GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סרגיי ארשוב: אנחנו חייבים לחשוב גם על הניהול, מערכת הניהול, המנהיגות, לאפשר לאנשים לחשוב מחוץ לקופסה, ואני חושב שרוב החדשנות, האנשים מתפקדים היטב בתוך חברות קטנות, בתוך ארגונים קטנים, חברות גדולות הן חברות מאד חזקות אבל לא מאשפרות כל כך לאנשים שלהם לחשוב מחוץ לקופסה, אני חושב שמערכת החדשנות היא גם ענין של צורה ניהולית, אני חושב שזה חשוב נושא שחשוב לדון בו.
דניאל וייס: אני רוצה להודות לכל מי שתרם למושב הזה ואנחנו נעבור למושב הבא.
דניאל וייס: תודה רבה.
דניאל וייס: אני שמח מאד לראות שאנחנו עומדים בלוח הזמנים המתוכנן מראש ואני רוצה להסב שימת לבכם לכך שבתיקים שיש אצלכם, התיקים השחורים, ההחלטות, ההצעות שאולי כבר קראתם, אנחנו נדון בהן ונעלה אותן בסוף לאחר ארוחת הצהרים באחד המושבים בסוף היום, אם מישהו רוצה בבקשה יתכבד ויקרא את זה בשנית.
דניאל וייס: אני רוצה לפתוח עכשיו את המושב השני ולהזמין את הפרופ' אומן, זוכה פרס נובל, לשאת את דבריו.
דניאל וייס: אני ורצה להודות לו בשנית וגם למדענים, פרופ' ארנון ופרופ' לפידות שהגיעו במיוחד ונשאו דברים מרתקים.
דניאל וייס: תודה רבה לכם על הנכונות לבוא ולחלוק אתנו את דבריכם.
ישראל חסון: זה עונג עבורי להיות כאן.
ישראל חסון: אתם יכולים להסתכל על המסך או עלי.
ישראל חסון: זוהי חדשנות מצד ועדת הכנסת הזו שאי אפשר להסתכל על הדובר ועל המסך בו זמנית, ובכן, אני אדבר על מדיניות של חדשנות.
ישראל חסון: ואני מגיע מהמרכז ללימוד רציונאליות באוניברסיטה העברית בירושלים, לימוד תורת היחסות, זה עוסק בתורת המשחקים ואנחנו מדברים על יחסיות אינטראקטיבית, כשדברים כמו מדינות, פרלמנטים, אנשים או חברות, נמצאים באינטראקציה האחד עם השני.
ישראל חסון: שימו לב שכתוב המרכז ללימוד יחסיות, זה לא מרכז לרציונאליות או יחסיות.
ישראל חסון: לעתים קרובות אומרים לי: בוב, אתה עושה משהו לא הגיוני ואני אומר:
ישראל חסון: אם יש לך מקום ללימוד נמלים אין פירוש של דבר שאתה נמלה בעצמך לכן אני יכול לעסוק בדברים שהם לאו דוקא רציונאליים.
ישראל חסון: לפני שאדבר על חדשנות הייתי מעדיף לדבר על משהו שהוא ההופכי האמיתי - המסורתיות, הדברים הישנים, אני רוצה שתדעו שהערב מתחיל יום ירושלים, שבו אנחנו זוכרים את חזרתנו לירושלים.
ישראל חסון: בארוחת ערב אמש -אני לא יודע כמה מכם היו כאן אבל, החלק הבידורי שסיים את הערב היה שיר שחובר באותו הזמן, "ירושלים של זהב", אני רוצה לספר לכם קצת על כך, העם היהודי, היה בירושלים ואלה שלא היו בירושלים כמהו לירושלים במשך אלפי שנים ובמיוחד מאות שנים, ב- 1880 כבר היה רוב יהודי בירושלים, יותר יהודים מאשר כל היהודים בכלל בישראל היו בירושלים וזה המשיך לעלות עד 1948.
ישראל חסון: ב 1948 העיר העתיקה בירושלים נכבשה על ידי הירדנים והיהודים גורשו מן העיר העתיקה שבירושלים.
ישראל חסון: והיה אסור ליהודים להיכנס לירושלים במשך תשע עשרה שנה, עד 1967.
ישראל חסון: לי היה דרכון אמריקאי, אני ביקשתי בוושינגטון ויזה לירדן ונתבקשתי להביא תעודה שאני חבר בכנסיה, כדי שיאפשרו לי ללכת לירושלים, אני כמובן לא יכולתי לספק את זה.
ישראל חסון: אני זוכר, במאי 1967, היה לי כאן אורח בישראל, אורח אקדמי, קולגה מאוניברסיטת ייל, ולקחתי אותו למקום שהיה מרוחק 300 מטר מן הכותל המערבי, אפשר הייה להסתכל, לא ממש לראות את הכותל המערבי אבל לראות שני עצים ומאחורי העצים ידעת שנמצא הכותל המערבי.
ישראל חסון: ואמרתי לו: הֱרב, אתה רואה, המקום הזה שהוא שלש מאות מטר מכאן, יש פחות סיכוי שאני אגיע למקום הזה, שלש מאות מטר בלבד ממני, מאשר שאני אגיע לירח.
ישראל חסון: כי באותו הזמן היו נסיעות של אפולו 11 ודיברו על תיירות בירח.
ישראל חסון: ובאמת כך היו נראים דברים באותו הזמן.
ישראל חסון: שלושה שבועות מאוחר יותר עמדתי מול הכותל המערבי, אותו מקום שהייה מרוחק ממני רק שלש מאות מטרים ואנחנו חזרנו לאחר תשע עשרה שנה, שלא הרשו לנו להיות כאן, אנחנו חזרנו וחגגנו והערב אנחנו מציינים את זה, דברים טובים יכולים לקרות ובכן, ייתכן שדברים טובים נוספים יקרו בחלק שלנו, של העולם.
ישראל חסון: עכשיו נעבור חזרה ממסורת לחדשנות.
ישראל חסון: ובאופן ספציפי למדיניות של חדשנות.
ישראל חסון: אני אבסס את ההרצאה שלי על שלושה מרכיבים: האחד הוא תמריצים ותמריצים הוא מן הדברים שמהם אני מתפרנס, התמריץ ללאומיות מבוסס על תמריצים, אנשים עושים את מה שנראה להם שהוא טוב מבחינתם, הם רודפים אחר המטרות שלהם, אתם צריכים לתמרץ אותם כדי שיעשו את זה.
ישראל חסון: אנשים לא עושים דברים בגלל שזה נחמד, ראוי אלא באופן בסיסי אנשים עושים דברים כיוון שיש להם תמריץ לעשות אותם, זה מרכיב אחד שאני רוצה לגעת בו והדבר השני הוא חינוך, שהוא הבסיס לכל חדשנות ולמעשה זה הבסיס לכל קידמה שהיא בעולם, זה חינוך.
ישראל חסון: ואנחנו נגיע גם לזה.
ישראל חסון: החלק השלישי הוא מחקר בסיסי.
ישראל חסון: כולנו יודעים שמחקר ופיתוח הם דברים חשובים, מחקר הוא מרכיב מאד חשוב בחדשנות אבל, מה שאני רוצה למכור לכם היום הוא הרעיון -ולכן הדגשתי את המחקר בכחול, הבסיס, מחקר בסיסי, מודגש בצבע השני, אני רוצה להדגיש את החשיבות של מחקר בסיסי וזה המרכיב השלישי בדברים שלי.
ישראל חסון: הרכיב הראשון, תמריצים.
ישראל חסון: ישנם שני היבטים לתמריצים, היבטים שאני רוצה לגעת בהם.
ישראל חסון: האחד הוא שימוש בתמריצים באופן חדשני, פירוש הדבר, הקשר שבין תמריצים וחדשנות.
ישראל חסון: ישנם שני צדדים למטבע הזה, האחד הוא שימוש בתמריצים באופן חדשני, אנחנו קוראים לזה "הנדסת משחק", התיאוריה של המשחקים היא כיצד אנשים, הם באינטראקציה יחדיו, כשהם רוצים לקדם את המטרות שלהם כשהמטרות שונות בין השחקנים השונים, אנחנו מנסים להנדס את המשחק באופן שהתוצאה תהיה התוצאה הרצויה, זה צד אחד של המטבע, והצד השני של המטבע הוא שימוש בתמריצים כדי לעודד חדשנות.
ישראל חסון: פירוש הדבר, לא כיצד החדשנות תוביל או, סליחה, זה הצד השני של המטבע, אני לא יודע בדיוק איך להביע את זה ואיך לתאר את זה.
ישראל חסון: באופן פרטני הייתי רוצה לתת לכם מספר דוגמאות.
ישראל חסון: נגיע לחלק הראשון קודם, הנדסת המשחקים להנדס אנשים כביכול לעשות מה שאתם רוצים, להנדס אנשים כדי שיעשו מה שאתם רוצים.
ישראל חסון: יש לנו דוגמה מצויינת בישראל, דוגמה נהדרת וגבירותי ורבותי, אני כבר הייתי ברחבי העולם כולו, יותר מששים מדינות בחיי הקצרים ומעולם לא ראיתי את זה, לא בארצות הברית, לא באירופה, יש משהו שאף פעם לא ראיתי קודם לכן, בכביש בין ירושלים לתל אביב, אתם מגיעים קרוב לשדה התעופה, כשהכביש די פנוי זה צריך לקחת בערך חמש עשרה דקות עד תל אביב אבל הרבה פעמים זה לוקח שעה, אבל פעמים רבות ואני לא יודע בדיוק מי האחראי לדבר הזה אבל זה נהדר, הרשויות בנו מסלול מהיר, כביש אחד חד מסלולי, מסלול אחד שמופרד משאר הכביש.
ישראל חסון: מה גורם לזה להיות מסלול מהיר?
ישראל חסון: צריכים להגביל באיזשהו אופן את הכניסה אל אותו מסלול מהיר, כדי שזה יהיה אכן מהיר, כיצד מגבילים כניסה?
ישראל חסון: בארצות הברית יש הרבה מאד כבישים מהירים וגם באירופה אבל בארצות הברית במיוחד והכניסה לכביש המהיר היא דרך car pool, דרך הסעה, לפחות שני אנשים צריכים להיות ברכב אחד, אי אפשר שיהיה נוסע אחד ברכב אחד.
ישראל חסון: ובכן, מה התמריץ?
ישראל חסון: התמריץ הוא לקחת אנשים נוספים אתך ברכב שלך וכך יש פחות צפיפות.
ישראל חסון: עדיין יכול לקרות מצב שבו יש הרבה אנשים שנוסעים יחדיו, לוקחים נוסעים אתם.
ישראל חסון: איך מתמודדים עם זה?
ישראל חסון: ובכן, בתל אביב מודדים את הנפח של התנועה על הכביש בזמן אמת ויש איזשהו תשלום שצריך לשלם והתשלום כתוב על שלט גדול, לפני שאתה נכנס לכביש המהיר הזה, וכשנפח התנועה עולה על רמה מסויימת המחיר לכניסה לכביש המהיר יעלה.
ישראל חסון: אם זה שוב עובר רמה מסוימת שוב המחיר יעלה.
ישראל חסון: המינימום לתשלום הוא שבעהשקלים, כשני דולר, פחות משני יורו והמכסימום יכול להגיע עד חמישים, ששים, שבעים שקלים.
ישראל חסון: אתה ממהר, אדוני?
ישראל חסון: תשלם בהתאם.
ישראל חסון: אי אפשר למצוא דוגמה טובה יותר לשימוש בתמריצים.
ישראל חסון: אנשים שחייבים להגיע מהר לתל אביב, אתה יכול לשלם ותגיע מהר.
ישראל חסון: זו דוגמה אחת.
מאיר שטרית: אני עשיתי את זה, פרופ' אומן אני יזמתי את זה כשהייתי שר התחבורה.
ישראל חסון: ברכותי.
ישראל חסון: הדוגמה השניה היא איסוף זבל.
ישראל חסון: זו לא המצאה ישראלית ומר שטרית, הגיע הזמן שמישהו יביא את זה לישראל ואת זה ראיתי בשווייץ, מה עושים בשווייץ, אני הרבה פעמים נוסע לעשות סקי בשווייץ, אני מגיע לשם גם לחופשות קיץ, מקום נהדר, האם יש פה מישהו משווייץ?
ישראל חסון: ובכן, שם אפשר לזרוק כמה זבל שאתה רוצה אבל, אתה צריך לשים את זה בשקית זבל שניתן לקנות רק בסופרמרקט וזה עלה בזמנו חמישה פרנק שוויצרי לשקית, זה לא הרבה כסף אבל זה משהו.
ישראל חסון: זה היה לפני עשר שנים, בודאי עכשיו מדובר בעשרה פרנק שוויצרי, הם צריכים לשלם כדי לזרוק זבל ויש לזה השפעה עצומה, זה ממש חילחל בכל הכלכלה, כי אנשים לא רוצים לשלם אפילו את החמישה פרנקים שוויצרים ולכן הם רוצים כמה שפחות זבל לזרוק החוצה והם לא יקנו דברים שיש להם הרבה אריזה מיותרת, הם לא יקנו.
ישראל חסון: אם הם לא יקנו את זה היצרן יאבד את הלקוחות שלו ולכן, לא יעשו אריזות גדולות מאד וזה מחלחל לכל המערכת כולה.
ישראל חסון: דוגמה נוספת היא שאם רוצים שקית בסופרמרקט אתה חייב לקנות את זה.
ישראל חסון: אתה לא מקבל את זה בחינם, כשאתה יוצא בקופה ואיסוף הזבל זה משהו מצוין ואני אעבור לדבר הבא, שימוש בתמריצים כדי לעודד חדשנות.
ישראל חסון: יש שני אופנים שבהם ניתן לעשות את זה, האחד הוא בצורה ישירה, סובסידיות, אתם רוצים חדשנות בתחום מסוים כמו אנרגיה סולרית וכד' אז נותנים סובסידיה, הצד השני של המטבע הוא הקלות במס לחדשנות מסויימת, ואני חושב שאלה בהחלט דברים שטוב לעשותם אבל, יש גם בעייתיות כאן, הדרך העקיפה, הסובסידיות והקלות במס עולות כסף למשלם המסים, עולות כסף למדינה, יש דרך שבה ניתן לבנות את זה אל המערכת, זה כמו, שחבר הפרלמנט רוזנברג הזכיר: אתם רוצים שהמערכת עצמה תיצור את החדשנות, ואני אומר: הגנת i.p.
ישראל חסון: על הקנין הרוחני, הגנה על הקנין הרוחני מאד חשובה כדי לתת תמריצים ולעודד חדשנות.
ישראל חסון: חשוב ביותר, אם אין הגנה על הקנין הרוחני, לא תקבל תוצאות.
ישראל חסון: אנשים שיצאו מדרכם ויקדישו את הזמן ואת הכסף שלהם כי זה דורש זמן רב, חדשנות דורשת המון השקעה ואף אחד לא יעשה את זה אם מישהו יקח את ה מהם לאחר שהם ישקיעו את זמנם ואת מירצם ולכן, זו בעיה בפיתוח, עמים שאין להם הגנה של קניין רוחני זה דבר מאד חשוב וזה לא עולה לאף אחד שום דבר.
ישראל חסון: להימנע ממיסוי יתר.
ישראל חסון: כשנותנים הקלות במס , נותנים הקלות לדברים מסויימים, הממשלה רוצה לחדש בתחום מסוים, זה נחמד אבל, לא תמיד אנשי הממשלה יודעים איפה המקום הנכון שבו צריכים לעודד חדשנות, יש חדשנות בתחומים רבים ושונים, אבל כשיש לך מס הכנסה שהוא מעל 50% כמו פה, אנשים אומרים: בשביל מה?
ישראל חסון: אני אלך לראות סרט, אני אשאר בבית, למה לבזבז את הזמן שלי לנסות לעבוד, לנסות למצוא חדשנות, ביחד, בסך הכל המיסוי העודף מפריע לכלכלה, וגם כמובן מפחית או מעכב את החדשנות.
ישראל חסון: תמריצים, זה שם המשחק.
ישראל חסון: אני רוצה להגיע לפריט השני, לרכיב השני, ברשימת הקניות שלי.
ישראל חסון: כאן אני מדבר על חינוך.
ישראל חסון: הייתי במכסיקו לפני מספר שנים, ואנשים מממשלת מקסיקו הגיעו אלי ואמרו: פרופ' אומן (אתם יכולים לקרוא לי בוב אבל שם במקסיקו כינו אותי פרופ' אומן) והם אמרו: פרופ' אומן, אנחנו מדינת עולם שלישי, אפילו הנשיא התבטא כך, אנחנו מדינה של עולם שלישי, אמר לי הנשיא בעצמו, כיצד אנחנו יכולים לקדם את עצמנו, להוציא את עצמנו מן המצב הזה, לשנות את המצב הזה, את המציאות הזו?
ישראל חסון: כיחד אנחנו יכולים לגרום לעצמנו להיות מדינה מפותחת?
ישראל חסון: מה אנחנו עושים לא נכון?
ישראל חסון: אמרתי שיש שלושה דברים שאתם לא עושים נכון, שלושה דברים שאתם זקוקים להם על מנת למשוך את עצמכם קדימה ולהפוך את עצמכם לאומה מודרנית, אומה של המאה ה 21.
ישראל חסון: הדבר הראשון הוא חינוך, השני הוא חינוך והשלישי הוא חינוך.
ישראל חסון: אלה שלושת הדברים שאתם צריכים, זה מה שצריך.
ישראל חסון: אתם רוצים שהאנשים שלכם יקבלו לא רק את הקצפת, לא לתת את החינוך רק לאליטה של החברה אלא לתת חינוך לכולם, צריכים להיות מאד נדיבים בזה, לא צריכים להיות נדיבים אולי בטיפול הבריאותי, ברווחה בכל מיני דברים אחרים כי מה שצריכים לעשות הוא לאפשר לאנשים, לאוכלוסיה, להוציא את עצמה בעצמה ולצורך זה צריכים את שלושת הדברים האלה: חינוך, חינוך וחינוך.
ישראל חסון: הדבר השלישי ברשימה, מדובר פה במחקר ובאופן יותר ספציפי, מחקר בסיסי.
ישראל חסון: פירוש הדבר, כשאני אומר מחקר בסיסי אני מתכוון למחקר שנראה לכם לחלוטין חסר ערך.
ישראל חסון: ואני חושב שבמדיניות של חדשנות ובמדיניות של מחקר ופיתוח, יש נטיה להדגיש את החלק היישומי יותר.
ישראל חסון: אני חושב שזה חשוב, חשוב מאד בעיקר במינון, במחקר ישומי, יש פה הרבה יותר מימון מצד הממשלה, אני לאיכול לצפות מיזמים פרטיים לממן בהיקף רחב מחקר בסיסי אבל אני חושב שהממשלה כן צריכה לעשות את זה כי זה חיוני לחדשנות.
ישראל חסון: כשאתה מממן משהו שהוא יישומי זה כבר לא חדשנות, זה כבר נמצא, זה כבר קיים, זה כמו להיות בהריון, מחקר יישומי במימון זה כמו לדאוג שהתינוק, לדאוג לבריאותה של האשה שהיא כבר בהריון, לממן מחקר בסיסי זה לגרום לאשה להיות בהריון וזה הרבה יותר קריטי כי חדשנות אמיתית מגיעה מדברים שהם עדיין לא ישומיים ואני אתן לכם מספר דוגמאות לכך.
ישראל חסון: הדוגמאות האלו כולן דוגמאות ישראליות.
ישראל חסון: וכולן מגיעות ממתמטיקה שזה התחום שלי, זה החוזק שלי ומזה אני מתפרנס, ממתמטיקה.
ישראל חסון: כשאני הייתי איש צעיר, למדתי בארצות הברית ואת התואר הראשון שלי קיבלתי בקולג' העירוני של ניו יורק, אהבתי מתימטיקה בתיכון וכשהגעתי לקולג' למדתי מתימטיקה, אחד הדברים שקראתי באדיקות היה תיאוריית המספרים ואתם רואים שהמילה מספרים כתובה בכחול אבל תיאוריה באדום, זה היה חומר תיאורטי לחלוטין.
ישראל חסון: הסיבה שבגללה אהבתי את תורת המספרים היתה שהבעיות הן מאד טבעיות והדבר השני שקל מאד להציב את הבעיות או לנסח את הבעיות ואפילו ילד בבית ספר יסודי יכול להבין את זה.
ישראל חסון: אני לא אכנס לזה עכשיו כי אתם לא תלמידים של בית ספר יסודי.
ישראל חסון: ואני לא אכנס לזה עכשיו רק תאמינו לי שתלמיד בית ספר מסוגל היה להבין את הבעיות, אבל הפתרונות מאד מאד מסובכים, מאד עמוקים כדי להגיע למשהו שהוא בעל ערך בתורת המספרים (מה אני עושה לא בסדר?) חייבים לדעת הרבה מתימטיקה לעומק וזה לא נראה כאילו שזה קשור בכלל למספרים אבל, אלו שלש סיבות והסיבה הרביעית היתה: זה פשוט חסר תועלת, וזה היה תחום במתמטיקה, באמצע המאה הקודמת, אם עושים מתימטיקה יישומית, זה מלוכלך, אתם מלכלכים את הידיים, מה שצריכים לעשות זה מתימטיקה טהורה.
ישראל חסון: ובכן, הכהן הגדול כביכול של התחום היה מתימטקאי בריטי בשם G.H.Harbie, מה שהוא אמר היה שהדבר היחידי שהוא הצטער שעשה בחייו היה שהוא מצא נוסחה שהיא שימושית בתחום הגנטיקה.
ישראל חסון: ה הדבר היחידי שהוא מצטער עליו.
ישראל חסון: אני הייתי אדם צעיר, הייתי מושפע בקלות והתעסקתי בזה הרבה.
ישראל חסון: גבירותי ורבותי, המחשבים שלכם לא היו עובדים בלי תורת המספרים, תורת המספרים הפכה לבסיס לקריפטוגרפיה והמחשבים שלכם היו מתים בתוך דקות אלמלא תורת המספרים.
ישראל חסון: לכן, אותו מומחה למתמטיקה בודאי מתהפך בקברו, אותם אנשים שהמציאו את כלי הקריפטוגרפיה שמאפשרים למחשב שלכם לעבוד, אחרת לא היה לנו דבר כזה היום, אתם לעולם לא יודעים מאיפה הדבר הבא יגיע.
ישראל חסון: הדוגמה השניה היא תורת המשחקים וזה, כמו שאמרתי לכם, זה התחום שלי, מזה אני מתפרנס, זה התחיל ממשהו לחלוטין חסר תועלת לרוע המזל, השם נדבק, זה התחיל ממשחקים, מפוקר, משחקי ילדים, אבן נייר ומספרים, כל הדברים האלה, משם זה התחיל, והתוצאה החשובה הראשונה היתה, היא הושגה על ידי ג'והן וון נויימן שהמציא גם את המחשב האלקטרוני הראשון, אחד המתמטיקאים המפורסמים יוצאי הדופן של המאה ה-20 שהפך להיות יושב ראש הוועדה האטומית בארצות הברית והוא המציא את תורת המשחקים, זה היה נראה כמו משחק בזמנו ואז הוא פגש את אוסקר מורגנשטרן, כלכלן אוסטרי ויחד הם כתבו ספר שהיווה ציון דרך לגבי התנהגות כלכלית ותורת המחשקים והשאר בגדר היסטוריה, תורת המשחקים הפכה להיות מדע יישומי לעילא ולעילא וזה המשחק שלי בעצם.
ישראל חסון: הדבר הבא הוא תורת הקשרים, knot theory, זה כמו הקשר שאתה קושר את העניבה שלך או קשר בחבל, תיאורית הקשרים או תורת הקשרים, הבעיות הן מאד טבעיות, שוב, אפשר להסביר אותן לתלמיד בית ספר, קל מאד לנסח אותן, אבל הפתרונות עמוקים מאד, ומבלי הרבה מתימטיקה גבוהה אי אפשר להתמודד אותן והדבר הרביעי הוא, זה היה בזמנו פשוט חסר תועלת לחלוטין.
ישראל חסון: ב 1954 סיימתי את התיזה שלי, על תורת הקשרים, ובאותו הזמן זה היה חסר תועלת לחלוטין אבל זה מה שמשך אותי לדבר בעצם.
ישראל חסון: ב 2004 אני יושב בדירה שלי, בעשר בערב, אני קורא משהו, עובד על משהו, הטלפון מצלצל.
ישראל חסון: אני עונה לטלפון, הנכד שלי יעקב, שהיה סטודנט לרפואה בבאר שבע, אומר לי: סבא, מה המספרים מקושרים או מתקשרים linking number - is Ya'acov?
ישראל חסון: אתה מדבר על תורת הקשרים?
ישראל חסון: והוא אומר כן, הפרופסור שלנו ניסה להסביר את זה, אני לא הבנתי אותו, ואני לא חושב שהוא בעצמו הבין את זה.
ישראל חסון: אז בבקשה, אני יודע שאתה כתבת את התיזה שלך על הנושא הזה, מה זה?
ישראל חסון: ואני אמרתי: יעקב, רק שניה, תן לי לשבת.
ישראל חסון: חמישים שנים מאוחר יותר, כמעט לפי היום, הפרוייקט שאני עסקתי בו בגלל שהוא היה חסר תועלת לחלוטין, נלמד בשנה השניה של בית ספר לרפואה.
ישראל חסון: שאלתי את יעקב: בשביל מה אתם צריכים את תורת השקרים והוא אמר: הדי.
ישראל חסון: אנ.איי.
ישראל חסון: בתא -ואז בכלל לא ידענו מה זה די.
ישראל חסון: אנ.
ישראל חסון: איי, הדי.
ישראל חסון: איי בתוך תא יכול ליצור קשר בתוך עצמו וזה גורם לבעיה, בבקשה תסביר לי מה זה המספרים המתקשרים.
ישראל חסון: אני לחלוטין "נפלתי" מן הרעיון הזה.
ישראל חסון: הנכד שלי ללמד את אותה התיאוריה, את אותו חומר שהיה חסר תועלת לחלוטין והפך להיות שימושית ברפואה.
ישראל חסון: הדבר האחרון הוא תורת הקבוצות set theory, כל הדבר הזה הוא תיאוריות, תורת הקבוצות היא איזשהו ענף של מתימטיקה, אחד המייסדים של המתמטיקה הישראלית פרופ' אברהם פרנקל, הלך לעולמו בשנות ה-60, היה באוניברסיטה, במחלקה למתימטיקה והיה מומחה לתיאורית הקבוצות, הוא תרם הרבה מהבסיס זה עדיין נושא מאד מאד ערטילאי, זה עוסק בבסיס של המתמטיקה?
ישראל חסון: וזה יכול להיות ישומי בדברים שאני מכנה "יכולת מחשב" ואם לקצר את כל הענין, אותם סטודנטים של פרנקל, שלמד את תורת הקבוצות, שלמדו ממנו, הם הפכו להיות מייסדי תעשיית המחשבים בישראל.
ישראל חסון: תחילה היה מדע המחשבים תיאורטי בלבד, ואז הוא הפך להיות מדע מחשבים ישומי, מחשבים וכל אותם הדברים שיש לפניכם הם קשורים למחקר הזה, האבסטרקטי לחלוטין שנעשה על ידי פרנקל.
ישראל חסון: יוצא, איפוא, אין לדעת מאיפה תגיע החדשנות.
ישראל חסון: במקומות כמו סין למשל, הייתי שם מספר פעמים ואנשים שאלו אותי: מה אנחנו צריכים לעשות?
ישראל חסון: אמרתי להם: אתם מצויינים בהנדסה אבל אתם חייבים להדגיש אתה מחקר הבסיסי הרבה יותר מאשר מה שאתם עושים כרגע וזה לדעתי דבר חשוב וחיוני לחדשנות.
ישראל חסון: גבירותיי ורבותי, אני תמיד משתמש בשפה של המדינה שבה אני מדבר, כדי לומר תודה וזה מה שאני עושה כאן, תודה רבה.
דניאל וייס: תודה רבה פרופסור אומן, נדמה לי שממש כמעט פתרת את הקשר הגורדי.
דניאל וייס: עכשיו התכנית היא כדלקמן: אנחנו יוצאים לארוחת צהרים, אנשי הכנסת יכוונו אתכם למקום שבו יש בופה, באודיטוריום של הכנסת, תהיה לכם הזדמנות להסתכל סביב ולאחר מכן נחזור בשעה שתים ורבע.
דניאל וייס: לאחר מכן, בסביבות השעה ארבע ייערך סיור בכנסת.
דניאל וייס: נהיה גם במליאה ותראו כיצד מתנהלים הדיונים שם, אחר כך פניכם מועדות למוזיאון ישראל, עד אז יתגברו אולי על רעשי הרקע, המדענים ודאי ימצאו פתרון.
דניאל וייס: מושב שני: חדשנות כמענה למשבר הכלכלי העולמי
אבי חסון: אלי אופר, שהיה יושב הראש לשעבר, גם כן יציג את הדברים.
אבי חסון: המדען הראשי, רק לאחרונה נכנס לתפקידו ואני רוצה לאחל לו הצלחה.
אבי חסון: תודה לך אדוני יושב הראש, אורחים נכבדים ותודה שהצטרפתם אלינו לישיבה זו.
אבי חסון: מה שאנחנו מבקשים לעשות בשעה הבאה הוא לדון בנושא שאתם רואים כאן על המסך, נדבר על חידושים, המשבר הכלכלי.
אבי חסון: יש לנו קבוצת מומחים שאציג אותם, אציג מצגת קצרה כדברי הקדמה ואחר כך יהיו שאלות, אנחנו מקווים גם כן שיהיה לנו אחר כך זמן לשאלות ותשובות מן הקהל.
אבי חסון: לאלה מכם שלא כל כך מכירים את משרד המדען הראש, אנחנו יחידה ממשלתית שאחראית על יישום מדיניות בדבר קידום המחקר והפיתוח, המדע והטכנולוגיה, יש לנו סקטורים שונים, מתחיל מן המחקר הבסיסי ועד והפיתוח התחרותי, מר שטרית, אתה דיברת על המימון ואני מוכרח לומר שאצלנו יש תכנית חדשה, אצלנו במדען הראשי, ואני מבקש בדיוק לעשות את הדבר ההפוך, את המחקר הבסיסי לשימושי.
אבי חסון: לא ניכנס לעובי הקורה, אני לא רוצה להתעכב על המשבר הכלכלי ובודאי כולכם חוויתם אבל פה, ארגון המטבע הבינלאומי ואם מדובר פה על מקומות חשובים, עם תחזיות לגבי 2011 ו 2012, אתם רואים את המספרים, הם משקפים את המציאות אשר כולנו מודעים לה.
אבי חסון: יש הבדל בין מדינות מפותחות למדינות מתפתחות, ב 2008 וב 2009 היו תקופות מאד קשות אבל, בישראל היה המזל או שהכנו עצמנו , וכאשר מסתכלים על נתונים זה מרשים מאד, וזה מראה גם כן את חוזקה של הכלכלה הישראלית, יש לנו נתונים שמראים את זה.
אבי חסון: התל"ג מייצג במיוחד את ה- - ב 2000 ואחר כך השינוי ב 2000, אם אנחנו מסתכלים על השנתיים שבנדון, בישראל לא היו שנים עשר חודשים של צמיחה שלילית ואנחנו רואים רק שני רבעונים של צמיחה שלילית ואם אנחנו מסתכלים על הנתונים של שנה שעברה אנחנו רואים צמיחה יפה.
אבי חסון: התחזית ב 2011 היתה 4.5 התחזית האחרונה היתה יותר טוב.
אבי חסון: נגיד בנק ישראל, פרופ' פישר אמר שאנחנו מצפים למספרים טובים יותר ולכן, אנחנו רואים שהכלכלה איתנה.
אבי חסון: לסכם את השקופית הזו בשתי שורות, אלה גם נתונים של קרן המטבע הבינלאומית.
אבי חסון: אתם יודעים שזה פחות או יותר ללפי רצוננו, על פי המדיניות של הממשלה, ויש לנו, למעשה, מגמה טובה, גם מבחינת החוב, אלה נתונים חיוביים.
אבי חסון: אני חושב שראינו חלק מן האינדיקטורים של איתנות הפעולות אבל גם דיברו על האתגרים ועל צללים, כשמדברים על נתונים כלכליים אנחנו יכולים לומר שההייטק הם המפתח, מחצית הייצור הוא בהייטק, ואנחנו רואים שעד 2005 זה היה רק שליש אבל אנחנו מדברים פה הרבה מאד על הייטק, על תעשיית הידע, על כלכלת הידע, זה חלק בלתי נפרד מן התעשיה שלנו ואנחנו יחדיו ננסה להבין חלק מן הסיבות לכך שהנתונים של כלכלת ישראל נראים כה יפה על השקופית אבל אנחנו רואים שהרוב נמצא בתחום החדשנות.
אבי חסון: חדשנות היא למעשה מערכת אקולוגית, זה כולל את התעשיה אבל גם את האקדמיה, את הקהילה הפיננסית וגם את הממשלה.
אבי חסון: את המדען הראשי ואת יתר הגופים.
אבי חסון: אני רוצה לשתף אתכם בקצרה עם כמה מן הנוהלים הטובים ביותר, חלק מהם מהווים בסיס טוב לדיון, כאשר אנחנו שמענו את הדברים של יוריקה, ראיתי אתכם מייצגים את יוריקה כאן וזה מראה לנו שזה הנוהל התקין שכולנו הולכים על פיו אבל, בישראל הנכס הטוב ביותר שלנו הוא הנכס האנושי לא רק בצד המחקר אלא גם מבחינת היזמות, יש לנו שילוב של הון אנושי מאד מיומן ודובר כאן כבר על חשיבות ההשכלה, עם הנכונות לקחת סיכונים וגם יזמות.
אבי חסון: זו חברה מאד דינמית, גם זה נאמר.
אבי חסון: הדברים מוטמעים ב- DNA של החברה, על אף המגבלות הפוליטיות והאחרות אנחנו הופכים את המינוס לפלוס, והופכים את זה לדבר חיובי.
אבי חסון: כאשר אנחנו מדברים על הגלובליזציה, יוריקה היא מסגרת אשר מרחיבה את גבולותיה, גם כן לכלול את המדינות החדשות, המתפתחות, ואלו בעצם התכונות החיוביות אבל, כממשלה, אנחנו רוצים לתחום, לתרום וליהנות מן המערכת האקולוגית המיוחדת הזו של החברה.
אבי חסון: אנחנו מדברים לא רק על משרדי ממשלה אלא ישויות שיש להן תמיד עם הקהלים, עם האקדמיה, עם התעשיה, כדי לנסות ולהבין מהם הצרכים, הצרכים המשתנים וכך להעלות גם תכניות, מסגרות וגם פתרונות לכל אותם צרכים משתנים.
אבי חסון: זה יכול להשתנות מבחינת שווקי יעד, מבחינת תכניות ספציפיות בדרג הכלכלי אשר מייצגים לפעמים צורך, שהממשלה יכולה לתת יד כדי לתת פתרון מסוים אבל, אנחנו גם מנסים להישאר נייטראלים, לממן את מיטב הפרוייקטים כפי שזה כבר נאמר בצורה הטובה ביותר, לאו דוקא למצוא את הסקטור אלא לבדוק את כל היישומים, את כל המערכת הזו, כדי למצוא את הפרויקטים הטובים ביותר והדבר הזה נובע מכך שאנחנו, הממשלה, אולי לא היישות הנכונה כדי למצוא איפה החדשנות נמצאת אבל השוק הפרטי, לו יש מיומנות טובה יותר משלנו.
אבי חסון: עכשיו, כשאנחנו מדברים על הכללה של מחקר ופיתוח יוריקה היא למעשה מסגרת של סייעת לנו.
אבי חסון: העובדה שישראל מונתה לנשיאה למשך שנה משקפת ללא ספק את מעמדנו.
אבי חסון: אלה דברי פתיחה ואני מקווה הזמן לשאלות ותשובות אבל, קודם כל ניתנת רשות הדיבור לאנשי המקצוע.
אבי חסון: הראשון הוא דר' בה סוואן ג'ין, מנכ"ל ה E.D.B, מועצת הפיתוח הכלכלי בסינגפור.
אבי חסון: סינגפור היא ללא ספק מעצמה גלובלית ולכן, אנחנו מאד שמחים שאתה אתנו, הוא היה במועצת הפיתוח בכל מיני תפקידים, והיה חיוני בפיתוח מדעי החיים והוא גם כן רופא, ויש לו גם מאסטר במינהל עסקים, אנחנו ממש נרצה לשמוע את דבריך ואת נקודת המבט שלך, כאשר מדובר במדינה שאיננה תחת המטריה של יוריקה.
אבי חסון: שרון קדמי הוא המנכ"ל של משרד התעשיה, וזה ללא ספק המשרד החשוב ביותר יחד עם משרד האוצר כשמדובר בביצוע של תכניות, הכל פחות או יותר תחת מנהיגותו וניהולו.
אבי חסון: אהרון מנקובסקי, יש לו הרבה "כובעים".
אבי חסון: הוא יושב ראש האגודה של ההייטק בישראל (H.T.I.A), הוא למעשה, מייצג את כל המערכת הזאת, בימים אלה הם גם כן מנהלים אירועים חשובים, אבל הוא גם שותף בכמה מקבוצות הון סיכון הטובות ביותר בארץ, שנמצאות בשטח כבר הרבה שנים, חמש עשרה שנה.
אבי חסון: הוא ניהל גם כן חברות גדולות כמו ארביטק.
אבי חסון: אנחנו מאד שמחים שאתה אתנו.
אבי חסון: אחרון חביב פרופ' שמואלי, סגן נשיא לענייני מחקר בטכניון, לא רק פרופסור אלא גם השתתף בתעשיה, ב H.P., ב I.D.N. ובכל פעולות של הייטק.
אבי חסון: קשה לראות את התחום הזה מבלי, להיכנס גם לתחום הזה.
אבי חסון: לכן, הוא ממש מייצג את המערכת כולה.
אבי חסון: אלו שלושת השאלות, ואנחנו נקרא את כולן מראש.
אבי חסון: גם תוכלו לחשוב על שאלות משלכם.
אבי חסון: השאלה הראשונה היא: אילו הזדמנויות צצו מן המשבר הכלכלי העולמי וכיצד אתם מנצלים את ההזדמנויות האלה?
אהרן מנקובסקי: אחר צהרים טובים.
אהרן מנקובסקי: אני שמח להיות פה, תודה על ההזמנה.
אהרן מנקובסקי: אם אני אבקש לדבר על שינוי אחד מרכזי שהמשבר הכלכלי יצר, אני חושב שמדובר פה בשינוי שאנחנו הבנו בעשר השנים האחרונות שלבנות הסיוע, לבנות חברה זה לא רק פעולה פיננסית גרידא אלא שאנחנו גם חלק מן העולם, במצב שכזה ברור שהבועה התפוצצה בשנת 2000 אבל היתה הרגשה שבניית חברת הייטק, חברה טכנולוגית, היא למעשה יותר מאשר רק להרוויח פה כסף ושם להיכנס לשוק המניות אלא יש מצב שבו כל המערכת האקולוגית שהזכרת, הממשלה, השקעות, חברות גדולות, כל אלו יחדיו, נתנו יד והבינו את המצב, מכאן ליצירת ערך כך אפשר לקבל יותר הכנסה.
אהרן מנקובסקי: כאשר נבחן את הדברים, את פעילויות סוף השנה, יש פה דברים שונים.
אהרן מנקובסקי: למשל בגיאוגרפיות חדשות, לפני עשר שנים הודו לא היתה שוק יעד, אבל כשאנחנו מודדים את היכולת של מערך הטיסה, בדרך כלל נסעו ב 00:01 בלילה לניו יורק אבל, היום אנחנו רואים שלבייג'ין אלו טיסות מלאות,יש טיסות לשם, לכן יש נושא חשוב של הגיאוגרפיה, הדבר החשוב ביותר, האחרון, הוא תחושה שאפשר להתחיל לבנות שוב תעשיייה מאוזנת, לא רק חברות קטנות שמוכרים אותן בשביל כסף קטן אלא חברות קטנות, בינוניות וגדולות שבסופו של דבר יוצרים את המצב המאוזן.
אהרן מנקובסקי: תודה.
בה סוואן ג'ין: תודה על שהזדמנתם אותי.
בה סוואן ג'ין: בסינגפור הקטנה, השינוי הגדול אחרי המשבר הפיננסי הגלובאלי, היה עלייה בחשיבותה של אסיה, זה דבר שאנחנו ראינו בהרבה מאד חברות, לא רק בסינגפור ואסיה אלא בעולם כולו.