GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב צוק-רם: זה לא פקיד, משום שהמשרד הזה הוא ראשון בין שווים ובדרך כלל מי שמוביל, כמו בשיקום בשרפה בכרמל, מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא זה שבדרך כלל אחראי על האופרציה הזאת.
אמיר יהב: הנושא הזה לא מוזנח, דרך אגב, הם מטפלים בזה.
אמיר יהב: אמנם זה לקח זמן עד שהתחילו לטפל אבל התחילו לטפל והנושא הזה מטופל.
אבי שפירא: אני ביקשתי מיעל לדווח על הנושא של השיקום ארוך הטווח, אבל נתחיל קודם בהיערכות.
אמיר יהב: מכאן אני אכנס לשני שקפים, אחד של מה שבוצע ואחד של מה שאנחנו הולכים לבצע.
אמיר יהב: אני חושב שאנחנו הכרזנו על שנת 2012 כשנת ההיערכות לרעידות אדמה.
אמיר יהב: תרגיל העורף הלאומי, נקודת מפנה 6, נקבע בתרחיש רעידת אדמה, כי נקודת מפנה 6 בעצם סוחב אחריו הרבה מאוד פעילות של היערכות, גם תרגילים וגם שולחנות עגולים וגם הכנת נהלים לקראת הנושא הזה.
אמיר יהב: ביקשנו לדחות ודחינו את נקודת מפנה 6, שבדרך כלל היה ביוני, לסוף השנה, כדי שלגופים יהיה יותר זמן להיערך, גם, כמו שאמרת, בתרגילים ובשולחנות עגולים והכנת נהלים וכדומה.
אמיר יהב: הופצה תכנית טיוטה לתכנית אב לאומית להתמודדות המדינה עם אירוע רעידת אדמה.
אמיר יהב: המשמעות של התכנית הזאת בעצם אומרת מה כל גוף עושה.
אמיר יהב: זה לוקח את כל הגופים שיש ומסביר כל אחד מה הוא צריך לעשות אחרי שקורית רעידת אדמה.
אמיר יהב: מה עושה הצבא, מה עושה המשטרה, איך עושים בדיוק את ההחלפה של המקל בין המשטרה וה...
אמיר יהב: חלק מזה מסמכים קיימים ועבודות קיימים וחלק דברים חדשים, זה מרכז את כל צורת ההיערכות של המדינה בזמן רעידת אדמה וצורת הפעילות שלה.
אמיר יהב: בנוסף עשינו עבודת מטה גדולה מאוד עם משרדי הממשלה והגופים והפצנו טיוטה לתכנית אב להיערכות לקליטה של סיוע בינלאומי לאחר רעידת אדמה חזקה.
אמיר יהב: עבודת המטה הזאת גררה אחריה גם נהלים פנים משרדיים, שזה עכשיו בתהליך.
אמיר יהב: הטיוטות האלה הופצו, טיוטה אחת הופצה לפני כן, הופצה טיוטה מספר 2 לפני כשבועיים, טיוטה מספר 1 של קליטת סיוע בינלאומי הופצה לפני שבועיים, עשינו כנס התנעה לשנה הקרובה לפני שבוע, עם כל הגופים, להתניע את הפעילות הזאת.
אמיר יהב: אני הכנסתי פה את הנושא של פיילוט להקמת יחידות חילוץ וסיוע.
אמיר יהב: הפיילוט הזה אמנם הסתיים כבר לפני שנה וחצי אבל עכשיו זה מתחדש כי קיבלנו עכשיו אישור להתחיל את הפרויקט הלאומי הזה.
אמיר יהב: זה פרויקט שתוקצב בכ-5 מיליון שקלים לשנה למשך כחמש שנים.
אמיר יהב: כנראה שזה יהיה שש שנים, אבל כרגע מדובר על חמש שנים.
אמיר יהב: הפרויקט הזה אמור להתחיל בשנת 2012.
אמיר יהב: התחלנו בפעילות של מיפוי מערכות מידע גיאוגרפיות.
אמיר יהב: אנחנו עושים את זה עם מפ"י (מרכז למיפוי), זו פעילות שרק מתחילה עכשיו, אבל היא מתחילה סוף סוף, גם לזה נדרשו תקציבים שעכשיו אושרו.
אמיר יהב: והותנעה בשנת 2011 פעילות להקמה של מערכת התראה משולבת, ביחד עם ועדת ההיגוי הבין משרדית ועם חברות פרטיות.
אמיר יהב: הדבר הזה ייכנס לתהליך יותר מואץ בשנת 2012.
אברהם מיכאלי: היום אין לכם מידע מרוכז על כל התשתיות של המדינה במקום אחד?
אמיר יהב: לא, אין, אנחנו מדברים גם על תשתיות של תת הקרקע ואין את זה לאף אחד.
אברהם מיכאלי: אתה צריך, אם ככה, לתקשר עם 30 משרדי ממשלה כדי להתחיל רק לברר איפה.
אמיר יהב: נכון, זה מה שאנחנו עושים.
אמיר יהב: אין לנו פתרון אחר, אלא לדבר עם האנשים.
אמיר יהב: הפעילות הזאת היא פעילות מאוד גדולה והריכוז של החומר הוא מאוד מאוד, אני לא אגיד שהוא מסובך, כי הוא לא כל כך מסובך, הוא לוקח הרבה זמן.
רונית תירוש: אני רוצה לשאול משנהו בעניין של ההתנעה של מערכת ההתראה.
רונית תירוש: זה קם, זה קיים?
רונית תירוש: אני עשיתי סיור במסגרת אחרת---
אבי שפירא: אני רציתי לדווח מקודם, אבל את דילגת עליי.
רונית תירוש: אנחנו תמיד נחזור אליך.
רונית תירוש: אני מבינה שיש איזה כמה שניות, 30 שניות או משהו כזה---
אמיר יהב: תלוי מה המרחק מהמוקד, אבל אבי שפירא על הקטע הגיאולוגי יכול להסביר הרבה יותר טוב ממני.
רונית תירוש: לא, תדבר על ההתנעה של המערכת הזאת.
גבי תוראל: אפשר לתרום משפט אחד על מערכת ההתראה?
גבי תוראל: אני מנהל תחום ההתראה בחברת ביפר תקשורת.
גבי תוראל: לנו יש ניסיון במתן פתרונות התראה לפיקוד העורף, כל מה שקשור בצבע אדום ואנחנו היום בעצם מעמידים לטובת המדינה מערכת התראה ארצית מבצעית שהיא זמינה לעבודה.
רונית תירוש: זאת אומרת יש תשתית, רק שמישהו יודיע לך.
גבי תוראל: אנחנו מחכים ליום שהמדינה תחליט שהיא רוכשת אותה מאיתנו.
גבי תוראל: לא המצאנו פה שום גלגל, היא מבוססת על ידע וטכנולוגיה שמיושמים ביפן, לדוגמה, והיא מבצעית לכל דבר.
גבי תוראל: אנחנו מתקדמים איתה, כי אנחנו יודעים שיש תכניות למדינה להגיע לזה, היום היא מבצעית ומבוססת על הקמת גלאים בכל מוקדי הרעש.
רונית תירוש: זה הוכיח את עצמו, זה מוכיח את עצמו ביום יום בדרום.
רונית תירוש: שאלה, השקף הקודם, התנעה של מערכת התראה, אתם מקצרים תהליכים ובאתם בדברים עם ביפר?
קריאה: ביפר היא לא החברה היחידה.
גבי תוראל: את המערכת הזאת אנחנו הצגנו לשרים הממונים, לשר להגנת העורף, לאלוף פיקוד העורף---
רונית תירוש: השתלבתם?
גבי תוראל: הצגנו אותה.
קריאה: מה זה השתלבתם?
קריאה: אנחנו עשינו מערכת פרטית.
רונית תירוש: השאלה שלי אם קנו את שירותיכם.
גבי תוראל: אנחנו מחכים שהמדינה תציע---
רונית תירוש: אני לא אומרת 'תקנו אותם' ואולי יש חברות מתחרות, אני שואלת 'תהליך התנעה', מה זה אומר?
אבי שפירא: יש לנו היום החלטה של משרד החינוך להקים מערכות התראה מקומיות לבתי ספר.
אבי שפירא: היום מותקנות עשרות מערכות מקומיות גם בבתי הספר והכוונה להקים מערכת התראה, אמיר הוסיף את המלה 'משולבת'.
אבי שפירא: המערכת המשולבת מדברת על מערכת התראה כדוגמת המערכת שביפר בנתה שתהיה מיועדת בראש ובראשונה לבתי ספר במדינת ישראל.
אבי שפירא: המערכת האחרת שמצטרפת אליה זאת מערכת התראה לצונמי לחופי מדינת ישראל.
אבי שפירא: המערכת השלישית שתהיה מצורפת אליה זאת מערכת התראה במפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים.
קריאה: לא רק חומרים מסוכנים.
אבי שפירא: מפעלים שחשוב שיקבלו התראה כדי שלא ייווצר בהם נזק.
אבי שפירא: המערכת הזאת שוב פעם, היא מערכת מקומית ובזה רח"ל צריכה לטפל.
אבי שפירא: בנושא של המערכת הארצית הממשלה עדיין לא קיבלה החלטה לממן פרויקט כזה.
אבי שפירא: אז אנחנו מחכים, יש תכנית ברורה, שהממשלה תחליט שהיא הולכת על זה, השלב הנוכחי הוא דיונים מול האוצר לחפש את מקורות המימון וכאשר יקבלו החלטה בנושא הזה, אני מניח שתוך שנה-שנה וחצי או שנקנה אותה מביפר, או שנקים אותה לבד, או שנוציא מכרז, או כל דבר אחר.
אמיר יהב: בהמשך לדברים האלה, הותנעה, המשמעות של 'הותנעה' זה אומר שהתחלנו את התכנית, זה אומר שנפגשנו עם החברות, היו אצלנו דיונים עם כל החברות הרלוונטיות.
רונית תירוש: ואתם צריכים לקבל החלטה.
רונית תירוש: תוך כמה זמן?
אמיר יהב: אנחנו צריכים לקבל כסף, לא החלטה.
אמיר יהב: כשיוחלט שצריך לתקצב את זה---
רונית תירוש: מה יותר זול, לקנות משהו קיים או להקים בעצמכם?
אמיר יהב: זה לא כל כך משנה, זה לא כל כך משמעותי, מה שמשמעותי---
רונית תירוש: מי צריך להחליט על הכסף?
אמיר יהב: האוצר.
רונית תירוש: מה עם האוצר, איפה אתם?
רונית תירוש: האוצר הלך?
דקל כהן: אני אמנם נציג האוצר, אבל מאגף החשב הכללי, זה נושא שצריך להפנות לאגף תקציבים.
דקל כהן: אני מניח שאתם בדיון מולם.
רונית תירוש: הוא הלך?
רונית תירוש: למה אתה אומר שנה וחצי?
רונית תירוש: למה אי אפשר לקבל החלטה עכשיו?
אמיר יהב: צריך לקבל החלטה מאיפה לוקחים את הכסף.
רונית תירוש: ברור שמהאוצר.
אבי שפירא: הדבר הזה עולה כסף, אנחנו מדברים על משהו בין 20 ל-40 מיליון שקל, מערכת משולבת, ברכישה---
רונית תירוש: בדרום עם ביפר זה עובד עם הממשלה?
רונית תירוש: הממשלה מממנת?
גבי תוראל: כן, פיקוד העורף, אבל המפעלים בכוחות עצמם עושים את ההתקשרות.
גבי תוראל: דרך אגב, גם היום, במערכת הקיימת, לרעידות אדמה מפעלים יוזמים רכש עצמי.
קריאה: וגם מוסדות חינוך.
גבי תוראל: באופן פרטי.
גבי תוראל: הנושא שמכוון למדינה זה מוסדות החינוך.
רונית תירוש: מה עם אזרח כמוני שמסתובב ברחוב?
קריאה: אנחנו מוכרים את המערכות לכל מי שמעוניין לרכוש את מערכת ההתראה.
רונית תירוש: הציבור יודע בכלל?
גבי תוראל: לא, כי זה עוד לא הוקם.
רונית תירוש: אם אני רוצה לרכוש אפליקציה כזאת?
רונית תירוש: זה לא הוקם.
רונית תירוש: טוב, תיכף נבדוק את זה.
קריאה: מה לא הוקם?
קריאה: לא הוקם על ידי המדינה.
רונית תירוש: למה אתם לא עושים לזה פרסום?
רונית תירוש: אתם מחוברים למרכז הסייסמולוגי.
גבי תוראל: כן, מחוברים.
רונית תירוש: אז למה לא תודיעו בשיווק שלכם?
רונית תירוש: כמו שאני מקבלת תוצאות משחק כדורגל, אז שאני אקבל התראה.
גבי תוראל: בינתיים אנחנו מיידעים בדרכים של ממפעל למפעל ומרשות לרשות, אבל קרוב לוודאי ש---
רונית תירוש: לא, לאזרחים הפשוטים.
גבי תוראל: יכול להיות שנמצא את עצמנו גם שם, אבל הרעיון הוא באמת להציע מערכת כלל ארצית למדינה---
רונית תירוש: אבל אתה שומע עכשיו שמשרד החינוך עושה את זה בעצמו, לא?
גבי תוראל: משרד החינוך עושה לעצמו תחת ה---
רונית תירוש: הם אומרים 'לא, לא'.
אסף דטנר: לפני שנתיים בערך התחילו לשווק.
אסף דטנר: ..
אסף דטנר: אני אגיד לפני זה, אושרו על ידי אבי שני יצרנים של מערכות מקומיות.
אסף דטנר: מה זה מערכת מקומית?
אסף דטנר: גלאים באזור בית הספר בו הוא מחובר למערכת הכריזה בבית הספר.
רונית תירוש: אני צריכה גלאי?
אסף דטנר: כן, צריך גלאי שיגיד שיש רעידה.
רונית תירוש: דר' רמי הופשטטר, כשאני הייתי במרכז שם אני הבנתי שבסוג של לחיצת כפתור או שכשזה אצלם מהבהב, אוטומטית זה מהבהב בכל המקומות שמחוברים.
אסף דטנר: מה שיש עד היום בשוק אלה מערכות מקומיות כאלה, שבעצם זו מערכת של גלאי---
רונית תירוש: מה, הם מחוברים למרכז הסייסמולוגי?
אסף דטנר: לא, זו מערכת מקומית.
קריאה: זה גלאי מקומי של אותו מבנה.
רונית תירוש: הם עצמם מקימים אצלם מערכות?
רונית תירוש: אין דבר כזה שאפשר דרך המרכז הסייסמולוגי ב---
רונית תירוש: מה, כל אחד יקים אצלו מרכז סייסמולוגי קטן?
רונית תירוש: מה, זה לא אבסורד?
אבי שפירא: יש מערכות מקומיות שאותן אנחנו מבקשים להתקין בבתי ספר בעיקר משום שעדיין אין לנו מערכת מרכזית ארצית.
אבי שפירא: במערכת מרכזית---
רונית תירוש: זה מחובר לחשמל?
אבי שפירא: זה מגובה חשמל עם כל מה שצריך.
אבי שפירא: זה בטח ייקח זמן עד שתהיה מערכת ארצית.
אבי שפירא: החלטה על הקמת מערכת ארצית עדיין לא התקבלה והתכנון קיים, מה צריך להיות קיים, איך זה צריך לעבוד קיים, אבל זה לא קיים.
אבי שפירא: למשל אנחנו חושבים שצריך להעביר את ההתראה בעזרת אותה מערכת שמקים פיקוד העורף לכל בית בישראל, שיבוא לך בטלוויזיה בעוד חמש שנים התראה.
רונית תירוש: לא, בטלפון.
אבי שפירא: או בטלפון הסלולרי, וזאת מערכת שבכל מקרה מוקמת במדינת ישראל, על ידי פיקוד העורף, על ידי המערכת הצבאית.
אבי שפירא: המערכת הזאת נמצאת בשלב שצריך להחליט מאיפה מביאים כסף להקים אותה, לקנות אותה, לא חשוב כרגע.
רונית תירוש: ומי צריך להחליט, משרד האוצר?
אבי שפירא: ממשלת ישראל, כמובן בדיונים מול האוצר.
רונית תירוש: זה יהיה וילנאי?
אבי שפירא: לא, השר בני בגין כרגע מטפל בזה.
אבי שפירא: המערכת האחרת שקשורה לזה היא אותה מערכת שתהיה במפעלים ושוב פעם, במפעלים זאת לא תהיה מערכת ארצית.
רונית תירוש: מתי תאושר מערכת התראה ארצית?
אבי שפירא: במפעלים זאת לא תהיה מערכת ארצית, זאת תהיה מערכת מקומית.
רונית תירוש: הבנתי, כנראה שגם בתי ספר וגם מפעלים ובתי חולים, כל אלה יעשו להם מרכז סייסמולוגי אישי.
אבי שפירא: בתי חולים לא יהיה.
אייל חיימובסקי: הבעיה במערכות האלה זה התראות שווא.
אייל חיימובסקי: חולים מרותקים למיטה, התראה לא תעשה להם שום דבר, כי בעשר שניות אתה לא יכול שום דבר.
אייל חיימובסקי: בי"ת, המערכות האלה מנתקות מערכות קריטיות.
אייל חיימובסקי: תתארי לך שיש אזעקת שווא וסוגרים חמצן בבית חולים, הנזק עלול להיות יותר גדול, לכן מערכת הבריאות אמרה 'לא אצלנו'.
אבי שפירא: בגלל החשש מהתראות שווא, אנחנו לא רוצים לחבר מערכת ארצית למפעלים קריטיים.
אמיר יהב: לכן זה צריך להיות מקומי כאשר בדיקות הקרקע ותוצאות קרקע נעשות מקומית ואז מתאימים את הכיול של המערכת המקומית לכל מפעל.
גבי תוראל: אני, ברשותך, רוצה לחדד את קפיצת המדרגה ואמרתי את זה במשפט הקודם, הגלאים שאושרו על ידי דר' אבי שפירא הם גלאים ברמה של יכולת התראה לוקלית מקומית שיכולים לתת את חלון הזמן של עשר שניות.
גבי תוראל: אנחנו הלכנו והעתקנו את המודל היפני ששם אנחנו שותלים את הגלאים במוקדי הרעש ואז אני מרוויח מקדמי זמן של 40 ו-30 ו-80 ו-100 שניות.
גבי תוראל: תלוי במוקדי הרעש, תלוי בעוצמות הרעש, וזה נבדק, זה הוצג.
אבי שפירא: בפורום של חברי כנסת ואחר כך יהיה דיון בכנסת על זה שאפשר לתת התראה של 80 שניות.
אבי שפירא: ההתראה הכי ארוכה שאפשר לתת במדינת ישראל, הכי ארוכה שאפשר לתת במדינת ישראל, לא תעבור את ה-25 שניות.
אבי שפירא: הכי ארוכה שאפשר לתת במדינת ישראל, למשהו אמיתי, למשהו שהוא באמת מסוכן, לא תעבור את ה-25 שניות.
רונית תירוש: דר' הופשטטר לא אמר אז מה המקסימום שהוא מצליח?
רונן שפירא: יש טבלה בדוח אקולוגי שהוזמן על ידי המדינה מה הם לוחות הזמנים של הגעה---
רונית תירוש: והם נותנים 80 שניות?
רונן שפירא: יש גם 110, מופיע שם המספר, אנחנו לא סיסמולוגים ולא גיאולוגים כדי לדעת לעשות ניתוח, אז אנחנו משתמשים ב---
רונית תירוש: אני רוצה להאמין שאצל דר' הופשטטר יש את המערכות הכי רגישות והכי מעודכנות, אז מה הוא אמר, מה המקסימום?
אבי שפירא: אני יודע להגיד לך, אני אומר לך עוד הפעם, 25 שניות למשהו אמיתי וריאלי.
אבי שפירא: כשזה מגיע ל-100 שניות זה לא רלוונטי.
אבי שפירא: תנודת הקרקע לא רלוונטית.
רונית תירוש: זה דבר שאפשר לבדוק, אני אבדוק.
אייל חיימובסקי: לרוב זה פחות מ-25 שניות, זה במקסימום.
אייל חיימובסקי: זה רעידת אדמה באילת, או אני לא יודע איפה, אבל 25 שניות זה לא רעידה בעמק בית שאן, בחיפה ירגישו תוך 10 שניות, אלה לוחות הזמנים.
רונן שפירא: אתה מדבר על התראה מקומית, לא על התראה לפי---
אייל חיימובסקי: אני מדבר על עד שגל הרעידה יגיע לאזור חיפה, זה מה שחשוב.
רונית תירוש: לא, אבל הם שותלים שם את הסיסמוגרף והם מקבלים את זה און ליין.
אייל חיימובסקי: כן, אבל כמה זמן און ליין לפני שזה מגיע אליך?
אמיר יהב: יש גם זמנים שיורדים מזה בחישובים, הנתונים שנותנים פה, זה לא מדויק.
רונית תירוש: 25 זה לחומרה, וה-80 זה לקולא?
אבי שפירא: רעידת אדמה משפיעה ברדיוס של בערך , נגיד בשביל לעשות לעצמי את החיים קלים.
אבי שפירא: אם אני יודע ברגע שמתרחשת, ב- הגלים מגיעים הכי מהר בתוך 20 שניות, הגלים האחרים מגיעים עוד 5 שניות יותר מאוחר, יש זמן שאני מאבד בדרך למדוד משהו, זה לא אפקטיבי, מעל 25 שניות לדבר על שום דבר.
רונית תירוש: אתם נשמעים לי פה מאוד יעילים, אם זה לא אפקטיבי, למה להשקיע בבניית מערכות כאלה?
אבי שפירא: לא, כ-25 שניות זה מאוד אפקטיבי לאותם המקומות שבהם---
קריאה: אפשר לרוץ החוצה.
אבי שפירא: גם שנייה אחת וגם פחות משנייה זה אפקטיבי.
אבי שפירא: אנחנו מרוויחים הרבה מאוד זמן.
אבי שפירא: זכרי שבמדינת ישראל רוב רובם של אזרחי מדינת ישראל בחיים שלהם לא הרגישו רעידת אדמה.
אבי שפירא: הם נמצאים שניות ארוכות בלי לעשות שום דבר ומבזבזים זמן יקר בלי לעשות שום דבר ואת הזמן הזה אנחנו מרוויחים ברגע שיש התראה.
אבי שפירא: ישנן הרבה מאוד מערכות שאפשר לחבר אותן לדברים אוטומטיים.
אבי שפירא: אני לא מדבר כרגע על לסגור חמצן בבתי חולים, אבל לפתוח את הדלתות של המעליות אפשר ולא שאנשים ייתקעו שם שבועיים עד שמישהו יבוא לחלץ אותם.
אבי שפירא: אז יש הרבה מאוד פעולות אוטומטיות שלא צריך לחכות הרבה שניות, שנייה אחת גם כן מספיק.
אבי שפירא: כשאנחנו מנחים את הילדים לצאת החוצה מהכיתות שלהם לחצר, כל שנייה אנחנו סופרים שם.
רונית תירוש: זה יהיה בצלצולים?
אבי שפירא: זה מחובר למערכת הכריזה בכיתה שאומרת 'רעידת אדמה'.
אבי שפירא: אז אני אומר עוד פעם, התכנון של המערכת הזאת הסתיים, אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים לעשות, הבעיה היא מאיפה מביאים את הכסף.
אהוד בן עזרא: אני רוצה רק לחזק את מה שאומר דר' שפירא.
אהוד בן עזרא: אנחנו, כמערך, בנורמה שלנו לקפוץ לצורך אזעקה.
אהוד בן עזרא: תחשבי שאנחנו צריכים לייצר מערכת כזאת להגיע לרכבים ולצאת החוצה---
רונית תירוש: ולדעת לנסוע.
אהוד בן עזרא: עוד לא לנסוע, קודם כל שיהיה כוח שיוכל להציל את אלה שצריכים את ההצלה.
אהוד בן עזרא: דבר שני, הוא מדבר על צלצול, אנחנו מדברים על לנתק מערכות מאוד קריטיות כמו חשמל וגז.
אהוד בן עזרא: אם ברגע שיש התראה זה מנתק אותם, לנו, לכל מי שיתעסק בהצלה הראשונית, זה יחסוך הרבה מאוד מקרים קשים.
רונית תירוש: זו מערכת ארצית.
אהוד בן עזרא: גם אם זה יהיה ברמה מקומית, אנחנו עדיין נהיה במצב מצוין.
זאב צוק-רם: זו מערכת מקומית.
זאב צוק-רם: באותו בית ספר, זה יתנתק.
רונית תירוש: אוקי, אז כרגע יש את הרעיונות וזה עוד לא בביצוע?
אבי שפירא: אני אמרתי, כרגע זמנית בבתי ספר----
רונית תירוש: על איזה תקצוב מדובר?
אבי שפירא: ההערכה שלנו היא משהו בין 20 ל-40 מיליון שקלים ברכישה ובהקמה, אבל אחר כך צריך לשלם עוד מיליונים כל שנה, להחזיק את כל זה.
קריאה: וזאת מערכת שאולי תפעל אמת פעם ב-40, 50, 80---
רונית תירוש: שכנעת אותנו על בתי חולים, אל תנסה לשכנע אותנו גם ברמה הארצית.
רונית תירוש: הוא הסביר לי ששנייה זה גם חשוב.
זאב צוק-רם: זה בעיה, כי את זה צריך להשוות לגבי הסיכוי שתתרחש רעידת אדמה.
רונית תירוש: אתה לקחת על עצמך הרבה סיכונים, אתה הודעת שמדינת ישראל לא תיערך לתרחיש קיצון.
אברהם מיכאלי: השר בני בגין הודיע לנו פה כיושב ראש ועדת השרים שהוא מודיע במפורש שהמדינה לא מתכוונת להיערך.
אברהם מיכאלי: הוא הודיע על אחריותו כגיאולוג, לא סתם כשר.
קריאה: קודם כל נפל האסימון שיש רעידת אדמה.
קריאה: עזוב את הזמן.
קריאה: אתה מאבד זמן עד שאתה מבין שזו רעידת אדמה.
קריאה: ---בין 20 ל-25 אלף שקל למערכת אחת, זה אומר על כל 4,400 - 100 מיליון ₪.
אבי שפירא: אלה לא המחירים בכלל, אבל לא משנה.
רונית תירוש: זה רק להתקנה, לא לתחזוקה.
אבי שפירא: זה ממש לא נכון, אבל לא משנה.
רונית תירוש: לא משנה, ממילא אין לו שקל, אז מה זה משנה עכשיו?
רונית תירוש: בכלל עושה לי חשק לחזור למשרד, אתם הכי מסודרים והכי מוכנים והכי פחות בעיות לשר.
רונית תירוש: רח"ל?
אמיר יהב: מה אנחנו מתכננים להמשך לשנת 2012?
אמיר יהב: כמו שאמרתי, התרגיל הלאומי גורר אחריו הרבה מאוד פעולות, זה חלק מהפעולות שאנחנו מתכננים לעשות.
אמיר יהב: שולחנות עגולים ומשחקי---
רונית תירוש: למה נקודת מפנה 6?
אמיר יהב: זה תרגיל מספר 6, חמישה תרגילים היו בתרחיש של מלחמה.
רונית תירוש: ראיתי 'קיץ קטלני' קודם.
רונית תירוש: מה היה שם?
אמיר יהב: '
אמיר יהב: כלוב קיץ' זה הפקודה של הצבא.
רונית תירוש: מה שטוב בשמות האלה, שאני נכנסת אליהם במתח אמיתי רציני ואני יוצאת מפה בחיוך.
אברהם מיכאלי: את יוצאת רגועה?
רונית תירוש: לא אמרתי רגועה.
אברהם מיכאלי: לפני מספר 6, השר וילנאי התחיל את זה בזמנו כתרגיל מספר 1.
אמיר יהב: התחיל את זה ווהבה כתרגיל מספר 1.
אברהם מיכאלי: מי היה השר הממונה?
אמיר יהב: הוא היה סגן שר הביטחון והפעילות ממשיכה הלאה.
אמיר יהב: חמישה עשינו בתרחיש של מלחמה, והשישי, החלטנו שנעשה אותו בתרחיש של רעידת אדמה.
אמיר יהב: כמו שציינתי, זה מה שגורר אחריו הרבה מאוד פעולות.
אמיר יהב: התיאום שנעשה לקראת התרגילים האלה, או לקראת השנה הזאת, הוא עם כל משרדי הממשלה ועם הגופים האופרטיביים.
רונית תירוש: זה רעיון טוב, ל-2012, לקרוא לה שנת רעידות אדמה ולהכין את כולם---
אמיר יהב: שנת היערכות.
אברהם מיכאלי: עוד מחכים לאחמדיניג'ד שבינתיים ידחה את התכניות שלו.
אמיר יהב: אני לא חושב שזה תלוי בזה, אבל אם הוא ידחה את התכניות שלו בגלל זה, אדרבא, שידחה.
קריאה: זו היערכות לאסון, בכל מקרה.
אמיר יהב: לא, זו היערכות לרעידות אדמה, זו לא היערכות לחירום בכלל.
אמיר יהב: להיערכות לרעידות אדמה יש אפיונים שונים מהיערכות נוספת.
אמיר יהב: כשנערכים למלחמה לא בהכרח נערכים לבדיקות קרקע ו---
רונית תירוש: בסדר, אבל כשיש לך ברשות מפת פינוי אז היא משרתת את כל ה---
אמיר יהב: נכון, והאמירה שלנו גם שכשנערכים לרעידת אדמה, שזה אסון כל כך גדול, זה כולל בתוכו גם את היתר.
רונית תירוש: כן, את הטילים.
אמיר יהב: אנחנו נמצאים כרגע, כמו שאמרתי, בעבודת מטה מאוד גדולה עם משרדי הממשלה לנושא של קליטה של סיוע בינלאומי שזה גוזר כתיבה של נהלים, כרגע נדמה לי 13 משרדים כבר כתבו נהלים.
אמיר יהב: זה לא מספיק, אנחנו עושים עבודה בתוך המשרדים בעניין הזה, זה נמצא כרגע בעבודה.
אמיר יהב: אחד מהדברים שייתנו דחיפה גם לרשות המקומית להשתלב בעניין הזה זה תחילת הפרויקט של הקמה של יחידות סיוע וחילוץ כאן, שזה מה שדיברתי קודם, וזה פרויקט שאנחנו מתכננים להתחיל בשנת 2012.
אמיר יהב: זה יכניס גם את הרשות באופן פעיל לתוך המעגל הזה, כי יש הרבה מאוד נגזרות מהפעילות ברשות בנושא של היחידות האלה, שזה דורש הסתכלות פנימה לרשות בהיערכות שלה לחירום, זה כולל מתנדבים, גיוס של מתנדבים ו---
רונית תירוש: נושא רמו"ט, רשות משפט וטכנולוגיה?
אמיר יהב: זה לא שייך אלינו, אבל מה השאלה?
רונית תירוש: זה קשור ליחידת הסייבר שראש הממשלה מקים, הקים?
אמיר יהב: הוקמה עכשיו יחידה, מטה סייבר חדש, הוא מוקם בימים אלה.
אמיר יהב: הוא עוד לא קיים, אבל הוא מוקם כרגע.
רונית תירוש: בסדר, ורמו"ט זה גוף שכבר מוקם, הוקם, מחזיק את כל הנושא של סיכונים בנפילות של רשתות טכנולוגיות כאלה ואחרות, מתקפת סייבר.
רונית תירוש: אבל מתקפת סייבר, זה יכול להיות גם פגעי טבע כאלה ואחרים שישתקו מערכות טכנולוגיות, אתם מחוברים אליהם?
אמיר יהב: אנחנו מחוברים לנושא של סייבר.
אמיר יהב: סייבר זה לא פגעי טבע, סייבר זה חדירה זדונית, תקיפה של מערכות מחשב, או מערכות תקשורת.
רונית תירוש: לא, רמו"ט זה גם סייבר וגם פגעי טבע.
אמיר יהב: אוקי, אבל זה לא סייבר.
רונית תירוש: כל מה שפוגע ברשתות טכנולוגיות, בין אם הסיבה היא פגעי טבע או בין אם מתקפה זדונית אינטרנטית וכולי.
אמיר יהב: אנחנו מחוברים לזה ברמה של התשתיות הלאומיות.
אמיר יהב: קיימת כרגע ברח"ל, שהוקמה לפני שלושה חודשים, ועדה בין משרדית בראשות ראש רח"ל להגנה על תשתיות לאומיות חיוניות במתקנים רגישים, הוועדה הזאת דנה בכל האיומים, במרכאות, שקיימים על התשתיות, שהבסיס של העניין הזה זה מה יכול להשבית את השירות החיוני שהמדינה צריכה לקבל מאותן תשתיות.
אמיר יהב: הנושא של פגיעה במערכות תקשורת או מערכות מחשוב הוא חלק מהעניין הזה, זה משהו שהוא ממש עכשיו בחודשים האחרונים מתחיל להיכנס לעבודה.
אמיר יהב: אנחנו עובדים עם כל הגופים על זה וגם עם התשתיות, זה כרגע נכנס ל---
רונית תירוש: אני חושבת שזה יהיה נכון אם אני אמליץ שתיפגשו עם רמו"ט.
אמיר יהב: אנחנו נפגשים עם מטה הסייבר---
קריאה: יש מטה סייבר לאומי, שבתי הספר---
רונית תירוש: מקימים.
רונית תירוש: מה זה מקימים?
רונית תירוש: ראש הממשלה הצהיר, אבל תקציב אין.
אמיר יהב: לא, יש גם תקציב והתבשרנו על מנהל חדש.
קריאה: יש תקינה, יש תקציב, נקבע מי עומד בראש המטה, רח"ל מתעסקת בתוצאות של תקיפות סייבר מול ראש המטה להתחיל לעבוד.
אמיר יהב: אנחנו נפגשים איתם, אנחנו מדברים איתם, אבל הכול חדש בעניין הזה כרגע.
רונית תירוש: יש מישהו שרוצה להוסיף משהו לשלב הזה של הדיון?
אבי שפירא: רצינו לדווח על שיקום.
אבי שפירא: יעל, את יכולה להגיד שני משפטים על זה?
יעל קליגמן: ועדת ההיגוי, ביחד עם אגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה, התחלנו לטפל בנושא של השיקום ארוך טווח, לצורך כך הוקם צוות שכולל את מרבית משרדי הממשלה.
יעל קליגמן: זה נושא שהוא באמת רב תחומי.
יעל קליגמן: הרעיון שמוביל אותנו בתכנון בכלל של נושא כזה הוא אל"ף, כשיגיע הרגע לשקם, להימנע משגיאות, לא רוצים לחזור על אותן שגיאות פעם נוספת, בייחוד שכשאתה רוצה לשקם אתה רוצה לפעול במהירות ולמנוע פעולות חוזרות, דבר שני לנצל הזדמנויות לתקן דברים ולעשות דברים יותר טובים ממה שהם היו בעבר.
יעל קליגמן: דבר שלישי זה להיערך בפן הביורוקרטי, חקיקה, מימון, שהכול יהיה מוכן מראש עד כמה שאפשר.
רונית תירוש: השיקום הזה נכון לכל עת חירום, לאו דווקא רעידות אדמה.
יעל קליגמן: נכון מאוד, הוא יכול לשמש במצבי חירום אחרים.
יעל קליגמן: מה שעשינו עד עכשיו, בשלב ראשון, עשינו סבב של דיונים בין המשרדים שבהם כל משרד הציג את התחומים שבהם הוא יעסוק בנושא של השיקום ארוך הטווח.
יעל קליגמן: אנחנו מתכננים לעשות איזה שהיא סדנה שבה אנחנו נקבע את העקרונות שלפיהם אנחנו חושבים שהשיקום צריך להיעשות ובנוסף אנחנו בונים כרגע מכרז לחברת ייעוץ שתסייע לנו בגיבוש של תכניות ספציפיות בנושאים שונים שקשורים לשיקום.
יעל קליגמן: למשל, סיוע לעסקים קטנים, למשל פתרונות דיור למגורים שיצטרכו לבנות אחרי רעידת אדמה, שיקום של מערכות ציבוריות כמו בריאות או חינוך או רווחה.
רונית תירוש: אנחנו ננסה לסכם דבר שהוא קשה מאוד לסכם, אבל לפחות אני אגע בנקודות שמצריכות התייחסות המשכית.
רונית תירוש: אני אתחיל בנושא של התקצוב.
רונית תירוש: התקצוב של 140 מיליון שקלים.
רונית תירוש: אחד, אני קוראת לממשלה להחריג את התקצוב הזה מקיצוצי פלאט למיניהם.
רונית תירוש: סעיף שני בהקשר הזה, אני מבקשת ממשרד האוצר, אגף התקציבים, לוודא שהמאטצ'ינג של המשרדים, שהוא בעצם ההתניה, לא יפחת ממה שנגזר עליהם או נקבע לגביהם.
רונית תירוש: אני לא יכולה לנקוב במספרים פה, משום שלכל משרד יש את המאטצ'ינג שלו שבסך הכול מביא אותנו לתקצוב כולל, עם המאטצ'ינגים של כל המשרדים, ל-140 מיליון ₪ מדי שנה, מכאן צפונה ל-25 או ל-24 השנים הקרובות.
רונית תירוש: זה באשר לתקצוב.
רונית תירוש: באשר לשלטון המקומי, אני מבקשת להביא בפני ראשי הרשויות שהאחריות בסופו של יום היא עליהם ואני פונה למשרד הפנים, אני לא מוצאת גורם אחר, שיוודא שאכן כל ראש רשות ממלא אחר ההנחיה להגיש תכנית היערכות, וככל שהוא לא עושה זאת, אני לא רוצה להפעיל עליו אחריות אישית, אבל ככל שהוא לא עושה זאת למצוא את האמצעים לחייב אותו בהגשת תכנית כזאת.
רונית תירוש: אני מבינה שרח"ל וכל הגופים שקשורים, אתם בודקים מדי שנה מי כן ומי לא, אבל אין לכם את הסמכות.
רונית תירוש: אז אני מבקשת שמשרד הפנים יפעיל את הסמכות על ראשי רשויות באשר להגשת תכנית היערכות, עם כל אמצעי הענישה או החיוב שיש בסמכותו.
רונית תירוש: אני מבקשת מוועדת ההיגוי, בראשותו של דר' שפירא, לבחון מול משרד הרווחה והשירותים החברתיים הגנה או חיזוק מבנים של מרכזי יום, מרכזים לקשיש וכולי, לבחון שוב, לשקול מחדש, ייתכן שזה ידרוש תוספת תקציב, ייתכן שעדיין תעמדו בדעת
רונית תירוש: כם שזה לא מצדיק, אבל אני מבקשת לבדוק את זה שוב כי אני רואה שווגשל, למשל, שמייצג את משרד הרווחה ושירותים חברתיים, לא שלם עם ההחלטה הזאת.
אברהם מיכאלי: גם אנחנו לא.
רונית תירוש: גם אנחנו, גם הכנסת, לכן אני מעלה את זה.
רונית תירוש: אם לא הייתי משתכנעת, לא הייתי מבקשת לשקול מחדש.
רונית תירוש: באותה נשימה אני מבקשת לשקול מחדש את תקצוב גני הילדים.
רונית תירוש: שוב, מהשיקולים של קומה אחת, לא קומה אחת.
רונית תירוש: כמו שקשיש מתקשה לצאת ולחלץ את עצמו, גם ילדים בוודאי.
אבי שפירא: זה חלק ממבני הציבור, אם יהיו לנו ברשימה, זה יהיה לנו ברשימות.
רונית תירוש: הם כן או לא?
אבי שפירא: הם יכולים להיכלל ברשימות, רק יעבירו לנו את האינפורמציה.
רונית תירוש: אז אני מבקשת לשקול את זה מחדש, את הנושא של גני ילדים.
אבי שפירא: מה לעשות?
רונית תירוש: אתם הודעתם להם כן להעביר?
רונית תירוש: משרד החינוך לא העביר?
רונית תירוש: זה ברור לכם שאתם לוקחים אחריות?
רונית תירוש: זה כל מה שאני רוצה לדעת.
רונית תירוש: אז אני מבקשת לשקול מחדש.
רונית תירוש: אני לא רוצה להכריע פה, תשקלו שנית, יש דרישה להעביר אליהם, לא העברתם, תשקלו מחדש את הסיבות לאי העברה.
רונית תירוש: ואם אתה מרים גבה, אז בכלל זה דורש חשיבה.
אברהם מיכאלי: אגב, למה משרד החינוך צריך להעביר את זה?
אברהם מיכאלי: לכל רשות מקומית יש את הרשימה.
רונית תירוש: אבל משרד החינוך הוא זה שכנראה ממליץ.
רונית תירוש: נעביר את זה למשרד החינוך, תשקלו, תכריעו בעניין, אבל שתדעו שאתם לוקחים אחריות.
רונית תירוש: הנושא של תקצוב מערכת התראה ארצית.
רונית תירוש: אני פונה פה למשרד ראש הממשלה, אמרתם?
קריאה: כן, זו החלטת ממשלה.
רונית תירוש: ועדת ההיגוי?
רונית תירוש: אבל אתה לא יכול להכריע על תקציב כאן ועכשיו.
אבי שפירא: אז תפני לאוצר.
רונית תירוש: אני פונה למשרד ראש הממשלה?
אברהם מיכאלי: אני רואה שיש לכם צוות בראשות סגן שר האוצר לטיפול בהיערכות הפיננסית.
רונית תירוש: אני פשוט מנסה למפות את ה...
אברהם מיכאלי: תאמיני לי, זה האיש הנכון, סגן שר האוצר יודע לגייס כסף.