GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חופית וינרב-דיאמנט: כרגע התשתית המשפטית לא מאפשרת לנו.
חופית וינרב-דיאמנט: אז אלה דברים שבאמת צריכים לעבוד ביחד.
חופית וינרב-דיאמנט: בנושא של שיתוף ציבור, מדברים על זה לא מעט, אבל זה נושא שהוא, בוא נגיד, הייתי לא מזמן בכנס של איגוד האינטרנט הישראלי ושם הנושא הזה הוא מאוד מסויג, זה נשמע טוב, עד היום לא מצאו דרך להוציא מזה פירות רלוונטיים.
חופית וינרב-דיאמנט: והנקודה האחרונה, דיברו על חיוב של תפקידים ברשויות המקומיות, המון רשויות שיכולות עושות את זה.
מיכאל איתן: דרך אגב, למה את אומרת, על סמך מה את מסתמכת?
מיכאל איתן: איזה מחקר?
חופית וינרב-דיאמנט: על-סמך לא מעט הרצאות וגם מחקרים.
מיכאל איתן: על איזה מחקר את מסתמכת?
חופית וינרב-דיאמנט: לא יודעת להגיד עכשיו מחקר ספציפי.
מיכאל איתן: אז על-סמך מה את אומרת שזה לא מניב תוצאות?
חופית וינרב-דיאמנט: אני אגיד את זה אחרת.
חופית וינרב-דיאמנט: אנחנו, אנחנו בעצמנו בודקים את זה כרגע מאוד.
חופית וינרב-דיאמנט: אנחנו מאוד מעוניינים בפורום ה- 15.
חופית וינרב-דיאמנט: אנחנו יושבים, הקמנו צוות.
מיכאל איתן: יש לכם איזה שהוא מסמך שמעיד על הבדיקה?
חופית וינרב-דיאמנט: אנחנו בשלבים ממש ראשונים.
חופית וינרב-דיאמנט: עשינו עכשיו היוועצות ראשונית.
רונית תירוש: אני רוצה להציע שאחר-כך תדברי גם עם השר בעניין הזה.
רונית תירוש: בסדר?
חופית וינרב-דיאמנט: כן.
מיכאל איתן: אני אשמח.
חופית וינרב-דיאמנט: רק לגבי חיוב תפקידים, נושא אחרון, חיוב תפקידים, לא בטוח שזה הכרחי.
חופית וינרב-דיאמנט: רשויות שיכולות – עושות את זה, לא בטוח שאפשר להכריח.
רונית תירוש: את יודעת שהפכת לי את כל הישיבה כרגע?
רונית תירוש: כל הזמן אנחנו רוצים להראות שהממשל זמין לא בסדר, הם לא עוזרים ואת אומרת – רגע, אנחנו גם לא כל-כך רוצים להיעזר.
חופית וינרב-דיאמנט: לא.
חופית וינרב-דיאמנט: צריך לבדוק את הדברים, אני אומרת.
חופית וינרב-דיאמנט: זה יותר מורכב.
רונית תירוש: אני ממש מבקשת, לצמצם.
רונית תירוש: אדוני-?
אברהם שרון: אני מנהל שחר במשרד הרווחה.
רונית תירוש: ברכות לכם.
אברהם שרון: ואני רוצה לדבר על ממשלה מול רשויות ורק במספרים.
אברהם שרון: קודם כל, אנחנו קשורים באמצעות הכרטיס החכם, לקרוב ל- 240 רשויות, זה הרוב.
אברהם שרון: זאת אומרת, קודם כל – אפשרי.
אברהם שרון: בי"ת, הקמנו את אותה ועדה שמתאמת בין הרשויות המקומיות לממשלה והוועדה הזאת יושבת בכל מערכת מידע שמפותחת במשרד.
אברהם שרון: כל מערכת מידע שמפותחת במשרד, לוקחת רשויות, פונה למרכז לשלטון מקומי, לעדי ולחבריו, מקבלת נציגות ובכל מערך של פיתוח, יש ליווי של הנציגים, לכל אורכו.
אברהם שרון: המערכת הזאת עובדת פנטסטי.
אברהם שרון: אנחנו נכנסים לרשויות, יש קבלה שלנו, ויש הצלחות פנטסטיות וזה כדור.
אברהם שרון: אנחנו, זה מתוגבר בפגישה שלהם.
רונית תירוש: והאזרח מרוויח.
אברהם שרון: הממשלה משתפת פעולה.
אברהם שרון: אנחנו מקבלים כספים, יושבת אהובה, היא השיגה כספים לטובת ציוד, ציידנו את כל הרשויות המקומיות בציודים.
אברהם שרון: כשזה הולך – אז זה הולך.
אברהם שרון: וזה הולך ומתגבר.
אברהם שרון: אנחנו רואים את הצד השני.
אברהם שרון: לקונה שמאוד מאוד חשוב להתייחס אליה והוא הוציא ושלף את הכרטיס החכם, אני אעלה את זה פה כי כבר העליתי בכל פורום, כולל עם כרמלה, לא רואים ברשויות המקומיות כגוף ציבורי.
אברהם שרון: אנחנו משום מה משלמים מחיר כרטיס, כשאנחנו מדברים על אלפים, אנחנו משלמים מחיר כמו אזרח, וזה עלות בלתי ניתנת.
אברהם שרון: ממשל זמין ביקש.
זיו סלייטר: זה על-פי החלטה שהתקבלה בוועדה הזו.
אברהם שרון: הממשל זמין, אני עם זיו בקשר, סליחה, זיו, אני עם זיו בקשר, אנחנו מדברים על עלויות בלתי נתפשות וחידוש כל שנתיים ומישהו מרוויח מזה.
אברהם שרון: ביקשנו לראות בממשל זמין שינפיק כרטיסים לעובדים ברשויות המקומיות.
זיו סלייטר: והוועדה הזאת אסרה עלינו לעשות את זה.
אברהם שרון: סליחה, אנחנו מדברים גם על מסגרות רווחה, שזה לא הפורום, אולי כן.
אברהם שרון: אנחנו מדברים על כמה אלפים של מסגרות, צריך כסף.
רונית תירוש: יש עוד מישהו שמתעקש?
זיו סלייטר: מתעקש.
זיו סלייטר: לסיום, תראו.
זיו סלייטר: קודם כל, אנחנו ממשל זמין הוא, מי שמכיר ממשל זמין יודע שאנחנו לא מחפשים איך לא, אנחנו מחפשים איך כן ואנחנו רואים בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות משהו מאוד מאוד חשוב.
זיו סלייטר: הרי האזרח, רוב האינטראקציה שלו, יש לו הרבה יותר אינטראקציות עם הרשות המקומית ואנחנו רוצים לנצל את האינטראקציה הזאת, כדי שהוא יגיע גם לשירות הממשלה.
זיו סלייטר: יחד עם זאת, אנחנו נתקלים בקושי מאוד גדול בעבודה מול הרשות המקומית ואנחנו עובדים מול כל רשות באופן פרטני ואישי או מול החברה לאוטומציה, אבל מי שלא נמצא בחברה לאוטומציה, יש לנו קושי מאוד גדול לעבוד מולו וחסר לנו את אותו גוף בשלטון המקומי שבו נעבוד מולו ונקבל איזה שהוא גורם מתכלל לכל הסיפור הזה.
רונית תירוש: אדוני השר, אתה רוצה משפט או שניים לסיכום?
מיכאל איתן: אני רק רוצה להודות לך על הדיון, אתם תפרסמו מסקנות.
רונית תירוש: אני כבר נותנת סיכום.
מיכאל איתן: אנחנו נשתדל לעמוד בציפיות.
רונית תירוש: אני רוצה לסיכום, ברשותכם, אני מקווה שאני לא מפספסת.
רונית תירוש: ראשית, אני רוצה לפתוח בתודות, גם למרכז השלטון המקומי, ברכות לחג הזה שלכם, לרון נחמן, יושב ראש ועדת מדע וטכנולוגיה במרכז השלטון המקומי, אני רוצה לאחל לו מכאן בשם כולנו באמת החלמה מהירה והפעם שיתגבר על זה ויחזור אלינו לפעילות אנרגטית כפי שמאפיינת אותו, גם למען אריאל גם למען המדינה.
רונית תירוש: אני רוצה להודות לך, ד"ר עדי קפליוק, יושב ראש פורום המנמ"רים ברשויות המקומיות.
רונית תירוש: ואנחנו מדברים, דיברנו היום על דמוקרטיה משתפת, אנחנו דיברנו על שקיפות במתן מידע לאזרחים, ואנחנו מדברים על שירותים אינטראקטיביים בין השלטון המרכזי והמקומי לבין האזרח.
רונית תירוש: לצורך זה, אני הייתי רוצה לבקש שלושה דברים.
רונית תירוש: האחד, אני פונה למשרד הפנים, שלא נמצא כאן אבל אנחנו נדאג להעביר לו, שיאשר בספר התפקידים של המשרד תפקידים הקשורים למערכות מידע ובהם מנהל מערכות מידע, מנהל רשת, מנהל טכנולוגיות, מנהל אבטחת מידע וכו' וכו'.
רונית תירוש: כשאני מדברת על לאשר, אז גם לתקנן וגם לתקצב, בכל רשות מקומית.
רונית תירוש: שאם לא כן, נמצא ראשי רשויות מואשמים או רשויות מואשמות, בכך שהן עוברות על החוק.
רונית תירוש: ואני מבקשת בעניין הזה לאפשר להם לתת, גם לעמוד בחוק וגם לתת את השירותים וכשאני מדברת לעמוד בחוק, אז יש לנו לפחות את חוק חופש המידע שמחייב אותם וחוק מידע סביבתי ועוד אולי חוקים נוספים אחרים.
רונית תירוש: אני מביאה לתשומת לבו של משרד הפנים שהרשויות עוברות על החוק בגין העובדה הפשוטה שהם בכלל לא תקצבו ולא הגדירו תפקידים שכאלו ברשויות.
מיכאל איתן: אולי אני יכול להציע לך שגם את תיזמי, בעזרת הייעוץ המשפטי פה, הצעת חוק פרטית, שתדרבן ותעלה את הנושא הזה על סדר היום.
רונית תירוש: מעולה, אני אשמח.
מיכאל איתן: כי באמת, הממשלה במצב אבסורדי של מה שהיא עושה.
רונית תירוש: בכלל, אם יבואו קבוצת אזרחים, יגישו בג"צ, אז אנחנו בצרות.
רונית תירוש: הדבר הנוסף שאני רוצה לדבר עליו כמובן זה עיקר הדיון, זה שיתופי פעולה בין השלטון המרכזי, דהיינו ממשל זמין לצורך הזה, לבין הרשויות המקומיות.
רונית תירוש: שמחתי לשמוע על הרצון הטוב שקיים משני הצדדים, הבנתי שיש חששות גם מהצד הזה של הבטחת מידע ומהצד של הרשויות בשמירת ייחודיות, שמאפיינת רשות כזו ואחרת.
רונית תירוש: לצורך זה, אני מבקשת להקים, פה אני ממש מבקשת, להקים ועדת היגוי משותפת לחברה לאוטומציה בשלטון המקומי, למי שאמון.
מלי פולישוק בלוך: לא לא, חברה לאוטומציה זה חברה עסקית.
זיו סלייטר: צריך להיות מישהו, נציג השלטון המקומי.
רונית תירוש: השלטון המקומי.
יוסי אברס: אני מטעם השלטון המקומי.
יוסי אברס: מרכז השלטון המקומי.
יוסי אברס: אני מנהל את המחשוב בשלטון המקומי.
רונית תירוש: אז אני מבקשת ועדת היגוי משותפת לשלטון המקומי, יביא או לא יביאו את החברה לאוטומציה, זה עניין שלהם, הם הרי עובדים אתם, לבין ממשל זמין, כאשר עלו פה מספר הצעות תבניות, את הצעת, כל מיני פורמטים שיקלו.
רונית תירוש: אני רוצה, ומצפה, שבמסגרת הדיונים של ועדת ההיגוי, ואני אבקש בתוך חודש להתכנס פה פעם נוספת על-מנת לדעת שהוקמה הוועדה ומה הנושאים על סדר יומה.
רונית תירוש: בצניעות אני מציעה את הנושאים הבאים, אני אומרת בצניעות, כי תחליטו אתם.
רונית תירוש: הנושאים הבאים: שימוש בשרת מכרזים על-מנת להוזיל את העלויות, שימוש בכרטיס חכם, קראת לזה?
רונית תירוש: והוזלת עלויותיו לשלטון המקומי שקונה במסות עבור התושבים שלו.
רונית תירוש: אני מבקשת לדון גם בנושא של אותן עמדות שכרגע קמו כניסוי בעשר רשויות, עמדות ממשל זמין, כמו גם שיתוף של שירותים מקומיים שיינתנו באותה עמדה.
רונית תירוש: הנואש של איחוד בסיסי נתונים, על-מנת לתת את המענה לכרטיס תושב או לתיק תושב ועוד כהנה וכהנה נושאים שיעלו, זה בדיוק מה שאני אשמח לשמוע כאן בדיון בעוד חודש ימים, אני לא מצפה שתעשו כבר את העבודה, אבל אני כן מצפה שתבואו עם הנציגות שיושבת בוועדת ההיגוי והנושאים שהולכים להיות נדונים שם ולוחות זמנים שאתם תציעו.
מיכאל איתן: את לא תקבלי בתוך חודש.
רונית תירוש: מה הבעיה לצאת עכשיו, לשבת?
מיכאל איתן: זה גופים כבדים.
רונית תירוש: לא בתחילת החודש הבא.
רונית תירוש: אני מוכנה חודש וחצי.
רונית תירוש: אני עד סוף המושב חייבת לדעת איפה זה עומד.
רונית תירוש: אני בזמן הפגרה רוצה לדעת שאתם עובדים.
רונית תירוש: אני מאוד מבקשת.
רונית תירוש: חברים, אני ניהלתי מערכות גדולות.
רונית תירוש: דוחים את זה עד שבוע לפני ואז מתחילים לפעול, אז זה העניין.
רונית תירוש: אני מבקשת, כל מה שביקשתי לדעת, מי החברים בוועדת ההיגוי, מה הנושאים שהולכים להידון שם, מה לוחות הזמנים שהקצבתם אתם לעצמכם, זה הכל.
רונית תירוש: תאמינו לי, זה לא הרבה.
רונית תירוש: אז עד סוף המושב הזה, תתקיים ישיבה, זה טווח של חודש וחצי.
אשרת אבי אהרון: המכון גם מרים כזה, יש ועדת היגוי, אז חבל שיהיה פעמיים ויש להם המון ידע.
רונית תירוש: אז אני מציעה שתדברי אתם כדי שלא תהיה כפילות ואולי הדברים כבר מוכנים ורק צריך לשכתב והכל בסדר, אז חודש ימים זה די והותר.
רונית תירוש: אני מקווה מאוד שאני נגעתי בכל התחומים שדנו בהם.
מלי פולישוק בלוך: את הפרס שהצעת, שזה רעיון מצוין.
רונית תירוש: וכמובן, אני חוזרת על המלצתי לשר, להכריז על תחרות פרסים, בין הרשויות המקומיות, לרשויות שקופות, אמינות, משתפות.
מיכאל איתן: זה לא הסמכות שלנו.
מלי פולישוק בלוך: למה לא?
רונית תירוש: אין סמכות.
רונית תירוש: אתה תמציא תחרות כזאת.
מלי פולישוק בלוך: כאחראי על השירות.
רונית תירוש: אתה צריך רק תקציב לתעודה, תעודה ומסגרת, זהו, זה לא הרבה כסף, לתת לחמש רשויות כל שנה או לעשר.
רונית תירוש: אני אומרת לך, הדינאמיקה תיווצר מעצמה.
רונית תירוש: ראשי רשויות, זה הכרטיס ביקור שלהם, כשהם רצים לבחירות.
רונית תירוש: אני מאוד מודה לכם וחג שמח לשלטון המקומי.
אברהם מיכאלי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
אברהם מיכאלי: הנושא הוא נושא מאוד חשוב.
אברהם מיכאלי: על פי יוזמתו של חה"כ מוץ מטלון, מציינים היום בכנסת את שבחה של "מקורות".
אברהם מיכאלי: אנחנו נוגעים פה בסוגיה מאוד חשובה ומהותית למדינת ישראל, הן מבחינת הפנים:
אברהם מיכאלי: אנחנו כמדינה זקוקים למים בתנאי אקלים מאוד בעייתיים, והן מבחינת פוטנציאל ייצוא של טכנולוגיות מים, שאנחנו כמדינה, יחסית צעירה, צברנו במשך 60 שנה ויותר.
אברהם מיכאלי: בוודאי נשמע פה היום גם את משרדי הממשלה השונים, שיתארו לנו את הבעיות שיש מצד אחד, ואת ההתמודדות של הממשלות השונות במשך שנים מצד שני.
אברהם מיכאלי: בהזדמנות הזו, ביחד עם חברת "מקורות", נעלה את הסוגיות השונות הקשורות בעניין המים.
אברהם מיכאלי: אין ספק, שההתמודדות שלנו כמדינה ושל ממשלת ישראל צריכה להיות הרבה יותר נמרצת ומועילה מבחינת התוצאות.
אברהם מיכאלי: נשמע פה נתונים שונים שאנשים יציגו, ונבין שאנחנו רוצים להגיע להישגים עוד יותר גדולים ומתקדמים.
אברהם מיכאלי: לצערנו, אנחנו עדיין לא בשיא.
אברהם מיכאלי: אין ספק, שהדברים יזוזו פה על ידי המומחים השונים הנמצאים פה בוועדה.
אברהם מיכאלי: אני מברך את נציגי חברת "מקורות" שנמצאים פה.
אברהם מיכאלי: אני מבין שיו"ר החברה לא נמצא פה, אבל אני מברך אותו, כי המעורבות והרוח החדשה שהביא למקורות תורמות בשנים האחרונות.
אברהם מיכאלי: אני מברך גם את המנכ"ל, שעוד מעט נשמע אותו בכל הנוגע ל"מקורות".
אברהם מיכאלי: אני מבין, שהנציגים יתארו את "מקורות" בצורה יותר מדויקת ממני.
אברהם מיכאלי: שנת ה-75 ש"מקורות" נכנסת אליה מעידה על ההתמקצעות של החברה במשך שנים רבות, עוד לפני קום המדינה.
אברהם מיכאלי: במשך קיומה של המדינה היא תרמה ותורמת לאותה מטרה שתיארתי בתחילת הישיבה – שיפור מצב המים, התפלת מים.
אברהם מיכאלי: כל העולם סובל היום ממחסור מים.
אברהם מיכאלי: כל העולם מחזיק מים לא מותפלים.
אברהם מיכאלי: השאיפה שלנו היא להפוך את המים הנמצאים במאגרים למים נגישים לצרכן.
אברהם מיכאלי: נציגי חברת "מקורות" יציגו לנו פה כמה וכמה מטרות שהם רוצים לשאוף אליהן.
אברהם מיכאלי: מול המטרות האלה נשמע גם את האיפכא מסתברא של משרדי הממשלה, שחושבים כך או אחרת, ובכך אנחנו נעשיר את ההתדיינות שלנו פה היום.
אברהם מיכאלי: יו"ר הוועדה, רונית תירוש, נמצאת במשלחת של הכנסת.
אברהם מיכאלי: אנחנו נברך אותה שתחזור אלינו, ואולי תביא לנו מחקרים חדשים על המים.
אברהם מיכאלי: אני מברך גם את חברי, חה"כ בן סימון, שלא נסע להודו.
אברהם מיכאלי: הוא בארץ.
אברהם מיכאלי: אני מבקש לתת לנציגי "מקורות" לפתוח את הדיון הזה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא חייבים לראות את כל המצגת.
אברהם מיכאלי: המטרה של הדיון היא גם לשמוע עליכם, וגם לקיים דיון כדי לתרום לכם בנוגע למטרות ששמתם לעצמכם בשנת היובל ה-75.
אברהם מיכאלי: בהמשך, נרצה לשמוע איך תוכלו לתרום למטרה החשובה הזו של הפיכת המים לזמינים ושמישים לתעשייה, לאזרחים ולתושבים.
רפי איפרגן: אני סמנכ"ל להנדסה וטכנולוגיה של חברת "מקורות".
רפי איפרגן: ראשית, אני רוצה להודות לך ולכל חברי הוועדה על האירוח וההזדמנות להיות כאן במסגרת 75 שנה ל"מקורות".
רפי איפרגן: אני גם רוצה להודות לכל השותפים שלנו לדרך, שנמצאים כאן, והם רבים.
רפי איפרגן: אני אציין גם את העובדה, שמחר הכנסת מציינת את יום הולדתה.
רפי איפרגן: "יום הולדת שמח לחברי הכנסת ולכנסת עצמה".
רפי איפרגן: אני עוסק בתחום המים כבר הרבה מאוד שנים, בעיקר בתחומי ההנדסה והטכנולוגיה.
רפי איפרגן: המנכ"ל נמצא בוועדה אחרת, וכך גם היו"ר.
רפי איפרגן: אני מודה בשמם על ההזדמנות להיות כאן.
רפי איפרגן: קצת על "מקורות", ומיד אני אגש לנקודה המרכזית שאנחנו ביקשנו להציג פה בוועדה.
רפי איפרגן: חברת "מקורות" מספקת מים למדינת ישראל 75 שנה, ולא רק למדינה, לרשות הפלסטינאית ולממלכת ירדן.
רפי איפרגן: זו חברה שמספקת מים לכ-7,000,000 לקוחות קצה, עוסקת במגוון רחב של פעילויות: קידוחים, מי תיהום, מים עיליים, התפלה, השבת קולחין.
רפי איפרגן: זו חברה ייחודית מאוד בקנה מידה עולמי, באופי הפעילות שלה ובמגוון.
רפי איפרגן: היא עושה את זה יחד עם חברות הבנות שלה.
רפי איפרגן: מימיני יושב עופר לאופמן, מנכ"ל חברת הייזום, שעוסק היום בעיקר בפעילות בחו"ל.
רפי איפרגן: חברה נוספת, חברת שחמ, היא זרוע ביצוע של החברה בפעילות שלה בארץ.
רפי איפרגן: לחברה פעילויות רבות.
רפי איפרגן: חלק גדול זו פעילות המתבססת על התפלה ועל טיפול במים.
רפי איפרגן: מדינת ישראל עוברת מספר שנות בצורת בצורה רציפה.
רפי איפרגן: שלשום התבשרנו שמפלס הכינרת עבר את הקו האדום התחתון.
רפי איפרגן: אני לא זוכר מתי זה קרה בפעם האחרונה בעונה הזו, אולי בשנת 2002-2003.
רפי איפרגן: למרות כל המשבר, היכולת של חברת מקורות לספק מים באיכות מאוד גבוהה ובזמינות גבוהה, מצביעה על ידע ועל טכנולוגיית כחול לבן שאנחנו הצלחנו להכניס למערכות כאן במדינת ישראל.
רפי איפרגן: את הפעילות הזו לא ניתן לעשות ללא בקרת איכות מים.
רפי איפרגן: לחברה יש 6 מעבדות, שמבצעות את כל הפעילות והבדיקות שלה במקורות.
רפי איפרגן: אנחנו מדברים על סדר גודל של מעל 260,000 בדיקות מים בשנה, במעבדות שעובדות בתקן בינלאומי ובתקן ישראלי.
רפי איפרגן: זה אחד השקפים שאני תמיד נהנה להציג אותם בכל מקום שאני נמצא.
רפי איפרגן: הגרף הזה מציג שיש עלייה משמעותית בסך הכל מספר הבדיקות מצד אחד, ומצד שני ירידה משמעותית מאוד באחוז החריגות.
רפי איפרגן: איכות מי הברז במדינת ישראל היא מהטובות ביותר בעולם.
רפי איפרגן: אחוז החריגה הנמוך בפרמטרים של חריגה כימית ובקטריאלית, מצביע על זה.
רפי איפרגן: אחת הפעילויות שהחברה עוסקת בהן בשנים האחרונות, לאור היקף ההתפלה האדיר שיש במדינה, היא להתאים את המערכת הארצית שקיימת היום, שהוקמה בשנות ה-50 וה-60 במוביל הארצי, לעידן החדש.
רפי איפרגן: בעצם, לראות איך ניתן לקבל ולספק מים מחמישה מתקני התפלה לתוך מערכת אחת.
רפי איפרגן: בימים אלה החברה עוסקת בהקמה של מתקן התפלה באשדוד, שתוך 24 חודש יפיק 100,000,000 מטר קוב.
רפי איפרגן: אני אקרין סרטון קצר, כדי לתת הסבר על המורכבות התפעולית שאנחנו ניצבים בפניה.
רפי איפרגן: אנחנו יודעים שהכינרת מגיעה לקווים כאלה,שלא ניתן יותר לנצל את כמות המים.
רפי איפרגן: אנחנו יודעים שביקוש המים במדינת ישראל הולך וגדל.
רפי איפרגן: גם כמות מי התהום הולכת וגדלה.
רפי איפרגן: הפתרון לעניין הזה הוא ייצור מים ממתקני התפלה.
רפי איפרגן: בשנת 2005 מתקן ההתפלה באשקלון הופעל וחובר למערכת הארצית.
רפי איפרגן: כך גם בפלמ"חים ובחדרה.
רפי איפרגן: בשנתיים הקרובות חברת "מקורות" תקים את מתקן ההתפלה באשדוד.
רפי איפרגן: מתקן ההתפלה בשורק יוקם על ידי חברה פרטית.
רפי איפרגן: הקמת המתקנים היא צד אחד של יכולת ייצור המים.
רפי איפרגן: המערכת צריכה לדעת לקלוט אותם.
רפי איפרגן: הקווים המחברים, יכולת אספקת המים מזרחה, דרומה וצפונה, משנה לחלוטין את כל מערך אספקת המים של מדינת ישראל.
רפי איפרגן: בימים אלו אנחנו נמצאים באחד הפרויקטים הכי גדולים במדינת ישראל.
רפי איפרגן: זו המערכת החמישית לירושלים, שתחזק את אספקת המים לירושלים ולסביבה הקרובה.
רפי איפרגן: הפעילות שהזכרתי, היכולת שדיברתי עליה, מושתתת הרבה מאוד על ידע וטכנולוגיה.
רפי איפרגן: לצורך העניין, "מקורות" הקימה לפני 5 שנים את המרכז ליזמות ושיתופי פעולה בתחום טכנולוגיית מים.
רפי איפרגן: המרכז נקרא watech, והוא מאפשר לטכנולוגיות בארץ ובעולם להיכנס ל"מקורות", ובסופו של דבר להיכנס גם למערכות שלה.
רפי איפרגן: המודל שאנחנו פיתחנו בנוי על חברות הזנק שקיימות בארץ ובעולם, שמגיעות ל"מקורות".
רפי איפרגן: צוותים של חברת "מקורות" עם אנשי המקצוע בוחנים את הצורך ואת הכדאיות, קשר עם המשקיעים השונים, קרנות הון סיכון וחממות, מזרימים את ההשקעות לצורך הטכנולוגיות.
רפי איפרגן: בסופו של דבר, הפעילות הזו מניבה את הטכנולוגיה הרצויה למדינת ישראל – "למקורות" – למערכת המים, אבל בסופו של דבר זו טכנולוגיה שניתן לייצא אותה, והיא בהחלט רצויה ונדרשת בכל העולם.
רפי איפרגן: יש מספר חברות הנמצאות כבר בחברת "מקורות".
רפי איפרגן: חלק מהאנשים שיושבים באולם הם נציגים של אותן חברות.
רפי איפרגן: לנו יש את הזכות והשמחה לשתף איתן פעולות.
רפי איפרגן: אנחנו נהנים לראות, איך מצד אחד גדלים בתוך חברת "מקורות", ומצד שני פורסים לאחר מכן את הטכנולוגיות האלה בעולם.
רפי איפרגן: הפעילות הטכנולוגית היא לא החלק היחידי.
רפי איפרגן: לצורך העניין הזה, החברה כבר הרבה מאוד שנים עוסקת במחקרים.
רפי איפרגן: באולם כאן יושבים איתנו חלק מהפרופסורים, שאנחנו היינו תלמידים שלהם ובזכותם אנחנו יושבים היום כאן.
רפי איפרגן: הם מלווים אותנו במחקרים עד היום.
רפי איפרגן: החברה עוסקת היום במעל ל-60 מחקרים בשנה, בהיקף פעילות של 6,000,000-7,000,000 שקלים.
רפי איפרגן: המחקר הוא מחקר יישומי, שצריך לכוון ליעדים ולמטרות.
אברהם מיכאלי: יש כמה מרכזים אקדמיים, לפי מה שאני מבין, שממש פיתחו מגמות בתחום הזה.
רפי איפרגן: נכון.
רפי איפרגן: אפשר לראות את הטכניון, שהתמקד בתחום הסביבה ומשאבי המים.
רפי איפרגן: כך גם בבאר שבע.
רפי איפרגן: אפשר לראות מכללות, שמיקדו פעילות של משאבי מים וסביבה, בעיקר כדי לתת את המענה לצורך האמיתי שקיים במדינת ישראל.
רפי איפרגן: הצורך האמיתי במדינת ישראל הוא גם הצורך האמיתי בעולם.
רפי איפרגן: העולם כולו, כפי שאמרת, נמצא בבעיה של משבר מים.
רפי איפרגן: לכן, הצורך הזה קיים לא רק בישראל אלא גם בעולם.
רפי איפרגן: אנחנו מבקשים להעלות כאן לדיון בוועדה, ברשותך, שתי סוגיות שלטעמנו הן חשובות מאוד.
רפי איפרגן: הסוגיה הראשונה היא הקמת מערך מחר ופיתוח מרכזי וייחודי בחברת "מקורות", שיהיה בתמיכת הממשלה.
רפי איפרגן: הדבר השני, הוא רעיון שנתמך על ידי פרופ' קנדל ואריה הוקלי שיזמו אותו, שאנחנו מציגים אותו כאן ומאוד רוצים לראות איך אפשר לקדם אותו.
רפי איפרגן: הרעיון הראשון הוא הנושא של מערך מחקר ופיתוח.
רפי איפרגן: הנושא של מערך מחקר ופיתוח בתמיכה ממשלתית הוא חשוב מאוד.
רפי איפרגן: בהמשך אני אציג מודל דומה, שמדינת סינגפור עשתה.
רפי איפרגן: הרעיון הוא, בנוסף למה שעשינו עד היום, למקד ביצוע של מחקרים תיאורתיים ויישומיים בשיתוף פעולה מלא עם האקדמיה, לייצר מוקד ידע ברמה הארצית והבינלאומית, כדי שאפשר יהיה לבצע תיקוף של טכנולוגיות.
רפי איפרגן: זו אחת הנקודות המרכזיות למדינת ישראל, בגלל הייחודיות שלה, בגלל המגוון המעניין שיש לה בסוגי המים השונים, בגלל הטופוגרפיה השונה במדינה.
רפי איפרגן: כל זה מאפשר יכולת בדיקה וניסויי שדה ברמות שלא קיימות במקומות אחרים בעולם.
רפי איפרגן: מערך המחקר והפיתוח, בשיתוף המדען הראשי, ייתן תמריצים למחקר משותף, המשלב גם את ה"מקורות", גם את התעשייה וגם את האקדמיה.
רפי איפרגן: אנחנו מדברים תמיד על כך שהמשולש הזה הוא משלוש חשוב מאוד.
רפי איפרגן: הטכנולוגיות האלה יהוו שלבים של היתכנות, שלבי האלפא, שלבי הבתא, כך שאפשר יהיה לתת להם אפשרות להתפתח.
רפי איפרגן: אנחנו מדברים גם על שיתופי פעולה ומיזמים משותפים עם חברות מובילות במשק המים העולמי.
רפי איפרגן: הרבה מאוד מהגופים העולמיים, הרבה חברות גדולות, מגיעות לארץ ומעוניינות לקבל את המידע ולהיות שותפים במן מרכז שכזה.
רפי איפרגן: הדבר האחרון הוא, שהצורך בהדרכות, הצורך באימון, הצורך בהעברת המידע הזה לגורמים אחרים בארץ ובעולם, הוא צורך אמיתי.
רפי איפרגן: מרכז כזה ישרת את מדינת ישראל, גם בפעילות שלה הבינלאומית.
אברהם מיכאלי: בתקציבי המדען הראשי יש תקציבים נכבדים לתחומי הפיתוח, גם בתחום שלכם, אבל האחוז המנוצל לצורך מחקר ופיתוח הוא אחוז מאוד מזערי.
אברהם מיכאלי: האם עד עכשיו לא היו לכם רעיונות, שיכולתם לבוא ולהציג אותם, כמו שאתם כרגע מבקשים?
אברהם מיכאלי: הרי הממשלה החליטה לפני כמה שנים להקים מרכז בשדה בוקר, והמרכז הזה תקוע.
רפי איפרגן: יושב איתנו כאן ידידי עודד דיסטל.
רפי איפרגן: אני מניח שהוא מכיר את הפרטים טוב ממני בנושא שדה בוקר.
אברהם מיכאלי: אנחנו נשמע על זה עוד מעט.
אברהם מיכאלי: אני ארצה לשמוע את המשרדים.
אברהם מיכאלי: אתם כגוף מקצועי הצגתם תוכניות כאלה ואחרות עד עכשיו.
אברהם מיכאלי: אצל המדען הראשי ישנם תקציבים נכבדים.
אברהם מיכאלי: מעל מיליארד וחצי שקלים נמצאים שם, כאשר האחוזים בתחום שלכם הם 3% בקושי.
רפי איפרגן: אפילו פחות.
רפי איפרגן: אני חושב, שהרעיון שאנחנו מציגים כאן הוא מיקוד הרבה יותר מעשי ביחס לצרכים האמיתיים ש"מקורות" רואה, והוא נכון לא רק ל"מקורות" אלא לכל משק המים במדינת ישראל, ובוודאי לעולם.
רפי איפרגן: הפעילות של המדען הראשי היא מבורכת וצריכה להמשיך, אבל היא פרוסה על תחומים רבים מאוד.
רפי איפרגן: אני כאן מנסה לתת מיקוד בעיקר לנושא המים: איכות מים וביטחון מים.
רפי איפרגן: אני רוצה להציג פה את המודל הסינגפורי, שעובד מספר שנים.
רפי איפרגן: ממשלת סינגפור הוציאה תוכנית, שהמטרה שלה היא להגדיל את הייצוא של טכנולוגיית המים ממדינת סינגפור, מסדר גודל של 0.6 מיליארד דולר סינגפורי ל-1.7 מיליארד דולר סינגפורי.
רפי איפרגן: זה דבר שמייצר מקומות עבודה בסינגפור בסדר גודל של 11,000 מקומות עבודה.
רפי איפרגן: אנחנו מאמינים, שמודל כזה שאנחנו מציגים כאן, שהוא בסך הכל דורש תמיכה של הממשלה בסדר גודל של כ-50,000,000 שקלים ל-5 שנים עם שיתוף הפעולה של התעשייה, האקדמיה ומקורות, יביא להגדלת הייצוא בתחום טכנולוגיית המים במדינת ישראל ויגדיל בצורה משמעותית את מקומות העבודה בתחום הזה.
רפי איפרגן: לטעמנו, זה יגרום לכך שהרבה מאוד צעירים שפונים היום למקצועות היי טק יפנו יותר לתחומי משק המים.
רפי איפרגן: כפי שאמרתי, זה רעיון שאנחנו מחזקים אותו.
רפי איפרגן: זה לא רעיון שלנו, אלא רעיון שיזמו אותו יוג'ין קנדל ודורון כהן, והוא בא לאגד גוף שבנוי מעקרונות הון סיכון וגם מחברות ממשלתיות כמו "מקורות".
רפי איפרגן: יש רעיון דומה בתחום החשמל על ידי חברת חשמל וחברת "מקורות".
רפי איפרגן: הרעיון הוא שחברות ייהנו מהמשולש הזה, ובצורה כזו תהיה אפשרות להגביר את החדשנות בתחום הטכנולוגיה.
רפי איפרגן: אנחנו חושבים, שקרן הון סיכון התאגידית הזו תאפשר לחברות הזנק במדינת ישראל להיות הרבה יותר נגישים לחברות ממשלתיות, ויעניקו להן התפתחות הרבה יותר מהירה מזו שיש להן היום, למשל כאשר הן נמצאות במקומות אחרים.
רפי איפרגן: זה ייצר את הסינרגיה הנכונה בין התעשייה לבין החברה הממשלתית, שתיצור שיתוף פעולה גם בארץ וגם בעולם.
אברהם מיכאלי: הרי הממשלה לא תקים עוד גוף ועוד גוף.
אברהם מיכאלי: במידה והממשלה באמת תיישם את החלטתה בנושא של שדה בוקר, למה אתם חושבים שישקיעו בכם כגוף נוסף, בערבויות מדינה בקרן הון סיכון?
אברהם מיכאלי: זה מייתר אתכם במובן של הרעיון השני שתיארת עכשיו.
אברהם מיכאלי: הרי אי אפשר להקים עוד גוף ועוד גוף, כאשר כל אחד יתוקצב בנפרד.
אברהם מיכאלי: אני מתאר לעצמי, שמדובר שם בתקצוב של עשרות מיליונים לפחות.
רפי איפרגן: המודל של שדה בוקר הוא מודל שונה מהקרן ההיברידית שאנחנו מציגים.
רפי איפרגן: יש מגבלות, שקיימות כרגע ביישום התוכנית של שדה בוקר.
רפי איפרגן: מדברים על זה הרבה שנים.
אברהם מיכאלי: את זה נבדוק עוד מעט.
אברהם מיכאלי: זה נקרא בירוקרטיה משפטית ולא חסמים.
אברהם מיכאלי: הבירוקרטיה המשפטית בארץ, ברוך השם, שולטת בהרבה מאוד תחומים.
רפי איפרגן: זה נכון.
רפי איפרגן: המודל של שדה בוקר הוא לא מודל מתחרה אלא מודל משלים.
רפי איפרגן: שדה בוקר יאפשר לאותה חברה שתזכה במכרז הזה שהמדינה תוציא - וצריך לזכור שהמצ'ינג בין אותה חברה לבין הממשלה הוא שקל מול שקל.
רפי איפרגן: פה אנחנו מדברים על תמיכה ממשלתית מלאה של 50,000,000 שקלים למחקר במרכז עצמו, וגם תמיכה נוספת של הממשלה באופן ישיר באותה חברה שתגיע לאותו תאגיד היברידי, כדי לתמוך בפעילות עצמה.
רפי איפרגן: אני חושב, שזה לא בא להתחרות מול שדה בוקר או לייתר את שדה בוקר.
רפי איפרגן: זה בא לתת השלמה לסך כל הפעילות.
רפי איפרגן: אני חושב, שהמדינה צריכה בכמה שיותר ערוצים לפעול, כדי לחזק ולעודד את תעשיית המים בעניין הזה.
רפי איפרגן: לפני שאני אסיים, אני רוצה לתת דוגמאות לכך שאנחנו מיישמים, במידה לא קטנה, את הנושא של הכנסת הטכנולוגיות הישראליות לפרויקטים של "מקורות" לא רק במדינת ישראל.
רפי איפרגן: בנוגע לפרויקט באשדוד, שדיברתי עליו - אפשר לראות שחלק גדול מהחברות, כמו ארקל, חברת בל טכנולוגיות מהדרום, שמייצרת מיכלי לחץ, חברת א.ר.י בצפון, חברת דורות ליד קיבוץ דורות, משולבות באופן מלא במתקן ההתפלה שלנו באשדוד.
רפי איפרגן: כנ"ל גם בלימסול בקפריסין.
רפי איפרגן: חברת "מקורות" זכתה לאחרונה במתקן גדול מאוד ב"לימסול", שמתפיל מים בסדר גודל של 14,000,000 מטר קוב בשנה.
רפי איפרגן: החברות הישראליות, כמו חברת בייטמן להנדסה, חברת נירוסופט, חברת קונטל, הן חברות המשולבות בכל המערך, בכל הכנסת הטכנולוגיות התכנון והביצוע של הפרויקטים בלימסול.
רפי איפרגן: כנ"ל גם בלרנקה.
רפי איפרגן: לאחרונה, החברה זכתה בפרויקט מעניין של מתקן ביו טיל ל-27 שנים, כ-22,000,000 מטר קוב.
רפי איפרגן: גם כאן החברה הולכת להגדיל את תפוקת המתקן, ותשתמש בטכנולוגיות הישראליות בקפריסין.
רפי איפרגן: אגב, "מקורות" הופכת להיות יצרן המים הגדול ביותר בקפריסין – 40% מהמים חברת "מקורות" תיתן לקפריסין.
רפי איפרגן: קפריסין, אגב, היא מדינה עם בעיות מים קשות מאלה של מדינת ישראל.
רפי איפרגן: הם לא הצליחו לפתור את בעיית המים.
רפי איפרגן: שם, לעיתים, יש גם הפסקות מים מכוונות כדי לשלוט בבעיית המים.
רפי איפרגן: בארגנטינה, למשל, אנחנו הולכים לבנות מתקן טיפול במים, לסנן את מי הנהר שנקרא לפלטה, ביחד עם חברת תה"ל הישראלית.
רפי איפרגן: יושב כאן המנכ"ל של החברה.