כרמלה אבנר: יש מעט מאד משרדים שבעצם מדברים יותר מאשר שפה אחת: משרד הקליטה.
כרמלה אבנר: אנחנו היום מנסים למפות ולראות איך אנחנו מרחיבים את נושא השפות עצמן.
כרמלה אבנר: ממשל זמין – בואו נראה רגע, בואו נחזור למקורות ונבין מהו ממשל זמין.
כרמלה אבנר: ממשל זמין זה מהלך מקוון שמתבטא בנגישות רבה יותר את אזרחים ועסקים למידע ממוסדות שלטון, פישוט וקיצור של תהליכים בירוקרטיים, מתן שירותים מקוונים ואימוץ של טכנולוגיות מתקדמות על ידי הממשל לטובת האזרחים והעסקים.
כרמלה אבנר: אני חושבת שהמשפט הזה הוא מאד ממצה בעצם את הרזון דה אתרה שלנו: מי אנחנו, למה אנחנו ולמה?
כרמלה אבנר: מיכאל, אולי אתה רוצה טיפה להיכנס, לספר טיפה על ההיסטוריה של החלטת הממשלה בשנת 96'?
מיכאל איתן: אני לא יודע אם זה, עכשיו יש לנו כאן מפגש של נוסטלגיה.
מיכאל איתן: אבל אני אתבטא אולי, אני חושב שאני דווקא הייתי רוצה לגעת בהגדרה הזאת מהו ממשל זמין?
מיכאל איתן: לגעת פחות בהיסטוריה, ולנסות להבין במושגים שלנו, של היום, מה זה ממשל זמין?
מיכאל איתן: בעצם ממשל זמין זה מושג מאד מאד רחב, שאפשר לתפוס אותו בתחום השירותים, ואפשר לתפוס אותו בתחום הרבה יותר רחב של מערכת היחסים בין האזרח לבין הממשל, או חלק מתפיסת הדמוקרטיה המודרנית.
מיכאל איתן: היום יש זרם מעשי ואידיאולוגי שעוקב אחרי התפיסת עולם של אובמה, שאובמה מוביל בארצות הברית, הוא הולך גם בשיתוף פעולה בינלאומי עם מדינות נוספות, שנקרא: ממשל פתוח.
מיכאל איתן: ממשל פתוח הוא ממשל, זה קונספט מסוים, שמתבסס על 3 עקרונות ופלטפורמה.
מיכאל איתן: זה נגישות שמכוונת בעיקר להרחבת המידע הממשלתי.
מיכאל איתן: יותר שקיפות, יותר נגישות למידע, יותר הנגשת המידע לא רק בצורה שאם אזרח שואל אתה נותן לו את המידע, אלא אתה ביוזמתך דוחף את המידע.
מיכאל איתן: אתה ביוזמתך פותח מאגרי מידע, על מנת שהאזרחים, גם באקדמיה, גם בסקטור הפרטי וגם אנשים בודדים יוכלו לפתח, מהמידע שאתה נותן, שירותים נוספים, ולהעשיר את המידע.
מיכאל איתן: כלומר, אנחנו תופסים היום את המידע כנכס כלכלי, שאם אתה, גם כלכלי וגם דמוקרטי, שאם אתה פותח אותו ומשתף ומוציא אותו לאוויר העולם, הוא מעשיר את עצמו ומעשיר את המדינה.
מיכאל איתן: אם אתה שומר אותו לעצמך, הוא מחמיץ, מתיישן והולך לאיבוד.
מיכאל איתן: בגדול, ממשל זמין, אם אנחנו מסתכלים על התמונה הרחבה ביותר, התפקיד של היחידה הזאת בתוך המושג הזה ששמו: ממשל זמין, זה להיות הזרוע הממשלתית כיחידת מטה, שמשפיעה על כל הארגון הזה ששמו: ממשלה להתקדם בקונספט של הנגשת השירות הממשלתי, בקונספט של פתיחת המידע.
מיכאל איתן: בקונספט של עיקרון נוסף של ממשל פתוח – שיתוף הציבור, ובקונספט שלישי של ממשל פתוח – יכולת להיות יותר אחריותיות, לפתח אחריותיות,accountability , על ידי הנגשת המידע על ידי יצירת עבודה בצורה של קביעת אמות מידה, פרמטרים ויכולת של מעקב ויצירת כלים טכנולוגיים שאתה תוכל לראות כיצד הממשלה עובדת, מה היא מבצעת, מה היא לא מבצעת, וכל זה כרוך היום בפלטפורמה טכנולוגית חזקה.
מיכאל איתן: היכולת, וזה הפן, או המקום שבו אנחנו נמצאים עכשיו, זה המקום שבו הממשלה מפתחת את הפלטפורמה הטכנולוגית המרכזית, כאשר העבודה, בסופו של דבר, מתבצעת פה, בכלים המרכזיים, אבל צריכה להתבצע בכל המשרדים ומתואמת.
מיכאל איתן: אני אגיד שני משפטים ובזה אני אסיים את החלק שלי כאן בהקדמה הזאת.
מיכאל איתן: המשפט הראשון: שלא תהיה שום טעות, הממשלה לא צריכה להיות בחזית הטכנולוגיה.
מיכאל איתן: חזית הטכנולוגיה זה מקום שבו יש הימורים, שבו יש סיכונים גדולים והממשלה לא צריכה להיות שם.
מיכאל איתן: אבל הממשלה כן צריכה להיות צעד, או שני צעדים מאחור, לא יותר מזה.
מיכאל איתן: כלומר, אם היום אנחנו נמצאים כבר 10 שנים, או יותר מכך, לאחר שאדם יכול להיכנס לבנק שלו ולברר מה מצב החשבון, אז הגיע הזמן, זה היה צריך להיות אולי אחרי 5 שנים כשראו שהדבר הזה עובד, שהטכנולוגיה מוכחת, שיש כלים טכניים, שהדבר הזה יהיה בשימוש הממשלה.
מיכאל איתן: אותו דבר הזמנת תורים, אותו דבר כלים אחרים, שהוכיחו את עצמם וקיימים מספיק זמן על מנת שנאמת אותם.
מיכאל איתן: זאת הערה ראשונה.
מיכאל איתן: הערה שניה – יש לנו קושי גדול מאד, אני אגיד חצי משפט, העניין של הזיהוי האישי הוא בעיה שאני לא אגע בה כרגע, אני רק אומר היא בעיה שמעכבת אותנו.
מיכאל איתן: כלומר, אין לנו יכולות היום להביא לכך שאזרח יוכל להיכנס לפרטים האישיים שלו.
מיכאל איתן: למשל, הוא רוצה לדעת כמה נקודות יש לו במשרד התחבורה.
מיכאל איתן: אז יש לנו בעיה בזיהוי האישי של האנשים ולכן זה תקרת זכוכית שמונעת שירותים.
כרמלה אבנר: טכנולוגית אפשר.
מיכאל איתן: כי אנחנו צריכים לשמור גם על הפרטיות.
מיכאל איתן: ויש דברים שצריך לשמור עליהם.
כרמלה אבנר: אנחנו ניגע בזה ונפרט.
מיכאל איתן: והמשפט האחרון, שהוא בעיה קשה מאד שאני מאתר אותה, היא נוגעת לתרבות שלנו כארגון, הממשלה היא אוסף של ממלכות.
מיכאל איתן: כל משרד שומר בקנאות רבה על העצמאות שלו, או נגיד, על האוטונומיה לפחות.
מיכאל איתן: וגוף כזה, כמו ממשל זמין, שהוא גוף שצריך להשפיע על כל הארגון, נתקל בקשיים עצומים ביכולות לקבוע הליכים, ואת האזרח זה לא מעניין.
מיכאל איתן: הוא רוצה לראות את הממשלה כממשלה אחת, כמקום אחד שבו הוא מקבל את כל השירותים, והגוף הזה שמקדם ועושה ומייצר כלים מרכזיים, יש לו המון, המון בעיות של תיאום, שנובעות מהדברים שכולנו מכירים בממשלת ישראל.
כרמלה אבנר: אז הנה, בדיוק בהמשך לדברים של דברי השר, כל משרד בעצם משקף, רואה את כל האזרחים אל מול האחריויות המשרדיות שלו.
כרמלה אבנר: כלומר, מסתכל על כל האזרחים בנושאים שלו, משרד המשפטים, משרד התחבורה.
כרמלה אבנר: מה שממשל זמין מספק הוא בעצם מספק את אותה אספקלריה מהצד של האזרח או העסק, אל מול הרשויות והממסדים השונים, החל מהשלטון המקומי, והמשך במוסדות השלטוניים השונים.
כרמלה אבנר: אנחנו, היה לנו אחד הדיונים בעצם מי הלקוח של ממשל זמין.
כרמלה אבנר: הגענו למסקנה שהלקוח שלנו משרדי הממשלה, והצרכנים שלנו הם הלקוחות, האזרחים והעסקים, ולכן אנחנו מספקים כל דבר שאנחנו בוחנים, וכל תהליך של הנגשה אנחנו מסתכלים בעיניים של מי שבסופו של דבר יצרוך אותם, וגם לתת את כל המידע.
כרמלה אבנר: כי היום העולם הוא מאד מורכב.
כרמלה אבנר: כמו שהשר תיאר, יש הרבה מאד משרדים, אבל התהליכים הם תהליכים שהם חוצים באירועים של האזרחים ושל העסקים, ואנחנו בעצם מספקים את אותו flow, את אותה זרימה בין המשרדים, גם זרימת ידע וגם תהליכים.
כרמלה אבנר: דבר נוסף שאנחנו כאן מסתכלים עליו, וכאן זה מתחבר גם כן לנושא של בעצם גם הטכנולוגיה, אבל גם הנושא של פתיחות, של ממשל פתוח, וזה מה שאנחנו קוראים לו: חוכמת ההמונים, הוא לנצל בעצם את כל הידע שקיים היום בחוץ ונמצא, ולרתום אותו לטובתנו.
כרמלה אבנר: בואו נסתכל על זה, על מה שאנחנו קוראים: קוד פתוח, לדוגמא.
כרמלה אבנר: היום יש בחוץ הרבה מאד אנשים שמוכנים לפתח ולתרום בלי כסף.
כרמלה אבנר: יש המון ידע.
כרמלה אבנר: ידע לא נכלל, ולא נמצאות בחדר הזה.
כרמלה אבנר: יש הרבה מאד ידע בחוץ שאפשר לשתף, אפשר לקבל, אפשר ללמוד, אפשר להשכיל, ואז ליצור תהליכים הרבה יותר סינרגטיים.
כרמלה אבנר: אנחנו נתאר גם כן מה אנחנו עשינו כאן בנושא הזה של "חוכמת ההמונים" ושל "הממשל הפתוח".
כרמלה אבנר: אין לנו כאן משפט אחד של מטרות וחזון.
כרמלה אבנר: יש לנו כאן הרבה מאד נקודות והרבה מאד - - -
רונית תירוש: היום כל המשרדים נמצאים תחת ממשל זמין?
כרמלה אבנר: לא כל המשרדים, הרבה מאד משרדים נמצאים.
כרמלה אבנר: אנחנו בתהליכי מיפוי גם יחד עם - - -
מיכאל איתן: השאלה היא: מה זה המילה "תחת"?
מיכאל איתן: הם עצמאיים, הם בדרך כלל, ב – 99 אחוז מהפעילות הם עושים, צריכים לשכנע אותם, הם צריכים להיות נחמדים ולהסכים.
רונית תירוש: אבל יש מצב, יש משרד שלא מנגיש את עצמו באופן מקוון?
כרמלה אבנר: שלא מנגיש בכלל מקוון?
רונית תירוש: אין כבר?
כרמלה אבנר: היום כבר לא.
כרמלה אבנר: הם לא חייבים אבל לעבוד בסטנדרטים ובפלטפורמות שלנו, אם כי עכשיו ביחד - - -
רונית תירוש: אז תעשו תחרות.
אופיר בן אבי: היה דיון בנושא הזה בועדת ההיגוי להגנת מערכות ממוחשבות, שהוקמה לפי החלטת הממשלה, מה שנקרא: שמטה הסייבר מחליף אותו, את הועדה הזאת התקבלה החלטת מדיניות עקרונית שאומרת שלמעט חריגים שיידונו על ידי הגוף שיהיה אחראי על הנושא הזה, כתפיסת עולם הגלישה, שירותים של גלישה דרך, ושירותי אירוח, יבוצעו בממשל זמין כדיפולט.
אופיר בן אבי: זאת החלטת מדיניות.
אופיר בן אבי: זאת אומרת, ממשל זמין צריך להיערך לתהליך הזה, הוא לא תהליך פשוט.
מיכאל איתן: אנחנו באים ואומרים להם: בואו נפתח טפסים.
אופיר בן אבי: טפסים זה כבר - - -
מיכאל איתן: הם עושים מה שהם רוצים, כי זה קשור לניסיון שלהם.
מיכאל איתן: אנחנו אומרים להם: תעשו כך, הם עושים מה שהם רוצים.
אופיר בן אבי: ברובד של אבטחת המידע, מה שנקרא, של האירוח, וכך הלאה, כי זה ענייננו בדיון של שבוע שעבר, החלטת המדיניות אומרת: ממשל זמין הוא הגורם שהממשלה משקיעה בו הכי הרבה תשומות בנושא של אבטחת מידע, ולכן אתרי הממשלה יהיו בממשל זמין.
אופיר בן אבי: למעט אותם חריגים שיצטרכו להוכיח - - -
רונית תירוש: איזה תמריץ אתם נותנים כדי לעודד משרדים?
כרמלה אבנר: מספר תמריצים תקציביים.
כרמלה אבנר: אנחנו היום גם בנושא של מי שמתארח אצלנו אנחנו שמנו תו תקן, שהוא התארח בממשל זמין, כיוון שכל הדומיין שנקרא: gov.il הוא לא בהכרח נמצא אצלנו, בהמשך למדיניות ... תיאר.
כרמלה אבנר: בכל יום כל ממשל שכן מתארח אצלנו הוא מסומן.
כרמלה אבנר: לגבי תמריצים – בחלקם אנחנו קיבלנו בעצם תקציבים כחלק מתקציב הבסיס שלנו, שאני תיכף אתאר, ואנחנו נותנים את השירותים האלה כשירותים בעצם - - -
רונית תירוש: נעשה תחרות שנתית.
מיכאל איתן: אני חייב להגיד שיש גם דעה שניה.
מיכאל איתן: את צריכה גם את זה להביא בחשבון.
מיכאל איתן: אני לא מעמת את הדעות, אני רק אומר.
רונית תירוש: שמה?
מיכאל איתן: צריך לדעת שיש גם דעה שניה.
מיכאל איתן: דעה שניה אומרת: המשרדים אומרים – אתה תקבע לי מה תקן האבטחה, ואני ארכוש, אני אעמוד בתקן שאתה רוצה, תן לי אפשרות להתמודד גם מול ספקים פרטיים שיחזיקו אותי, וזה מגביר את התחרות.
רונית תירוש: זה גם מאתגר אתכם.
רונית תירוש: אבל אני מציעה לך לעשות, כמו שאנחנו במשרד החינוך עשינו, פרס חינוך יישובי, למשל.
רונית תירוש: אז תעשה פרס משרדי לשירות מקוון למשל.
רונית תירוש: מידי שנה, נאמר שהמשרד הזה הוא מצטיין בשירותיו המקוונים.
כרמלה אבנר: יש את דו"ח ממשל זמין שבו אנחנו - - -
רונית תירוש: לא דו"ח.
רונית תירוש: תעשו טקס.
רונית תירוש: אני אומרת לך.
רונית תירוש: זה מדבר אליהם.
אופיר בן אבי: עושים דו"ח, עושים טקס.
קריאה: נותנים גביע.
אופיר בן אבי: נותנים פרסים, גביע.
קריאה: אנחנו עושים את זה כל שנה.
מיכאל איתן: זה לא הולך בכוח.
רונית תירוש: לא, לא בכוח.
רונית תירוש: תחרות.
מיכאל איתן: לא, היא אומרת: צריך לחייב.
רונית תירוש: אי אפשר, אי אפשר.
מיכאל איתן: זה קשה מאד.
רונית תירוש: אני ראיתי כשנכנס ממשל זמין רק איזה בעיות היו במשרדים.
מיכאל איתן: את יודעת, רונית תספר לך מה קורה במשרד החינוך.
מיכאל איתן: יש שם אגף הטכנולוגיה, מינהל הטכנולוגיה ... אגף שני, והם ביניהם לא מתאמים ומלחמות עולם.
קריאה: בתוך הממשלה?
רונית תירוש: לא הממשלה.
רונית תירוש: זה בתוך אותו משרד.
מיכאל איתן: בתוך אותו משרד.
כרמלה אבנר: מטרות וחזון – לתת שירות מקוון יעיל.
כרמלה אבנר: אני מתחילה דווקא עם זה, תג שירות 24/7, כי אם אנחנו לא נותנים ערך ואנחנו לא נותנים שירות, אז זה מאד נחמד החזון, אבל אנחנו לא נהיה שם.
כרמלה אבנר: ויש מקום להשתפר.
כרמלה אבנר: בכל המקומות האלה תמיד יש מקום להשתפר, בטח במקום שבו הוא מוקם מתוך המקום הטכנולוגי, אז לכן אנחנו היום עובדים חזק מאד עם שירות לקוחות, אנחנו בונים, מה שנקרא: SLA – service level agreement – וכאן זה אחד המקומות שאנחנו שמנו לנו כיעד להשתפר וזה אחת הנקודות שאנחנו צריכים באמת לעשות שם הרבה יותר ולתקשר את זה.
כרמלה אבנר: אנחנו פלטפורמה לניהול תהליכים בין משרדיים.
כרמלה אבנר: אנחנו כן רוצים לקדם את המשרדים לקדמת הטכנולוגיות, אנחנו לא ב – state of the art, אנחנו לא מעבדת הניסוי של הטכנולוגיה, אבל אנחנו בפירוש לומדים ועוקבים אחרי הטכנולוגיות לראות איך אנחנו יכולים לרתום אותם לטובת האזרחים, העסקים ומשרדי הממשלה.
כרמלה אבנר: אנחנו מדברים על שיפור תדמית הממשלה.
כרמלה אבנר: אני חושבת שאנחנו ה – good news של הממשלה.
כרמלה אבנר: כלומר, אין לנו שום אג'נדה.
כרמלה אבנר: אנחנו לא גוף פוליטי.
כרמלה אבנר: אנחנו בפירוש הגוף שבא להקל, לפשט ולשפר את התקשורת בין האזרחים, העסקים, המגזר השלישי לבין גופי הממשל השונים.
כרמלה אבנר: אנחנו כן חושבים שבאמצעים טכנולוגיים אפשר לשפר תפוקות בתוך ממשלה, ברגע שמשפרים תפוקות בפנים.
כרמלה אבנר: זה בוודאי ובוודאי ישירות מואצל על השירותים החיצוניים.
כרמלה אבנר: לתת שירותים מקוונים חדשים ובאמצעות הפעילויות שלנו לצמצם בעצם את הבירוקרטיה.
כרמלה אבנר: משפט אחד קצר, אני חושבת שבתפקיד שלי כשאני נכנסתי, רשום לי שאני מנהלת ממשל זמין ופרויקט תהיל"ה.
כרמלה אבנר: כלומר, עדיין אנחנו ...
כרמלה אבנר: מה ההגדרה של פרוייקט?
כרמלה אבנר: כי הסתכלתי גם באחת מהחלטות הממשלה, טל, נכון, היתה החלטת ממשלה שמרכבה ותהיל"ה הם פרויקט שצריכים להסתיים עד שנת 2006, כמדומני.
כרמלה אבנר: אלה פרויקטים שהם בעצם לא מסתיימים.
כרמלה אבנר: זה לא פרוייקט.
כרמלה אבנר: לפרויקט יש התחלה, סוף, ואחר כך אפשר לפזר אותו.
כרמלה אבנר: זה מערך.
כרמלה אבנר: זה מערך שאי אפשר לפזר אותו, כיוון שהשירותים הם שירותים כברש שאי אפשר בלעדיהם.
כרמלה אבנר: ראינו מה קרה באותו אירוע שבו היתה לנו תקלה תפעולית ולא היתה זמינות של מספר אתרים.
כרמלה אבנר: אז השימושים האלה הם כבר הפכו להיות חלק מהתהליכים היום יומיים.
כרמלה אבנר: חלק מאורח החיים ומנוחות החיים, ה – well being שלנו.
רונית תירוש: המושגים "תהיל"ה" ו – "מרכבה" נשארו?
כרמלה אבנר: אז אנחנו עכשיו עומדים, אחת מתכניות העבודה שלנו באמת, מה שמיכל עושה, זה לנושא של המיתוג.
כרמלה אבנר: תהיל"ה התחיל בעצם ממה שנקרא: חוות השרתים, האירוח.
כרמלה אבנר: אז אנחנו ממשיכים עם שני המושגים.
רונית תירוש: לא כולם ...
רונית תירוש: ממשל זמין?
כרמלה אבנר: הכל זה ממשל זמין.
כרמלה אבנר: תהיל"ה הוא חלק, בעצם, ממשל זמין.
כרמלה אבנר: אנחנו הולכים, רוצים יותר להעצים את השם ואת המונח: ממשל זמין, כי אנחנו מאד אוהבים את המשמעות שלו.
כרמלה אבנר: השם בעברית, לטעמי, הוא גם הרבה יותר יפה מאשר השם בלועזית שזה government e.
כרמלה אבנר: אנחנו לא רק ...
כרמלה אבנר: זאת אומרת, המשמעות היא לא לעשות ממשל מקוון בשביל עצמו.
מיכאל איתן: בשנת 90', זה התרגום, אני רק תרגמתי מארצות הברית.
מיכאל איתן: היו מושגים כמו - - -
כרמלה אבנר: מה שאנחנו רואים כאן ...
כרמלה אבנר: אנחנו רואים בעצם את ההתפתחות של ממשל זמין להסביר, עוד פעם, למה זה לא פרוייקט?
כרמלה אבנר: גם השירותים הראשונים שנתנו אז הם הולכים ומתפתחים, בואו נסתכל אפילו על אירוח אתרים.
כרמלה אבנר: אז כל הנושא של אבטחת מידע הולך ומתחזק, זה משהו שצריך ללכת ולהשתכלל.
כרמלה אבנר: כל נושא השירותים.
כרמלה אבנר: נושא השירותים שפיתחנו אותם לאורך השנים.
כרמלה אבנר: מידע ממשלתי, סטנדרטים, תקשורת שקיפות, רב ערוציות, doing business שזה פרוייקטים בין משרדיים והתהליכים של הפרסונליזציה, אנחנו ניגע בדברים האלה, אבל מה שאנחנו רואים בעצם זה התפתחות גם השירותים, וגם בתוך שירות לאורך השנים עצמם.
כרמלה אבנר: תקציב הבסיס, שאלת מה אנחנו, בעצם מה ה – incentive?
כרמלה אבנר: זה הנתונים כאן נכונים ל – 2011.
כרמלה אבנר: תקציב הבסיס של 2011 היה 70 מיליון שקלים, שזה בעצם התקציב שאושר בכנסת.
כרמלה אבנר: יש לנו עוד כ – 17 מיליון שקלים שזה תקציב שמותנה בהכנסות.
כרמלה אבנר: אנחנו בעצם נותנים פה שירותים למשרדי ממשלה ואנחנו גובים כנגדם כספים.
כרמלה אבנר: יש לנו עוד כ – 25 מיליון שקלים שלא נרשמו כאן, כנגד פרויקטים.
כרמלה אבנר: כלומר, אנחנו עובדים, לדוגמה, עבור היתרי בניה, ... ממשרד הפנים.
כרמלה אבנר: משרד הפנים רצה את הפרויקט והעביר לנו תקציבים מהתקציב שלו לטובתנו, לטובת ביצוע הפרויקט.
כרמלה אבנר: אז בעבור פרויקטים כאלה יש לנו עוד 25 מיליון שקלים.
כרמלה אבנר: יש לנו כאן למעלה מ – 250 עובדים.
כרמלה אבנר: היחידה מנוהלת על ידי בסיוע של זיו, סגן מנהל היחידה, תחת האחריות הישירה של טל, של סגן בכיר לחשב הכללי, ואחראי בעצם על כל הטכנולוגיות באוצר ובממשלה.
כרמלה אבנר: אחד הדברים שכן ציינו כאן, אנחנו מבוקרי, או מונחי רא"מ – רשות אבטחת מידע, החל מתחילת 2011.
כרמלה אבנר: בעצם אנחנו שמה עובדים, אנחנו מסתכלים על הרבה מאד מהנהלים שלנו וההסתכלות תחת ההנחיה של רא"מ.
כרמלה אבנר: ממשל זמין – יש כאן רק דוגמה אחת.
כרמלה אבנר: אנחנו בעצם מודדים את עצמנו אל מול מדידות עולמיות שקיימות בתחום.
כרמלה אבנר: ישנן 3 מדידות שהן רלוונטיות: זה האו"ם, זה הבנק העולמי ו – OECD.
כרמלה אבנר: אחד הדברים שאנחנו בונים זה לבוא ולראות את אותם אלמנטים שבונים את הדירוגים של ישראל ולראות איך אנחנו מצליחים להשתפר בהם כדי לקדם את המקום של ישראל.
כרמלה אבנר: ממשל פתוח – השר דיבר על הנושא של ממשל פתוח – אנחנו מדברים בעצם על אותה פלטפורמה לתקשורת עם אזרחים ועסקים בכל הרמות ובכל הערוצים עצמם, גם ברשתות החברתיות, גם דרך הסלולר ששמה זה, אנחנו עדיין לא במקום שאנחנו רוצים להיות, אבל אנחנו לא בכדי שם, כי כמו שנאמר, אנחנו לא רוצים להיות ראשונים בטכנולוגיה.
כרמלה אבנר: העולם הזה עדיין טכנולוגית מתפתח ואנחנו עדיין לומדים אותו, והתפקיד שלנו כממשל זמין הוא לא רק להנגיש אפליקציות, אלא לבנות בסלולר, אלא גם לבנות את אותה פלטפורמה ואותם סטנדרטים לרשות המשרדים כדי שהם יוכלו לפתח את האפליקציות שלהם שם.
רונית תירוש: למה יש לכם רק סוכנויות בפייסבוק?
קריאה: ו – 13,000 פניות טלפוניות?
כרמלה אבנר: הטלפונים עדיין הם יותר קיימים.
כרמלה אבנר: בפייסבוק אנחנו שמה ...
כרמלה אבנר: יש לנו יותר פניות בפייסבוק.
כרמלה אבנר: אנחנו בטוויטר עלינו ל – 4,000 פניות.
כרמלה אבנר: אני לא יודעת למה זה רשום 168.
מיכל לוי: לא, אבל 4,000 עוקבים זה כמו פניות ...
מיכל לוי: אנחנו לא מפרסמים ...
מיכל לוי: אנחנו עושים את זה, מה שנקרא, ... ויראליות.
מיכל לוי: עוברים מפה לאוזן.
מיכל לוי: עוד לא פרסמנו את המדיה החברתית.
מיכל לוי: לאנשים, מכיוון שהשירות הטלפוני שלנו הוא בין היתר ...
מיכל לוי: במיוחד כשמדובר בבעלי כרטיסים חכמים, מסוגל לתת גם טיפול פרטני, מה שלא ניתן לעשות ברשתות חברתיות, אנחנו בפייסבוק שמה.
כרמלה אבנר: יש עוד דילמה.
כרמלה אבנר: אחת הדילמות שלנו בכל הנושא של הרשתות החברתיות אנחנו מאד קשה לנו להציע קופונים ולהציע תהליכים אחרים, לייקים אחרים.
כרמלה אבנר: אז כן יש לנו לייקים.
כרמלה אבנר: אנחנו - - -
רונית תירוש: אולי תשנו את פלח האוכלוסייה שבכלל מתקשר אתכם.
רונית תירוש: אולי הצעירים פחות מתקשרים?
רונית תירוש: אני לא יודעת אולי יש להם פחות עניינים עם משרדי ממשלה.
רונית תירוש: למבוגרים יותר – יש יותר, והם יותר מחוברים לטלפונים.
מיכאל איתן: לא, אבל אנחנו יכולים לעקוב אחרי מהלך של שנים.
מיכאל איתן: אז תמיד היו מבוגרים.
קריאה: כמה "לייקים" יש?
מיכל לוי: יש לנו 1,400 "לייקים"
אופיר בן אבי: צריך לעשות הבחנה יש מישהו שכולל שירות לקוחות, דרך הפייסבוק לבין "לייק".
אופיר בן אבי: "לייקים" יש כמובן הרבה יותר.
מיכל לוי: התגובות אבל הן מאד מעניינות.
מיכל לוי: אנחנו מקבלים תגובות מאד מעניינות.
רונית תירוש: אני יודעת, אני חושבת שעיריית תל אביב ...
רונית תירוש: חסמו שם את הפייסבוק.
מיכל לוי: יש מקומות שבחרו, זה עניין של התמודדות.
מיכל לוי: ההתמודדות עם רשתות חברתיות היא לא פשוטה, מכיוון שאתה בעצם עונה לאזרח, או לעסק, או למי שפנה אליך וכולם רואים.
מיכל לוי: חלק מהמקומות סגרו.
מיכל לוי: אני לא יודעת לגבי עיריית תל אביב.
קריאה: המשרד להגנת הסביבה ואגד.
קריאה: היה להם צרות עם זה.
קריאה: ומשטרת ישראל, לעומתם - - -
מיכל לוי: משטרת ישראל, לדוגמה, השתמשו ברשתות החברתיות כדי לתת מענה ומידע לציבור בזמן השריפה בכרמל.
מיכל לוי: עיריית חיפה פתחה מוקד שירות לקוחות.
מיכאל איתן: משטרת ישראל בשוטף.
מיכל לוי: בשוטף כן, כן, בהחלט.
מיכל לוי: זה היה המקום שבו צריך לתת מענה מעכשיו לעכשיו, כי באתר אינטרנט כל פעם לעדכן אותו זה הרבה יותר מסובך ולכן זה עובד כל כך יפה.
מיכל לוי: אנחנו משתמשים בזה כדי לתת מידע לע שירותים.
מיכל לוי: אנחנו מידי פעם מעוררים מודעות של הציבור אל מול תקופה.
מיכל לוי: לדוגמה: לקראת היציאה לחופשת הקיץ אנחנו מעבירים מידע על עבודה של נוער.
מיכל לוי: אנחנו מפרסמים מידע גם של אזרחים אחרים.
מיכל לוי: באיזה שהוא מקום קצת פחות מעונב לתת מידע קצר וענייני בלי להציף את הציבור, וזה מאד מוצלח.
כרמלה אבנר: אחד הדברים, לדוגמה, משרד החינוך – נתנו הנחיה למורים לא להשתתף בפייסבוק עם התלמידים.
כרמלה אבנר: אז אנחנו ... את הערכים למה כן ומה לא.
כרמלה אבנר: אני חושבת באיזה מקום שזה פספוס, כי אפשר לפתוח גם פרופילים שונים, לבחור באיזה קבוצות ומה רואים גם בפייסבוק, ואני חושבת שאנחנו כהורים, אני מדברת על שכבת גיל אחרת, חייבים לדעת ולהכיר את העולם הזה שבנוער בו הולך ומשתמש בו הרבה יותר.
כרמלה אבנר: אז יש כאן המון יתרונות, יש כאן גם ללא ספק המון סיכונים.
כרמלה אבנר: בפייסבוק צריך לדעת להתנהל וזה נכון.
כרמלה אבנר: זה יכול להיות מנוף, אבל זה יכול להיות גם הרסני.
כרמלה אבנר: אז אנחנו היום, מיכל מובילה את זה.
כרמלה אבנר: אנחנו מנהלים גם פורומים.
כרמלה אבנר: אנחנו מסתכלים ואנחנו עושים את זה במינונים הנכונים ואנחנו ממשיכים עדיין להתלבט מה המקום הנכון.
כרמלה אבנר: data gov.
כרמלה אבנר: – data gov.
כרמלה אבנר: בעצם זה אחד הדברים שיופיעו, תיכף ירחיב, זה אחד הדברים שאנחנו מאד, מאד, מאד מאמינים בו.
כרמלה אבנר: זה התחיל לפני שנה ומשהו, עם הנגשה של המשרדים, לפני חצי שנה, שהועלו המשרדים השונים, ובעצם החשיבה מאחורי זה: מידע צריך להיות נחלת הכל.
כרמלה אבנר: כל אחד צריך לעשות בו את השימוש במידע, זה לא שאנחנו יודעים כל אחד מה הוא צריך לעשות בשימוש ולפתח את האפליקציה בשביל מישהו אחר, אלא זכותו של כל אחד לקחת את המידע ולפתח סביבו את האפליקציות.
כרמלה אבנר: אולם צריך גם בזה להיות זהיר, כי כשאנחנו מנגישים הרבה מאד מידע צריך להיזהר מאותן קורלציות שאפשר לעשות, את אותם נושאים.
כרמלה אבנר: כלומר, צריך גם לבחון בצורה נכונה מה אנחנו מנגישים ואיך מנגישים.
כרמלה אבנר: לוודא שעדכניות המידע, נכונות המידע, שלמות המידע, כי אם לא זה יכול להוביל אותנו למקומות וצרות אחרות.