GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק בן ישראל: ועוד בתשובה לשאלת יושב הראש אומר כך: בחישוב חמש שנתי, הכסף הוא בערך חמש מאות מליון של התקציב הזה, מיליארד מן הגופים האלה, ומיליארד נוספים מגופים חיצוניים.
יצחק בן ישראל: הכל בהסכמה על ידי הגופים הללו.
יצחק בן ישראל: בסך הכל חמש מאות מליון שקל לשנה.
יצחק בן ישראל: מאה הוא נותן, מאתיים גופי ממשלה אחרים ומאתיים נוספים –ללא התחייבות אבל יש לנו בסיס טוב לחשוב שהמיגזר העיסקי-הפרטי יתן לנו את הסכום.
יצחק בן ישראל: זה סכום שלא עונה לכל הצרכים ומיד נגיע להמלצות, כי יש צרכים שדורשים סכומים יותר גדולים אבל זה טוב להתחלה.
יצחק בן ישראל: ראש הממשלה היה מאד ברור בסיכום שבו אישר את התקציב שזו רק התחלה וזה יגדל.
יצחק בן ישראל: כל זה יהיה בניצוחו של מטה הסייבר.
יצחק בן ישראל: לגבי אחריות: במרחב האזרחי ברובו, אין כלל אחריות, לא ברור מי אחראי על הנחיית הגופים להגנה, למעט ממיגזר מצומצם יחסית של תשתיות קריטיות.
יצחק בן ישראל: המלצתנו היתה -והיא נתקבלה, בהסכמת השב"כ ובהסכמת הממשלה, שהסמכות שיש היום לרא"ם, הראשות לאבטחת מידע, לגבי התשתיות הקריטיות, תורחב למרחב האזרחי.
יצחק בן ישראל: המדינות והרגולציה.
יצחק בן ישראל: דיברתי על השקיפות ועל מיקור החוץ, יש עוד דברים שונים ולא אכנס כאן לפרטי הפרטים למרות שהם חשובים.
יצחק בן ישראל: אנו מאמינים שאם אנחנו רוצים שלמערכת הבטחון יהיה בסיס טוב להישען עליו, כמו בשאר תחומי הטכנולוגיה, היא צריכה תעשית סייבר חיה, חיה בזכות עצמה.
יצחק בן ישראל: לגבי מו"פ, יש מספר דברים: קודם כל באקדמיה יש יותר מחקר ופחות פיתוח, וזה חלק מן הפערים של המו"פ, אז יש באקדמיה, יש בתעשיה, יש בתעשיה לטובת יצוא ויש בתעשיה לטובת הבטחון הפנימי.
יצחק בן ישראל: הגדרנו את התכניות, הגדרנו יעדים, ניסינו לאמוד את התקציבים הנדרשים לדבר הזה ובסוף חילקנו אותו ביחס שעליו דיברתי קודם.
יצחק בן ישראל: זה כולל את מרכזי המצויינות.
יצחק בן ישראל: על מחשב העל דיברתי קודם.
יצחק בן ישראל: סימולטור ומעבדת הסמכה: יש להקים סימולטור כזה ומעבדת הסמכה.
יצחק בן ישראל: מעבדת הסמכה היא סוג של קביעת תקן.
יצחק בן ישראל: יש מוצרים שהם טובים להגנה אבל מישהו צריך לתת את התקן ולומר: זה דבר טוב ומקנה הגנה ברמה מסויימת וכו'.
יצחק בן ישראל: לשאלת יושב הראש, בתחומים מסויימים זה קיים כמו בענין הצופן, למשל, שקיים בתוך מערכת הבטחון ואנחנו רוצים –על סמך מה שקיים, להרחיב את הקיים כשהסמכות תהיה בסופו של דבר משותפת לרא"ם ולמערכת הבטחון.
יצחק בן ישראל: הגדרנו את הדברים שיש לעשות.
יצחק בן ישראל: חינוך: אמרתי קודם שהגענו למסקנה שלא די בהשכלה הגבוהה אלא יש להעלות את המודעות לסייבר כבר בגיל הצעיר של התלמידים.
יצחק בן ישראל: פיתוח כלים לחירום: קודם כל יש לדעת איך נתבצעה התקיפה.
יצחק בן ישראל: הזכרתי את הדוגמה של r.s.a. והבנקים.
יצחק בן ישראל: שנית, יש צורך בשיקום מייידי.
יצחק בן ישראל: יש לדעת מה עושים, איך משתקמים, מהם הגיבויים, איך חוזרים לחיים.
יצחק בן ישראל: חלק מן הכלים קיימים בשוק וצריך רק לדאוג שהם יהיו למערכות הקריטיות וחלק מן הכלים לא קיימים ויש לפתח אותם.
יצחק בן ישראל: מעטפת הגנת cyberspace לאומית, הכוונה למערכת דומה למה ש r.s.a. מבצעת עבור הבנקים בחוץ לארץ אבל מדובר על משהו לאומי, כלומר, לא כל מפעל לעצמו ולא כל תשתית לעצמה אלא משהו שהוא מקיף.
יצחק בן ישראל: בנוסף, להגנת ה cyberspace המבוזרת, ומתחת לכותרת הראשית כאן יש הרבה מאד טכנולוגיות שמסבירות מה יש לעשות.
יצחק בן ישראל: טכנולוגיות תוצרת הארץ כמובן.
יצחק בן ישראל: עד שיוקם המטה הזה וימוסד בינתיים המעמד שאנחנו עשינו ימשיך עם ועדת מעקב אבל, ברגע שיוקם המטה נעביר את המטה ונסיים את עבודתנו.
מאיר שטרית: היכולת של מדינת ישראל להתגונן היא קריטית וכאמור, לא רק לה אלא שגם ארצות הברית מוטרדת, כמו שראינו בסרטון.
מאיר שטרית: בדיון בינלאומי שהייתי בו שאלתי אם יש אפשרות לנתק את האינטרנט ברגע שקורה משהו ולא הצליחו לתת לי תשובה.
יצחק בן ישראל: אפשר.
יצחק בן ישראל: לפני מספר חודשים עבר חוק בארצות הברית המאפשר לנשיא לנתק את האינטרנט בכל המדינות שם.
יצחק בן ישראל: הבעיה תהיה בהגדרה של המצב הבטחוני באותו הרגע.
יצחק בן ישראל: כל המדינות בעולם יושפעו מניתוק כזה בגלל הקשר שלהן לשרתים.
מאיר שטרית: על כל פנים, הענין חשוב ולא לחינם ראש הממשלה אישר תקציב ואמר את דעתו.
מאיר שטרית: עלינו לזכור שהמדינה משקיעה במערכת הבטחון מדי שנה כחמישים ושלושה מיליארד שקל כולל המענק האמריקאי וכאמור, כיום אפשר למוטט מדינה בלי טנקים ובלי מטוסים, מה גם שהצבא לא יוכל להושיע.
מאיר שטרית: לכן סכום של חמש מאות מליון שקל נשמע צנוע –יחסית, בהתחשב בסכנה.
מאיר שטרית: יש לשאול מה קורה בשעת חירום?
מאיר שטרית: האם יש יכולת שיקום וכו'?
מאיר שטרית: האם יש d.r.p.?
מאיר שטרית: מבדיקה שאני עשיתי במשרדים שונים עולה שאין היום אפילו d.r.p. מספיק טוב, גם לא במשרדי הממשלה.
מאיר שטרית: לכן יש חשיבות גדולה מאד לעבודה שעשיתם.
מאיר שטרית: מה גם שתידרש חקיקה בענין הזה, חקיקה שתתן insentive, גם למערכות אזרחיות ואפילו להיטיב עם מערכות אזרחיות כדי לעודד אותן להגן על מערכות המיחשוב שלהן, כי ברגע שמערכות אזרחיות קושרות רבים מן האזרחים אז אם הן נופלות הרי שכל המחוברים אליהן ייפגעו.
מאיר שטרית: הדוגמה הבולטת היא הקריסה של "סלקום" שקרתה לא מזמן ועד היום, אגב, הם לא מגלים מה היתה הסיבה.
מאיר שטרית: הדבר יכול לקרות, מן הסתם, גם במערכות אחרות.
מאיר שטרית: וקריסת חברת טלפונים, ניחא אבל מערכות אחרות הן קריטיות לקיום.
מאיר שטרית: תבורכו על פועלכם.
מאיר שטרית: אני מודה לכל השותפים במאמץ.
מאיר שטרית: אני מוכן להיות כלי שרת בידיכם לצרכי חקיקה, ככל שתרצו לקדם את הענין.
איגור קנובסקי: במכללות האקדמיות יש עכשיו כח מחקר חזק, המכללות קיבלו זכות לנהל את המחקרים ואנחנו מחפשים את הנושאים המתאימים למחקר.
איגור קנובסקי: אנחנו עושים מחקרים ישומיים ואנחנו יכולים להצטרף גם אל הנושא הזה ולתרום לו.
איגור קנובסקי: המשימה שעכשיו דיברנו עליה היא רצינית והיא תמידית, כלומר, אין לה מגבלת זמן ולכן יש להכין את התשתית עוד עם הסטודנטים.
איגור קנובסקי: 50% מן הסטודנטים לתואר ראשון לומדים במכללות האקדמיות ובאותם מקצועות של מידע ומדעי המחשב אנו נדרשים לקורס נפרד לבטחון במרחב הוירטואלי וכדי לבנות את הקורס הזה, אותם המרכזים שכבר קיימים והוקמו לצורך המחקר, יקחו על עצמם להדריך את האנשים המתאימים כדי שכל סטודנט בתחומים האלה יקבל את הרקע ויוכל בעתיד שלו לתמוך בנושאים האלה.
דני דנון: מעבר לדברים הברורים, במסגרת הטיפול בנושא הזה חובה להגיע לציבור הרחב ולתודעה שלו, מעבר למה שאנחנו חושבים שצריך ואדגים.
דני דנון: מסתבר שאחת ההתקפות שיצאה מישראל יצאה ממחשב של קיבוץ שהיה אחראי רק על ההשקיה ומכאן יוצאים שני דברים: האחד, כשאין מודעות אף אחד מאתנו לא מצפה שמחשב ששוכב בשדה ומפקח רק על השקיה יהיה נקודת התקפה והשני הוא שלכל אחד בציבור יש מה לדעת ולעשות בנושא הזה.
דני דנון: דוגמה שניה, התשתית היחידה שעבדה ביפן בקרות רעידת האדמה היתה האינטרנט וזה איפשר לציבור לתקשר ואיפשר לגורמים השונים ללמוד מה קורה.
דני דנון: בקרות כאן שעות חירום אחד הדברים שיש לחשוב עליהם הוא איך לאפשר לציבור תקשורת מינימלית.
דני דנון: הנושא הזה לא נמצא באג'נדה של אף אחד מן הגופים הרגילים כי כל אחד חושב על עצמו בשעת חירום.
דני דנון: משתי הדוגמאות רואים שהנושא הזה מורכב ולא פשטני ובנוסף, שהוא לא בתפיסת ההגנה המקובלת בישראל.
דני דנון: לשולחנכם איך לחשוב.
דני דנון: אני רוצה להודות לפרופ' איציק בן ישראל ולכל הצוותים הרבים, ביניהם הצוות שלי, עשרות אנשים שנתנו המון מזמנם עם נכונות מלאה כדי להירתם בחודשים ספורים.
דני דנון: נושא הפרטיות.
דני דנון: על שולחנך, כבוד יושב ראש הועדה היה כבר דיון מאד ארוך בנושא הפרטיות ואנחנו כאן חוזרים אליו מזווית אחרת.
דני דנון: ושוב, פרטיות חובה שתעמוד כנר לרגלינו, עם האיזון המתאים.
דני דנון: ואפשר לעשות את זה כלומר, אנחנו לא חייבים ללכת לכיוון שבו נדרשת כל הפרטיות כדי להגן.
דני דנון: יש למצוא את הדרכים לעשות אגרגציה, זה דורש אמנם יותר עבודה ויותר מאמץ אבל אפשרי, כמו בהפרדה בין מערכות שהוצעה בעבר, שבה רק בעת שילוב בין המערכות אפשר להגיע למידע פרטי.
דני דנון: ונכון שהמשטרה והצבא מעדיפים את כל המידע בהישג ידם אבל חובת
דני דנון: כם לדאוג שזה לא יהיה.
מאיר שטרית: יש שלש מדינות שבהן הרחיקו לכת ושם הגוף המאבטח יכול להיכנס לכל מחשב של כל אזרח וזאת על פי חוק.
מאיר שטרית: בארצות הברית, אחרי אסון התאומים קיבלו החלטות מרחיקות לכת ביניהן היכולת של המימשל להיכנס לכל מחשב בארצות הברית.
מאיר שטרית: עדיין יש למצוא את האיזון בין הפרטיות לבין ההגנה על המדינה.
מאיר שטרית: אני מאמין שאפשר לקיים את שני הדברים ביחד.
מאיר שטרית: נמצאים אתנו כאן אנשי מימשל זמין.
מאיר שטרית: אני מאחל הצלחה רבה למנהלת החדשה של הממשל הזמין ואני שואל: מה מידת ההתקפות והסכנה שיש על האתר הממשלתי gov.il?
כרמלה אבנר: צהרים טובים.
כרמלה אבנר: כן, אנחנו חשופים ביותר להתקפות.
כרמלה אבנר: אנחנו מגנים, ואני שמחה להגיד שלא נפרצנו.
כרמלה אבנר: שוקי פלג, שאחראי על אבטחת המידע במימשל זמין והיה גם חבר בוועדות השונות, יוכל לפרט יותר.
שוקי פלג: בוקר טוב.
שוקי פלג: כפי שכרמלה ציינה, אנחנו נמצאים בעולם הסייבר כבר למעלה מעשר שנים, כשממשל זמין הוקם.
שוקי פלג: כמות ההתקפות שנעשית ביום יום על האתרים בממשל זמין, או נסיונות להתקפה מפורטים בדוח שהצגנו בוועדה לפני כשבוע ומיד נגיע לנקודה הזו, יש הרבה מאד נסיונות התקפה מכל העלם, כולם נעצרים וכולם מתועדים.
שוקי פלג: ההתקפות הן מסוגים שונים, התקפות העיקריות הן נסיונות למניעת שירות ואדגים, זה בדרך כלל משקף את האירועים הפוליטיים שיש לנו.
שוקי פלג: כשהיה משט המרמרה, למשל, היו אנשים שראו אותו ב c.n.n.
שוקי פלג: והיו אנשים שראו אותו על מסכי הבקרה שלנו בצורה של נסיונות להתקפה על אתרים של ממשל זמין.
שוקי פלג: הדבר גרם לחוסר זמינות של חלק מן האתרים למשך עשר עד עשרים דקות וזה פחות או יותר המטרה שלנו.
שוקי פלג: להגיע למצב שבו אנחנו יכולים לעצור התקפות כאלו, שמגיעות מכל מקום בעולם, בזמן קצר מאד ולהמשיך את השירות למרות נסיונות ההתקפה.
שוקי פלג: מתקפות מסוגים אחרים, כמו השחתת פני אתרים או הכנסה של קוד זדוני, ככל שידוע לנו לא קרו דברים כאלה בממשל זמין ואני אומר "ככל שידוע לנו" כי בעולם אבטחת המידע אין מאה אחוז של בטחון.
שוקי פלג: אנחנו לא ראינו שום דבר כזה אבל זה לא אומר שלפני מספר שנים לא נכנס משהו ו"יושב" שם על ה gov.il אבל, אנחנו כרגע, נכון להיום, לא ראינו שום התקפה שהצליחה בנושא הזה.
שוקי פלג: בימים האלה אנחנו נערכים לקראת הפשעים הצפויים בעקבות הדיבורים על משט שיוצא לכיוון עזה ואנחנו נערכים כדי למנוע התקפות ולהחזיק שירותים של ממשל זמין, שהם תקינים זמינים לכל אזרחי מדינת ישראל.
יורם הכהן: קודם כל אני מצטרף לדברי פרופ' דולב בהקשר של הצורך לשמור על האיזון בין הפרטיות לבין הגנה מפני תופעות קיברנטיות ובהרבה מקרים הלחימה בתופעות משרתת את הפרטיות וזה היבט נוסף.
יורם הכהן: כלומר, יש תופעות כמו המאבק בין גוגל ובין סין, על החדירה לג'ימייל שנגמר בסופו של דבר בחשבונות ג'ימייל של אנשים פרטיים שפרצו אליהם אז יוצא שההגנה על פרטיות ועל התשתית הכללית משתלבות.
יורם הכהן: לגבי האחריות שלנו, אנחנו נמצאים היום במהלך של עידכון החקיקה, זו שנוגעת לאבטחת מידע בהקשר של הגנה על פרטיות, באופן של עדכון התקנות שקשורות לאבטחת מידע ולפרטיות ואנחנו מקווים להרים את רמת אבטחת המידע בכלל המשק.
יורם הכהן: הפרטיות משתלבת עם הגנה על התשתית בסופו של דבר כי יש לקחת בחשבון שעסקים כעסקים שהם מגנים על הנכסים שלהם, שהם המידע העיסקי שלהם, בדרך כלל רוצים להגן, ומגנים.
יורם הכהן: יש בעיה לא פשוטוה עם משרדי הממשלה ברמת ההגנה ואני לא מדבר על ממשל זמין אלא על מה שקורה בסופו של דבר ואנחנו מנסים להרים את זה כרגולטור.
יורם הכהן: לגבי שיתוף פעולה בינלאומי.
יורם הכהן: בתפקיד, בין היתר, אני מייצג את ישראל ב oecd בהיבטים של מדיניות מחשב ותקשורת ושם עולים כל הזמן נושאי הצגה של מדיניות אבטחת מידע לאומיות של מדינות שונות.
יורם הכהן: מסתבר שלוחמה קיברנטית מחייבת שיתוף פעולה בינלאומי בין המדינות שנקרא להן "מדינות טובות" זאת אומרת, כשמתקבלת התקפה מכיוון מסוים היא יכולה להגיע ממקום שנראה כמו עמית שלך ואי אפשר לדעת את זה ולכן שיתוף פעולה בינלאומי –לטעמי, הוא חלק משמעותי מחליפת ההגנה הזו ואני לא ראיתי בהמלצות שום התייחסות לענין הזה.
יורם הכהן: זה משהו שצריך לקחת אותו בחשבון כולל עבודה מול אותם גורמים במימשל האמריקאי והצרפתי והבריטי ובכל המדינות שלצורך הענין האינטרס שלנו הוא שמירה על אותם ערבים וצריך לפתח את הנושא הזה.
דניאל וייס: ארחיב מעבר למימד הקיברנטי ואציע את המימד הבא שנצטרך לכלול אותו והוא המימד של רשתות חברתיות וטלפונים סלולריים.
דניאל וייס: עד היום הם כבר הפילו שני מימשלים והצליחו לסבך את מי שרצה להיות נשיא צרפת וזה כלי לא פחות מסוכן.
דניאל וייס: הוא לא קשור רק למחשבים כי הוא גם בסלולארים שלנו ונצטרך, ברגע שנגמור את הטיפול בזה, נצטרך להתחיל טפל ברשתות החברתיות מבחינת הסיכון של הרשתות האלה ואני מעלה את זה פה כנושא לשלב הבא של הדיונים מן הסוג הזה.
מאיר שטרית: לגבי שיתוף פעולה בינלאומי, ראינו במצגת המלצות להצטרפות של ישראל בצורה פרו אקטיבית, מושכלת ושיטתית לתהליכים הבינלאומיים.
שחר הררי: תודה על ההזדמנות להציג את הדברים.
שחר הררי: נתבקשנו להציג את הנושא של גניבת זהות ואני לא יודע כמה שימת לב הנושא הזה קיבל.
שחר הררי: הדוגמה השכיחה היא רשתות חברתיות ומרבית הפריצות היום מגיעות משם.
שחר הררי: הפורץ "מתלבש" באופן מאד מדויק על עובד ארגון, כי הוא יודע שהוא גולש, למשל, ב my space והוא מכיר את החברים שלו במסנג'ר, הוא יכול בקלות להחדיר סוסים טרויאניים באימייל, למשל, וזו מערכת איומים שאין לה, למעשה, שום מענה בעולם.
שחר הררי: יש פער בין החבר'ה הצעירים שיושבים אתנו והם מבינים אינטרנט ברמה מאד מאד גבוהה לבין מה שמנהלי אבטחה בבנקים, למשל, יודעים, והפער במידע, פער של שנה וחצי שנתיים במידע הוא עצום.
שחר הררי: זאת אומרת אין התאמה בין האיומים לבין ההגנה.
שחר הררי: אדגים.
שחר הררי: בבנקים, כל כמה שיש להם מערכות מאד מתוחכמות, 90% מהם שבישראל משתמשים באינטרנט explorer 6, וכולם כאן מרימים גבה כי הם מבינים על מה אני מדבר.
שחר הררי: חברות הבטוח כלל לא מודעות לענין ועוד.
שחר הררי: עוד לגבי גניבת זכויות, אם מתקיף "התלבש" על עובד מבלי שהוא יודע ש"התלבשו" עליו, אז העובד למעשה חודר לארגון שלו עצמו.
שחר הררי: והוא לא יודע שהוא עושה את הפעולות האלה ואם נקח אותו לפוליגרף ימצא שהוא דובר אמת.
שחר הררי: מי שגנב את הזהות שלו נכנס בשמו למערכות מסויימות ושום מערכת אבטחה לא יודעת שזה תוקף כי הוא משתמש בזהות של העובד.
שחר הררי: זוהי שיטת הפעולה בשנים האחרונות בארגונים הגדולים.
שחר הררי: כל הקונספציה של האבטחה, כל התפיסה של גניבת זהות ומהי המשמעות שלה הלכה למעשה, גם אופן הגדרת וירוסים וסוסים טרויאנים, כל אלה יצרו פה חלל ריק.
שחר הררי: בחו"ל מתמודדים עם האיום הזה כבר שנתיים שלש, ולצערי, בארץ, במערכות האזרחיות, חלק מן המנמ"רים אפילו לא יודעים בכלל על מה אנחנו מדברים וזו תופעה שצריך לשים עליה דגש.
שחר הררי: ניסינו להגיע לוועדה שפרופ' בן ישראל הוביל ולא הצלחנו.
שחר הררי: לא רק אנחנו פועלים בתחום ויש פער בין מפת האיום הנוכחית -כפי שאנחנו רואים אותה, וכפי שאנחנו מדוּוָחִים לגביה לבין סוג ההתנהלות שהיא מתאימה לשנים שלפני שלש או ארבע שנים.
מאיר שטרית: אביא את הדוגמה שהבאת בזמנו בפני הועדה.
מאיר שטרית: דובר בבנק הפועלים, אדם נכנס עם זהות של עובד בנק וחשף חשבונות של עשרות אלפי אנשים כשהוא יכל לעשות כל דבר בחשבון שלהם, בלי ידיעה של אף אחד מהם.
מאיר שטרית: המערכת חושבת שמי שנכנס הוא עובד הבנק וגניבת הזהות מתבצעת בצורה מאד קלה.
שחר הררי: לדוגמה, באתרי קהילות אפשר לזהות מישהו, להיכנס בתור חבר שלו ולעקוב אחריו.
שחר הררי: ברגע שהוא יעשה פעם אחת טעות קטנה בלי לשים לב, הוא נכנס לאיזשהו אתר, הוא לא יודע מה קורה מאחורי הקלעים, ודי במסנג'ר או באיזה לינק פרסומי דרך הדוא"ל, יש למעשה קרוב לחמישים תיאורים שונים איך אפשר לעשות את הדברים האלה, למעשה יש מתקפה ברקע והעובד לא יודע שהוא יצר אותה, הוא לא יודע שהוא מתקיף את הארגון, אין לו מושג והמערכת לא יכולה להגיד.
שחר הררי: אין מערכות שבודקות את זה.
שחר הררי: ואני מדבר רק על מערכות אזרחיות כי אני לא יודע מה קורה בצבא.
שחר הררי: סוגים כאלה של מתקפות הם הנפוצים ביותר.
שחר הררי: תראו מה שקורה היום בפייסבוק.
שחר הררי: הגולשים לוחצים על כפתורים כשאין להם מושג מהם וכשאנחנו מנסים להסביר את הדברים אנחנו נתקלים במבוכה.
נילי מנדבליט: שלום.
נילי מנדבליט: אנחנו מבקשים לעורר את מודעות הוועדה והנוכחים לתכנית המסגרת האירופית, תכנית fp7, שישראל חברה בה, יש את תחום הבטחון שאני מטפלת בו, נושא הסייבר סקיורטי שם הולך וגדל.
נילי מנדבליט: האירופאים עצמם עדיין לא החליטו על מדיניות הם מחפשים את המקומות להם יקצו את המשאבים.
נילי מנדבליט: דרך הועדות האלו אנחנו יכולים להשפיע על השאלה לאן המשאבים האלה ילכו כולל, למשל, לנושא של תקינה, כרגע יש תהליך של מיפוי של איזה תחומים בתחום הבטחון חסרה בהם תקינה ויגדירו את סדר העדיפויות ואנחנו -נציגי מדינות, יכולים שם להשפיע על השאלה איזו תקינה תהיה בסדר עדיפות יותר גבוה.
נילי מנדבליט: לגבי ההערה של פרופ' דולב על הפרטיות, אנחנו רואים, השנה במיוחד, את הנושא הזה עולה, זה משהו שמהווה כרגע בעיה שתחריף יותר ויותר עם ההשתתפות של הישראלים בפרוייקטים האלה בכלל.
נילי מנדבליט: ככל שישראל תהיה ברורה יותר מהר לגבי המדיניות שלה בנושא הזה ובהתאמה שלה לסטנדרטים של האיחוד האירופי, זה יקל עלינו שם.
יורם הכהן: דוקא בענין הזה, השגנו לפני מספר חודשים הכרה של הנציבות האירופאית בכך שרמת הגנת הפרטיות במדינת ישראל תואמת את הרמה האירופאית.
יורם הכהן: אנחנו כבר מעורבים בחלק מן האישורים לפרוייקט fp7 ואנחנו נותנים אישורים לאירופאים שישראלים יכולים להשתתף בפרוייקטים האלה ומן הבחינה הזו אנחנו בסדר.
נילי מנדבליט: אנחנו גם בקשר עם המחלקה שלכם והתחלנו לספק אישורים דרככם ועדיין, גם באיחוד האירופי עצמו הדברים משתנים מיום ליום.
נילי מנדבליט: בחודש האחרון עלה הנושא שדני דולב הזכיר, נושא של אינטגרציה, של data basis, מה שמערכות הבטחון מבטיחות מול הנושא של הפרטיות, אלה נושאים שעלו, אבל אלה נושאים שיש חוסר התאמה לגביהם בין המדינות השונות של האיחוד האירופי והפרלמנט האירופי טרם קבע, יש בלאגן עוד אצלם ועלינו להמשיך ביחד אתם.
יורם הכהן: תערבו אותנו בתהליכים האלה.
נילי מנדבליט: הייתי שבוע שעבר בוועדה ובדיוק כאן אני מעוררת את המודעות לערב אתכם.
מאיר שטרית: המסגרת היא השביעית וישראל שותפה למסגרות מחקר ופיתוח כבר הרבה שנים, היינו חברים גם בראשונה.
מאיר שטרית: המסגרת הזו מקצה כספים למחקרים משותפים בין מדינות אירופה וישראל בתוכן.
מאיר שטרית: הרעיון הוא שיש תחרות על נושאים שונים.
נילי מנדבליט: נושא הסייבר ספייס נמצא במסגרת השמינית, שתתחיל ב 2014 ואמור להיות נושא מאד רחב אבל אחרי שמוקצה כסף לנושא מסוים אז מתקיימת תחרות ואילו אנחנו מנסים להשפיע לפני ש - - -
מאיר שטרית: למה מחכים ל 2014?
נילי מנדבליט: המסגרת השביעית נסגרת בסוף 2013 ועכשיו דנים בשנת 2014.
נילי מנדבליט: ברור שזה יהיה גדול ועכשיו מדברים על התקציבים.
נילי מנדבליט: מנסים להשפיע כעת כי עכשיו זה הזמן להשפיע על סדר העדיפויות ועל המקום בו הכסף יהיה בתחרות בעתיד.
מאיר שטרית: כדאי.
מאיר שטרית: ישראל תוכל ליהנות מן הכספים.
משה גולדברג: רק מילה לטובת מערכת הבטחוו.
משה גולדברג: אנחנו לא מזהים את זה כעוד מהלך של הגנה בלבד אלא כפריצת דרך ויש כאן אנשים שמגוייסים –בין במדים ולא במדים, גם ליוזמה של איציק, ויש פה שינויים גם בתוך המערכת -שלא את כולם ניתן לפרט אבל אנחנו בהחלט מאחורי זה.
דורון אביטל: רק לומר שלום לבאים.
דורון אביטל: מיזם הסייבר, כמו שביבי הגדיר את זה במסגרת היעדים להיות מחמשת המדינות המובילות בתחום ואין לי ספק, שיש את היכולות גם בתחום הטכנולוגי ויש צרכים שיכולים לפגוש יכולות וזה נראה לי פרוייקט נפלא.
רן ישי: עדכון: כרגע אנחנו בשלב של טרום הקמה.
רן ישי: ראש הממשלה קבע את ה- 17 ביולי כתאריך להחלטת ממשלה.
רן ישי: אני מקווה שלא נצטרך לבקש הארכה לענין הזה.
רן ישי: רצוי לציין שמשרד האוצר הביע התלהבות מוגבלת מן הרעיון של תקציב תוספתי על חמש מאות מליון שקל וזה גם נמצא כרגע בדיון ולאחר החלטת הממשלה אז נתחיל , למעשה, בהקמה של המטה שממנו תיגזר כל הפעילות שפרופ' בן ישראל דיבר עליה.
מאיר שטרית: האם הממשלה תומכת בחקיקה כדי להקים את הרשות הזו?
רן ישי: יהיה עלינו להגיע לחקיקה אבל לא נחכה לחקיקה אלא נתחיל במקביל.
מאיר שטרית: הועדה תעזור בענין הזה.
רן ישי: בהחלט.
רן ישי: מדובר על חקיקה עם התקדמות העבודה.
מאיר שטרית: תודה רבה לפרופ' יצחק בן ישראל.
מאיר שטרית: הועדה תמשיך לעקוב כדי לוודא שהדברים מתבצעים.
מאיר שטרית: ראש הממשלה הציג עמדה נחרצת בצורך להקים את הענין הזה.
מאיר שטרית: כאמור, נעקוב אחרי ההתנהלות הזו באהדה ועם תמיכה.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה ומברך את מנכ"ל משרד החינוך שהגיע לישיבה וגם את מנהלת מט"ח שנמצאת אתנו כאן.
מאיר שטרית: המקור לדיון הזה הוא הצעת חוק שלי להעלות את ספרי הלימוד לאינטרנט.
מאיר שטרית: היא אושרה במסגרת טרומית.
מאיר שטרית: בעקבות פניה של שר החינוך הפכתי את זה להצעה לסדר כי המטרה לא היתה לתקוף משהו במשרד החינוך אלא לסייע.
מאיר שטרית: להגיע למצב שבו נוכל להעלות את ספרי הלימוד לאינטרנט ויש לזה כמובן השלכות שונות, גם כלכליות וגם השלכות במובן שבו יכולות השימוש של ילדים במחשבים יגדלו והם ישתמשו -באמצעות היכולת הללו בספרי הלימוד דרך המחשב.
מאיר שטרית: יש לזה גם השלכות לגבי יכולות חיוביות –ואת זה אני אומר כפתיחה לדיון, יש בזה פוטנציאל מדהים ליכולות שלנו להביא את כל ספרי הלימוד לכל הילדים בארץ במחיר הרבה הרבה יותר זול.
מאיר שטרית: בנוסף תיפתר הבעיה של המוציאים לאור כיוון שיש לזה פתרונות ופה דרושה חשיבה ארוכת טווח שתביא לשינוי מהותי במערכת החינוך.
מאיר שטרית: אני ער לניסויים ולפרויקטים שנעשים היום כמו "כתום" שעושה פרופ' הררי באמצעות מכון ויצמן להוראת מדעים, פרוייקט של הפעלת כיתות שלמות כולל המורה במחשב.
מאיר שטרית: גם פרוייקט "משי" שנעשה בגני תקוה ועוד שורה של פרויקטים אבל יש לומר שבעיניי, הדבר הטוב ביותר הוא שמט"ח העלה את כל ספרי הלימוד שלו לאינטרנט וגם את ספרי הלימוד לכיתות י"א וי"ב, בתוספת ספרים של הוצאות לאור אחרות.
מאיר שטרית: אם נסתכל "בגדול", ניתן לחשוב על אפשרות –וזה כרגע חזון עתידי, לשים את כל ספרי הלימוד של כל בתי הספר באינטרנט, לדאוג שלכל ילד יש מחשב כלשהו שהוא יכול להתחבר בו אל האינטרנט ולראות את ספרי הלימוד וחוברות העבודה.
מאיר שטרית: בנוסף, בשלב השני, להתאים לאפשרות הזו גם תכניות לימוד.
מאיר שטרית: התעוררה שאלת התשלום עבור הספרים והיתה לי פעם ישיבה עם מנכ"ל מט"ח שבה חשבנו על פס רחב שיהיה בכל בית ספר וכל ילד יוכל לגשת אל ספרי הלימוד, להעביר את העבודה שלו אל המורה וכו'.
מאיר שטרית: ואלה דברים שכבר קורים.
מאיר שטרית: מנכ"ל מט"ח אמר לי שאם כל תלמידי בית הספר היו מקבלים גישה כזו לאינטרנט ומשלמים סכום מזערי על השימוש בו היתה מתכסה ההוצאה כולה והעלות היא חצי ממה שעולים ספרי הלימוד.
מאיר שטרית: כך לא יהיה מצב שלתלמיד אין ספר.
מאיר שטרית: הדברים נראים כמדע בדיוני אבל הם נעוצים רק ביכולת שלנו להניע את הדברים ולרכוש תפיסת עולם כוללנית וחכמה.
מאיר שטרית: למנכ"ל משרד החינוך פעילות רחבה במשרד החינוך ואם הוא יקבע מסמרות לרעיון הזה אז המנכ"לים אחריו יקבלו דבר גמור ושלם.
מאיר שטרית: הצוות במשרד החינוך אמון ומקצועי.
מאיר שטרית: כאמור, הסכמתי להעביר את הצעת החוק כהצעה לסדר כדי שלא לתקוף את משרד החינוך.
שמשון שושני: אדוני יושב הראש, שאני מכיר כשנים רבות כמי שהיה יועץ חינוך וכשהיה ראש רשות מקומית שם היה המקום הראשון שבו נושא המיחשוב עלה על סדר היום במערכת החינוך בישראל.
שמשון שושני: מודה לך גם על הדיון הזה.
שמשון שושני: אנחנו לא יכולים להתעלם מן העובדה שמחר או מחרתיים תחזור נבחרת הפיסיקה שלנו עם חמש מדליות, אחרי שהתחרתה עם שמונים וארבע מדינות שהשתתפו בתחרות באולימפיאדה הבינלאומית לפיסיקה.
שמשון שושני: המקום שלה הוא המקום השלשה עשר.
שמשון שושני: שני תלמידים שלנו זכו במדליות זהב, שניים זכו במדליית כסף ואחד במדליית ארד ונדמה לי, שאחד מן התלמידים הוא גם התלמיד המוביל מבין המדינות המערביות בפתרון של התשובות.
שמשון שושני: כזכור, נערכה כאן אולימפיאדת אסיה ואחד התלמידים שזכה בזהב אז זכה בזהב גם עכשיו.
שמשון שושני: אנחנו החלטנו לשים דגש על קידום כל התלמידים בתחום המדעים והחלטנו לשים דגש מיוחד על האולימפיאדות במתמטיקה, כימיה, מדעי המחשב, ופיסיקה.
שמשון שושני: הרחבנו את מסגרת התלמידים המתוכננת לבחינות האלו ואחת התוצאות היא זו שאנחנו רואים כרגע בפיסיקה.
שמשון שושני: אני מקווה שמכאן ואילך מדינת ישראל תהיה בין עשרת המדינות המובילות בתחום המדעים.
שמשון שושני: ביקשתי מיושב ראש הועדה להביא סקירה כוללת על מה שאנחנו עושים כרגע בתחומי התאמת המערכת החינוכית למאה ה-21 ובמסגרת זו גם להגדיר את מה שאנחנו מתכוונים לעשות בנושא ספרים דיגיטלים.
שמשון שושני: כפי שיושב הראש יודע, המיחשוב של מערכת החינוך לא התחיל היום והוא מתנהל באופנים שונים כבר זמן רב.
שמשון שושני: נסענו למספר מדינות בעולם, הסתכלנו ולמדנו על מה שנעשה במדינות אחרות.
שמשון שושני: ניסינו ללמוד מן השגיאות שלהן והחלטנו שאנחנו שמים דגש מיוחד על המורים בישראל.
שמשון שושני: הבנו שחלק גדול מן הדברים ימשיך אחר כך מאליו.
שמשון שושני: אנחנו מבצעים תכנית גדולה שדר' רמון יציג אותה.
שמשון שושני: ביקשתי מיושב הראש שלושים דקות להצגה ואחר כך נענה על כל שאלה.
עופר רימון: תודה רבה לדר' שמשון שושני ולכל חברי הועדה.
עופר רימון: אנחנו נציג את התכנית ונזכיר שבתכנית הזו אנחנו באים בגישה הוליסטית לפיה אי אפשר להכניס את התיקשוב לבתי הספר אם לא נכניס את כל המרכיבים ההכרחיים קודם לכן.
עופר רימון: קודם כל התשתיות, אחר כך התכנים הדיגיטליים וגם כמובן הפיתוח של עובדי ההוראה.
עופר רימון: לפי הגישה הזו נכניס את כל המרכיבים האלה יחד לבית הספר.
עופר רימון: נדבר על ארבעה נושאים, נראה את שלב א', נתאר את התכניות שלנו להכניס עוד שמונה מאות בתי ספר לפרוייקט, בנוסף למאתיים ועשרים הקיימים וביחד הם יהיו אלף בתי ספר, שהם יותר מרבע מבתי הספר בכלל.
עופר רימון: נדבר על עולם הספרים הדיגיטליים ובסוף, נדבר על מחקר מבוקר בהקשר של התכנית.
עופר רימון: לגבי ההצטיידות, סיפקנו לבתי הספר מחשבים ניידים לכל המורים, מקרנים בכיתות, רמקולים, מסכי הקרנה, אמצעי החשכה ורשת אינטרנט בבית הספר עם חיבור בכל כיתה.
עופר רימון: לגבי הצבעים שבשקף: בית ספר ירוק ותקין הוא כזה שכל הציוד הותקן בו כנדרש ושחברת בקרה בדקה את הכל עד לבורג האחרון.
עופר רימון: בית ספר כתום הוא כזה שעדיין יש בו דברים שצריך לתקן אותם אבל הם לא מהותיים.
עופר רימון: בית ספר אדום הוא בית ספר עם תקלה מהותית כמו למשל, שאין בכיתות עדיין מחשבים ניידים.
עופר רימון: עשינו בקרה ראשונה בסביבות חודש מאי ומיינו את מימצאי הבקרה.
עופר רימון: הוחלט שמקומות בהם נמצאו מימצאים קלים יקבלו מכתב שמורה להם לפתור את כל הבעיות עד תחילת שנת הלימודים הבאה כתנאי להמשך השתתפות בתכנית.
עופר רימון: מקומות בהם יתגלו אמצעים חמורים יצאו מן התכנית.
עופר רימון: דוח הבקרה האחרון שלנו, נכון לתאריך 10 ביולי, מראה שמתוך 220 בתי ספר אין באף אחד מימצאי בקרה חמורים, ב 20% מבתי הספר נדרשים תיקונים קלים ו 80% מבתי הספר מסודרים מבחינת הצטיידות.
עופר רימון: והכוונה היא שהם מסודרים עד הבורג האחרון.
עופר רימון: יש כאן פירוט לגבי השאלה מה קורה בכל מחוז ובסוף הפירוט אנחנו מגיעים למה שקורה בכל בית ספר.
עופר רימון: בתשובה ליושב הראש, מתוך 200 בתי ספר שנכנסו לתכנית, 80% מהם מסודרים לגמרי וב 20% מהם נדרשים תיקונים קלים, כאלה שלא מהווים חסם להפעלת התכנית, ועדיין, נדאג שעד תחילת שנת הלימודים הבאה גם הם יעמדו –מבחינת הציוד, בתקנים שבדקנו ושחברת בקרה חיצונית בודקת אותם.
מאיר שטרית: ולכל תלמיד יש מחשב?
עופר רימון: לא, בתכנית שלנו יש מחשב נייד לכל מורה, מקרן בכל כיתה, אמצעי החשכה, רמקולים, וחיבור של כל כיתה לאינטרנט.
עופר רימון: חוץ מבתי ספר מתאימים, שהם עשרים במספר, לא חילקנו מחשבים ניידים לתלמידים בשלב הזה.
מאיר שטרית: בכיתות אין מחשבים ניידים!?