GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אנחנו חוטאים ליכולת שלנו באמת לאכוף חוק על אלה שאמורים לשבת אחרי סורג ובריח, ואני לא מסוגל להבין למה אתם סוחבים רגליים בעניין הזה.
מאיר שטרית: כמה אפשר לדון?
מאיר שטרית: אפשר לדון שבוע, שבועיים.
מאיר שטרית: אפשר לדון עם משרד המשפטים ולהסביר.
מאיר שטרית: משרד המשפטים לא אטום.
מאיר שטרית: אפשר לדון איתם ולשבת איתם.
מאיר שטרית: אתם רוצים שנעשה פה שידוך?
מאיר שטרית: אני מוכן להביא פה את המשטרה, את משרד המשפטים.
איילת טל: אנחנו יושבים כולם יחד.
איילת טל: זו הסיבה שזה לוקח כל כך הרבה זמן.
מאיר שטרית: אחרי שיושבים יחד, צריך מישהו אחד שיושב בראש הישיבה, שמחליט.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה מישהו, יש לו רחמנות על חבר'ה שקיבלו צ'ופר בבית משפט בניגוד לתפיסת אולי העניין של המשטרה או מי שטיפל בהם או עכב אחריהם, קיבלו צ'ופר אדיר להישאר בבית שלהם.
מאיר שטרית: הוא יכול לצאת אפילו לעבודה ולקניות ודברים אלמנטריים, והם מפרים את זה למישהו שמוחל להם מסדר היום.
מאיר שטרית: אני הייתי מכניס אותם לכלא קבור עד תום ההליכים.
מאיר שטרית: אז חוק היה חוק.
איילת טל: בכל מקרה זה עצורים עד תום ההליכים.
איילת טל: זה לא עצורים בחקירה.
מאיר שטרית: נו, אל אחת כמה וכמה.
מאיר שטרית: למה הם בחוץ?
נעמה פויכטונגר: אדוני, אם אפשר להתייחס?
נעמה פויכטונגר: נעמה פרויטונגר ממשרד המשפטים.
נעמה פויכטונגר: במונולוג של אדוני בדקות האחרונות עלו כל מיני טענות של כל מיני נושאים.
נעמה פויכטונגר: אני רוצה להתייחס להיבט אחד שקשור לחקיקה.
נעמה פויכטונגר: בנושאים האחרים יש פה שלל נציגים אחרים יותר מתאימים ממני.
נעמה פויכטונגר: דווקא בגלל שאדוני היה שר משפטים וליווה הרבה מאוד תהליכי חקיקה, אני חושבת שלהגיד שלנו לא כותבים משפט כזה וכזה תוך שבוע וגמרנו, זה דבר שכול הנוכחים פה, ובמיוחד אדוני היושב ראש, יודעים שזה לא עובד ככה.
מאיר שטרית: אם הייתי עומד בקצב הזה, בשנתיים שהייתי שר משפטים, אני אומר לך שעשיתי עשרות חוקים שנסחבו לפני עשרות שנים.
מאיר שטרית: חוק המלחמה, הפשע המאורגן, חוק השב"כ, הקמת נציבות קבילות שופטים, חוק הסתה.
מאיר שטרית: עוד מלא חוקים שהיו עליהם מחלוקות גם במשרד המשפטים.
מאיר שטרית: היו מחלוקות, אבל היה מי שהכריע.
נעמה פויכטונגר: אדוני, אני מבקשת להגיד על זה כמה דברים.
נעמה פויכטונגר: קודם כל מבחינה טכנית, מכיוון שבאמת ראוי שניתן דין וחשבון לוועדה על זה שלא עמדנו ביחד שאנו בעצמנו הצהרנו עליו בשנת 2010, וזה נכון, אני יכולה פשוט לתת איזה שהיא תלונה בסיסית.
נעמה פויכטונגר: היו דברים לצערי, לא באשמת אף אחד שגרמו לעיכובים ניכרים, החל מחלק מהכרעות כמו שאדוני אמר, הגיעו לדרגים הגבוהים ביותר.
נעמה פויכטונגר: היו צריכים לקיים ישיבות אצל פרקליט המדינה ואצל היועץ המשפטי לממשלה.
נעמה פויכטונגר: אלה התעכבו במידה רבה בגלל שביתת פרקליטים ממושכת.
נעמה פויכטונגר: אחר כך התחלף מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, שהוא יושב ראש ועדת ההיגוי.
נעמה פויכטונגר: אחר כך התחלף המשנה ליועץ המשפטי בתחום הפלילי.
נעמה פויכטונגר: אני חושבת שזה מובן מאליו שכל התהליכים האלה, לצערנו ולא באשמת אף אחד בהכרח, הביאו להתארכות ההליכים, כך שהבעיה העיקרית היא לא מחלוקות.
נעמה פויכטונגר: לגבי מחלוקות, אמנם חלקן מוכרעות כמו שאדוני אומר, אדם אחד מחליט, אבל דווקא פרוייקט, א', שיש לו כל כך הרבה שותפים, ושותפים שהם כולם שחקנים מאוד חשובים במערכת אכיפת החוק בכלל, בפרוייקט הזה בפרט.
נעמה פויכטונגר: ב', שהקשיים שלו הם כל כך כבדי משקל כמו שאדוני בעצמו אומר, - - -
מאיר שטרית: תסביר לי מה קשיים.
נעמה פויכטונגר: למשל נושא האכיפה שאדוני שם עליו דגש רב.
נעמה פויכטונגר: לא תמיד הכרעה של הגורם הראשי שיגיד, זה יהיה כך ולא אחרת, אחר כך אפשר יהיה לתרגם אותה באמת לפתרון של הבעיות בשטח.
נעמה פויכטונגר: השאלה היא לא רק האם הגופים יקבלו על עצמם את מרות מקבל ההחלטה.
נעמה פויכטונגר: השאלה היא האם אפשר יהיה ליישם את הפתרונות האלה, להגיד משפט אחד כמו, אם אדם מפר את משטר הפיקוח, הוא יחזור לבית סוהר, אפשר להגיד בחוק.
נעמה פויכטונגר: כל דבר אפשר לחוקק.
נעמה פויכטונגר: השאלה אם זה יפתור את הבעיות האמיתיות.
נעמה פויכטונגר: מי יוכיח את ההפרה ומה יהיו הראיות ומי יקבל את ההחלטה ובאיזה בית משפט ידונו בערעור.
נעמה פויכטונגר: אדוני יודע היטב שכל הדברים האלה, אם הם לא יוסדרו, אם יהיה לנו חוק מחר והוא יהיה חוק רע והוא לא יפתור את הבעיות, אז עשינו יותר נזק מאשר תועלת, מכיוון שכעומק הבעיות של תכנית הפיקוח האלקטרוני, כך שיקול הדעת והזהירות שצריכים להיות מוכנסים בתוך תהליך החקיקה.
נעמה פויכטונגר: מכיוון שאדוני למיטב ידיעתי אפילו קיבל לדיו את טיוטת הצעת החוק שאנחנו עובדים עליה בעמל רב תקופה מאוד ארוכה, אדוני יודע שהתהליך הזה מקודם עקב בצד אגודל, וכולם מחויבים לכך שהתוצאה תהיה תוצאה שתקיים את ההבטחות ושאפשר יהיה לסמוך עליה שהיא תשפר במשהו את המצב הקיים.
מאיר שטרית: נעמה, תודה רבה.
מאיר שטרית: תראי, אני זוכר את הישיבה הקודמת שלנו פה בוועדה.
מאיר שטרית: אנשי שירות בתי הסוהר היו מאוד שמחים להפעיל את העניין המנהלי הזה, שכל מי שמפר, ישר מכניסים אותו בחזרה לכלא בלי ללכת לבית משפט חזרה.
נעמה פויכטונגר: אדוני, הנושא הזה הוא הנושא שהוכרע על ידי היועץ המשפטי לממשלה מכיוון שלא כל השותפים חשבו שהפתרון הזה הוא פתרון הולם באותה מידה, מפני שלא כל כך פשוט להחזיר אדם למעצר בתוך בית מעצר בהחלטה מנהלית, כשצריך לבדוק בדיוק מה היו הראיות שהובאו.
מאיר שטרית: הרי הוא נשפט למעצר, רק עושים לו צ'ופר, עושים לו טובה.
מאיר שטרית: משאירים אותו בחוץ.
נעמה פויכטונגר: אנחנו מדברים פה על החירות של אדם, אדוני.
איילת טל: היתה הכרעה בנושא הזה, של היועץ המשפטי לממשלה.
מאיר שטרית: מה ההכרעה?
איילת טל: המודל של הפסקה מנהלית.
נעמה פויכטונגר: המודל, ספציפית אני יכולה להתייחס.
נעמה פויכטונגר: המודל בנושא הזה שהתקבלה לגביו החלטה, יהיה מודל שאנחנו מכנים אותו מודל משולב, זאת אומרת שההחלטה הראשונית תהיה החלטה מנהלית, כך שהתהליך עצמו לא יימשך, אבל ההחלטה המנהלית תובא לביקורת שיפוטית תוך זמן קצר, כדי לוודא ששלילת חירות של אדם, לא תיעשה על ידי דרג מנהלי בלבד.
מאיר שטרית: נעמה, מתי ייגמר העניין?
נעמה פויכטונגר: יש ישיבה גדולה בנושא כבר היום אחרי הצהריים במשרד לביטחון פנים.
נעמה פויכטונגר: ישיבה נוספת נקבעה בהמשך החודש הזה.
נעמה פויכטונגר: אני יכולה להגיד בסוגריים שכולנו מאוד נשמח כשהחוק הזה יעבור וזמנו יתפנה לעסוק גם בדברים אחרים.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר לכם, תראו, אני בעד זכויות האדם וזכויות אסירים.
מאיר שטרית: כידוע, אני לא רשע מרושע.
מאיר שטרית: מי דואג לזכויות של הרוב?
מאיר שטרית: אנחנו דואגים לזכויות האסיר והעבריין והנפגע והלא נפגע והתוקף, וכולם דואגים לכל הזכויות שלהם.
מאיר שטרית: מי דואג לרוב הציבור?
מאיר שטרית: רוב הציבור שהוא רוצה ללכת הביתה בשלום, שהילדים שלו לא יתקפו במועדונים, שילכו הביתה ויחזרו בשקט, שינהגו כמו שצריך.
מאיר שטרית: העובדים משלמים מיסים.
מאיר שטרית: מי דואג לכולם?
מאיר שטרית: לאלה אין מי שדואג.
נעמה פויכטונגר: רוב הצעת מוקדשת לזה באמצעות מה שאיילת פירטה, מנגנוני סינון, מי האנשים שמתאימים לפיקוח אלקטרוני ומי לא ואיך אנחנו מוודאים שאנשים מסוכנים לא נכנסים למסגרת התכנית הזאת.
נעמה פויכטונגר: כל הדברים האלה צריכים הסדרה.
מאיר שטרית: לא סתם יש בארץ כל כך הרבה תופעות של אלימות ושל עבריינות חמורה ביותר.
מאיר שטרית: אנשים לא מפחדים מהחוק.
מאיר שטרית: אם רוצים שאנשים יורתעו מהחוק, החוק צריך להיות דווקני.
נעמה פויכטונגר: צריך לוותר על פיקוח אלקטרוני ושכולם ישבו במעצר עד תום ההליכים.
נעמה פויכטונגר: זאת גם אפשרות, אבל המערכת מחפשת כלים נוספים.
מאיר שטרית: אם הברירה שלי היא שיהיה פיקוח אלקטרוני ברמה שמבוצע היום, או לשים אותם בכלא, לא הייתי מהסס לרגע להגיד, אני מעדיף לבנות בית כלא ושישבו שם.
מאיר שטרית: אבל אפשר לעשות את זה אחרת.
מאיר שטרית: במקום זה, אני לא אומר לוותר.
מאיר שטרית: אני אומר אדוני, יש פיקוח אלקטרוני, שיהיה פיקוח אלקטרוני, ושאדם ידע שאם הוא מפר אותו פעם אחת, הוא צריך להסביר, עליו מוטלת חובת ההוכחה, להראות שהוא לא הפר.
נעמה פויכטונגר: נדמה לי שאף אחד מהשותפים כאן לא חולק על ההצהרה של אדוני.
נעמה פויכטונגר: אנחנו מחפשים את הדרכים לוודא שזה ייושם.
אבי ילינק: אבי ילינק, חברת השמירה.
מאיר שטרית: כמה המדינה משלמת לחודש לחברת השמירה לחודש?
ציון שי: קרוב ל-2.5 מיליון לחודש.
אבי ילינק: אני מבקש להתייחס לשתי נקודות, רמת ההפרות והטכנולוגיה ברמה הכי עדכנית, כי לפני כחודשיים האיגוד האירופי שעוסק באזיקים אלקטרוניים קיים כנס בפורטוגל.
אבי ילינק: מהצד הזה של השולחן היינו שלושה אנשים, רק מאלה שנמצאים פה.
אבי ילינק: שמענו מה קורה בכל מדינות אירופה.
אבי ילינק: חולק סקר של 15 מדינות שהעברנו אותו לשב"ס ולמדינה.
אבי ילינק: אני רוצה להתייחס להפרות ולטכנולוגיה, כי התמונה קצת השתנתה, לפחות בתחום ההפרות.
מאיר שטרית: סליחה שנייה, אחרי הדיון אצלנו, היה מכרז למיטב זכרוני.
מאיר שטרית: משרד הביטחון יודע שהוא מוציא מכרז חדש לאיזוק אלקטרוני.
מאיר שטרית: היה מכרז?
אבי ילינק: לא.
מאיר שטרית: לא יצא מכרז.
קריאה: היה פיילוט.
מאיר שטרית: לא פיילוט.
ציון שי: ציון, מנהל היחידה לאיזוק אלקטרוני.
ציון שי: בפעם הקודמת אנחנו היינו לפני מכרז.
ציון שי: היתה החלטה לעשות בדיקת פיילוט לציוד הטכנולוגי, כי תכננו להכניס אותו כדי לבדוק אחר כך את המשמעויות , גם המשפטיות וגם המבצעיות של זה.
ציון שי: נעשה פיילוט.
ציון שי: תוצאות הפיילוט התקבלו, ועל הבסיס הזה כרגע מכינים את המכרז העתידי.
מאיר שטרית: אז עוד לא יצא מכרז.
ציון שי: עוד לא.
מאיר שטרית: אז בינתיים ממשיכים לפעול לפי הטכנולוגיות שהיו אז.
ציון שי: אותה תוכנית באותה מתכונת, מה שהיה אז.
אבי ילינק: ההערות מתייחסות לרמת ההפרות ולטכנולוגיה.
אבי ילינק: התחלתי לומר ששב"ס הוריד את כמות ההפרות.
אבי ילינק: שב"ס פרס קציני פיקוח בצפון, במרכז ובדרום.
אבי ילינק: הם נוגעים באוכלוסיה הבעייתית.
אבי ילינק: כמות ההפרות בסטטיסטיקות שלנו היום הן כחצי מכמות ההפרות לפני שנה וחצי, שנתיים.
מאיר שטרית: מה עכשיו כמות ההפרות?
אבי ילינק: הניידות שלנו רצות כ-4,000 הזנקות בחודש על האלף מפוקחים, קרי 4 הפרות ממוצע לאדם לחודש.
אבי ילינק: יש לנו סטטיסטיקה על 15 מדינות באירופה.
אבי ילינק: אנחנו ברובד של ההפרות הנמוך יותר מאשר כמעט כל המדינות האלה.
אבי ילינק: כמו אנגליה למשל שהיא המודל באירופה עם כמה עשרות אלפי מפוקחים.
אבי ילינק: היינו פעם כפליים בכמות ההפרות מאנגליה.
אבי ילינק: היום אנחנו בערך באותה קומה של כמות הפרות שיש באנגליה.
אבי ילינק: רוצה להגיד, כל התוכניות האלה סובלות במרכאות מהפרות שנובעות ממשמעת של אוכלוסיה שאיננה טלית שכולה תכלת, ומאלמנטים בטכנולוגיה שמייצרים רעשים.
אבי ילינק: זה לא טכנולוגיה שהיא סגורה במאה אחוז ולא עושה התרעות שווא.
אבי ילינק: אז זאת נקודה אחת.
אבי ילינק: נקודה שנייה, בצורת השימוש של הטכנולוגיה, נכון שהמרכיבים החדשניים של GPS וסלולאר הולכים ומתרחבים.
אבי ילינק: עדיין ברוב המדינות התשתית הבסיסית של קווים כמו בזק, היא התשתית העיקרית.
אבי ילינק: עדיין זה משמש ברוב המדינות את רוב האוכלוסיה, כי זה מספיק טוב.
אבי ילינק: זאת אומרת מתקדמים, אבל לא נוטשים את הטכנולוגיה הבסיסית.
מאיר שטרית: זה עולה יותר יקר?
אבי ילינק: זה יותר זול, וברמה מסוימת גם אמין.
מאיר שטרית: כלומר, הקווים הרגילים, הקווים החוטיים הם יותר זולים מאשר סלולאר?
אבי ילינק: קווי הבזק הם יותר זולים מאשר הסלולאר, ואני יודע שהמדינה למשל מוטרדת מבעיות של עומס יתר בסלולאר, אם יהיה פיגוע, אם יהיה אירוע.
אבי ילינק: אנחנו יודעים שהסלולאר נופל פה ושם ודברים כגון זה.
אבי ילינק: יש בעיות גם בסלולאר ויש גם בעיות שאופייניות לישראל ולא קיימות במדינות אחרות.
אבי ילינק: אז קצת לאזן את התמונה.
מאיר שטרית: מה קורה במדינות אירופה לגבי האכיפה, כשמישהו מפר?
אבי ילינק: יש מדינות שבהן האכיפה היא מאוד מסודרת וממושמעת, כמו באנגליה, ולוקחים ומחזירים אותה לאן שצריך.
מאיר שטרית: כן, מנהלי.
אבי ילינק: יש מדינות כמו צרפת, שכמות ההפרות היא 6 הפרות בממוצע ליום, לא לחודש, על 7,000 מפוקחים.
אבי ילינק: 6 הפרות ממוצע ליום.
מאיר שטרית: לאסיר.
אבי ילינק: לאסיר.
מאיר שטרית: מה הם עושים?
אבי ילינק: הם מתברברים יותר קשה מאיתנו.
מאיר שטרית: זאת אומרת, גם הם לא מחזירים לכלא.
מאיר שטרית: תודה רבה על האינפורמציה.
מאיר שטרית: אני לא שמעתי תאריך מאף אחד, בעצם מתי יהיה שינוי?
ציון שי: בהמשך לדברים של אבי ילינק, מאחר ואני מנהל את היחידה, אני מחזיק בעצם את כל הנתונים, ואנחנו בעצם הולכים על הבסיס הזה.
מאיר שטרית: אתה מנהל את היחידה מטעם השב"ס?
ציון שי: כן.
ציון שי: אם יורשה לי, אז במפגש הראשון שלנו ב -2009 הנתונים באמת באמת היו קיצוניים ודיברנו פה על 130-140 הפרות לחודש, בערך 850 מפוקחים.
ציון שי: היום אני מדבר על ממוצע של 950 מפוקחים ועל ממוצע שעומד נכון לחודש זה בחציון האחרון על 43 מפוקחים מטרידים, כאלה שנקראים בעייתיים.
ציון שי: הגדרנו אותם ככאלה שאמורים לקבל.
ציון שי: אם אני מסתכל על הסך הכול הכללי, זה 4.5% ואם אני מסתכל על זה על פר מפוקח בחלוקה הכללית, זה 3.5 הפרות למפוקח לחודש, כשהנתונים בעד עצמם מדברים.
ציון שי: כלומר, הלך פה איזה שינוי.
ציון שי: נעשה פה איזה מהלך די רציני הן בשב"ס והן על ידי כל הגורמים, ואפשר פה לשתף את כולם.
ציון שי: אם בפעם הקודמת דיברנו על הנהלת בתי המשפט והמזכירויות, חל שיפור.
ציון שי: אם דיברנו על המשטרה, אז חל שיפור.
מאיר שטרית: היום מי שעדיין נושא את הפיקוח, זה משטרה, לא שב"ס.
מאיר שטרית: כאשר מישהו מפר, ניידת פונה למשטרה והמשטרה צריכה לשלוח שוטר לשם בשביל לנסות לתפוס את המפר.
ציון שי: הם מנהלים את כל התיק בבתי משפט.
ציון שי: יש פה איזה תהליך די מוסדר ודי מובנה עם הרבה מאוד תאומים.
ציון שי: נכון שהוא מורכב מאוד, אבל בשורה התחתונה, כן נעשתה פה עבודה, כולל פרקליטות, כולל כל השותפים, ואת התוצאות אנחנו יכולים לראות בנתונים.
מאיר שטרית: מה הניסיון שלכם מראה במקרה של הפרות שאתם פניתם להחזיר מישהו לכלא דרך בית משפט?
מאיר שטרית: זה קרה?
ציון שי: אני לא נכנס כל כך לנתונים, כי אני לא מחזיק את הנתונים נטו, אבל בגדול, אחוזים נמוכים מאוד חוזר לכלא.
ציון שי: חוזר לפיקוח אלקטרוני אפילו עם שינוי תנאים מטיבים.
מאיר שטרית: איזה אחוז ממה שאתם מבקשים, מחזיר לכלא, חוזר?
זאב בוים: הייתי אולי רוצה להתייחס לשאלה הזאת.
זאב בוים: זאב חכים, נציג המשטרה.
זאב בוים: אנחנו מאז הישיבות שקיימנו פה בכנסת, בעצם הכנסנו לפעולה תכנית חירום.
זאב בוים: ניסינו למקד את הפעילות שלנו, שגם ככה מוגבלת מבחינת משאבים ותשומות, על אותם מפוקחים המוגדרים רצידיביסטים, וזה בתאום עם היחידה לפיקוח אלקטרוני וכל הגורמים.
זאב בוים: הנסיון שלנו מלמד שמבין המפוקחים המוגדרים רצידיביסטים, גם במקרים שבהם השקענו והבאנו את המפוקחים לבתי המשפט, אחוז המקרים שבהם חוזרים ומושבים למעצר, גם כאשר הם מבצעים עבירות נלוות תוך כדי הפיקוח, אחוז המקרים הוא מועט.
זאב בוים: יש לנו דוגמאות על מקרים שבהם מפוקחים מבצעים הפרות בוטות ועבירות חמורות, ובסופו של דבר הם מוחזרים לבית משפט ומקבלים הזדמנות נוספת לחזור לפיקוח אלקטרוני.
זאב בוים: כך שמבחינתנו המשאבים וההשקעה שאנחנו משקיעים, היא לעיתים יורדת לטמיון.
מאיר שטרית: איזה אחוזים?
זאב בוים: קשה לי למקד את זה מבחינת אחוזים.
זאב בוים: אלה שמושבים למעצר, אנחנו מדברים על פחות מ-25%.
אוהד גורדון: אוהד גורדון מהפרקליטות.
אוהד גורדון: אדוני, חשוב לדייק במישור הזה.
אוהד גורדון: כיום במנגנון האכיפה הקיים שעובר בצורה שבה החברה המפקחת מדווחת למשטרה, המשטרה אמורה לבצע חקירה ואז מגיעים לבית משפט.
מאיר שטרית: הוא יכול להסתובב חודשים בחוץ עד שבכלל תופסים אותו, מביאים תיק לבית משפט, בית המשפט דן.
מאיר שטרית: בינתיים הוא חופשי.
אוהד גורדון: עיקר הבעיה היתה בשלב של בירור ההפרה, ולכן הנתונים שמוצגים באשר להיענות של בתי משפט, יכול להיות שהם מדויקים מבחינת האחוזים, אבל צריך לדעת שכמות המקרים שמובאים לבית המשפט, זה בודדים שבבודדים.
אוהד גורדון: אני כנציג הפרקליטות שמרכז את הנושא הזה לעצורים, כמעט ואין בקשות כאלה של הפרקליטות, כי התיק בכלל לא עובר את שלב החקירה ומגיע לפרקליטות.
אוהד גורדון: הרבה פרקליטים לומדים על הפרות במקרה.
אוהד גורדון: המנגנון שעכשיו חושבים עליו וכפי שנעמה אמרה, יאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה, נועד למעשה לנסות ולפתור את זה בדרך של הבאת האיש מיידית בפני קצין שב"ס שיערוך בירור מנהלי.
אוהד גורדון: עדיין תהיה את הבעיה שמישהו יצטרך ללכת, והשאלה-מישהו, היא לא כל כך פשוטה.
אוהד גורדון: המשטרה היום לא הולכת ורצה לתפוס את האנשים.
אוהד גורדון: לכאורה מישהו יצטרך לעשות את זה, לתפוס אותו, להביא אותו לפני קצין שב"ס.
אוהד גורדון: זה לא רק כמה מהר מעבירים את החוק, זה גם שתהיה תשתית שתתמוך.
מאיר שטרית: נניח שזה עובד כמו שאני אומר, אתה מפר, אתה נכנס לכלא.
מאיר שטרית: אין יותר דיבורים, אין בית משפט, אין כלום, אתה בכלא.
מאיר שטרית: אתה רוצה להגיש ערעור, לא מעניין אותי.
מאיר שטרית: תחכה אתה לבית משפט, שבעה חודשים שבית משפט ידון.
מאיר שטרית: בינתיים תשב במעצר אם זה היה עובד בשיטה הזו, שמי שיזיק, יודע שלא כדאי להפר.
מאיר שטרית: הוא מפר, הוא נכנס לכלא, ולא היו מפרים, זה היה פותח דלת להוציא הרבה יותר אנשים ממעצר, לא לשים אותם באמת עם העבריינים ולתת להם איזוק אלקטרוני, שיושב בבית שלו, לא יעלה כסף למדינה להאכיל אותו ולהשקות אותו ולטפל בו ולהביא לו אוכל ולקלח אותו ולדאוג לו שיצא לטיול.
מאיר שטרית: הוא היה בבית שלו.
מאיר שטרית: אז להמון אסירים, לא חייבים לשים אותם במעצר.
מאיר שטרית: אז נגיד מבחינת זווית הראיה של זכויות אסירים, יגידו זכויות אדם או חירות האדם, זה דווקא יותר מקל אם הרבה מאוד אנשים שיכולים להיכנס לקטגוריה הזו של אנשים לא מסוכנים.
מאיר שטרית: גם מזווית הראיה הזאת, הפיקוח והיכולת לאכוף בצורה חד משמעית, דווקא תעזור לרבים לא לשבת במעצר עם עבריינים ופושעים ואסירים.
מאיר שטרית: בארצות הברית רוב האנשים שעומדים למשפט משתחררים בערבות.
מאיר שטרית: גם על רצח משתחררים בערבות.
מאיר שטרית: נותנים ערבות, יוצאים החוצה, מסתובבים חופשי עד המשפט.
מאיר שטרית: הם לא מחזיקים את כולם במעצר.
מאיר שטרית: פה אין לנו מנגנון כל כך משוכלל בארץ.
מאיר שטרית: האיזוק אלקטרוני הוא תחליף יוצא מהכלל, לעשות פתרון כזה אילו היה עובד בצורה מאוד דווקנית, חד ערכית, לא משתנה, שמי שמפר נכנס לכלא, אלא אם מישהו מוכיח במערכת שהמערכת שלו כשלה.
מאיר שטרית: המערכת האלקטרונית לא עובדת נכון, אז האיש בסדר.
מאיר שטרית: לכן אני יכול רק לבקש מכם להאיץ את הדיונים שלכם ולקדם את הנושא הזה.
מאיר שטרית: אני חושב שאי אפשר להגיד שאנחנו לא נתנו מספיק זמן.
מאיר שטרית: עברו שנתיים מאז הדיון הראשון פה, וגם אז ההבטחות היו, אוטוטו אנחנו גומרים את העניין.
מאיר שטרית: זה בלתי סביר בעליל שנמשך יותר משנתיים לגמור חוק, בעיניי מאוד פשוט.
מאיר שטרית: גם אם לא מקבלים את דעתי, עדיין צריך לקבל הכרעה ולגמור את החוק הזה.
מאיר שטרית: אסיים בסיפור אחרון.
מאיר שטרית: אחד הדברים שעיכבו מאוד את החקיקה במשרד המשפטים, זה הוועדה לסדר דין אזרחי שבזמני לפחות התרשמתי שלוקח להם זמן בלתי סביר בעליל לטפל בכל חוק.
מאיר שטרית: הרי לפי החוקים אנחנו מעבירים לוועדה לדין אזרחי שעמד בראשה בזמנו השופט, לא אגיד פה שמות.
מאיר שטרית: ההתרשמות שלי היתה, שלוקח הרבה מאוד זמן עד שכל חוק טופל.
מאיר שטרית: שאלתי, מי זה הוועדה הזאת?
מאיר שטרית: כמה אנשים יושבים שם?
מאיר שטרית: הוא אומר, יושבים עשרות אנשים ודנים, ואני אומר, חוק שמשרד המשפטים נגיד כבר הכין, עם יועץ משפטי לממשלה, פרקליטות, יועץ חקיקה.
מאיר שטרית: נגיד הכנו הצעת חוק.
מאיר שטרית: זה היה נמשך חודשים ארוכים.
מאיר שטרית: שאלתי אם מותר לי להחליף את הוועדה.
מאיר שטרית: אמרו, כן.
מאיר שטרית: החלפתי את כולם, ואני הייתי ועדה של שלושה אנשים בראשות השופט גורן שעד היום לדעתי הוא יושב ראש הוועדה לסדר דין אזרחי.
מאיר שטרית: תוך שבוע עשינו את ההחלפות.
מאיר שטרית: לא מצא חן בעיני החברים, אבל מה לעשות.
מאיר שטרית: אמרתי להם, תורכם נגמר, עכשיו תור מישהו אחר.
מאיר שטרית: ועדה יותר מצומצמת, שלושה אנשים גומרת עניין הרבה יותר מהר.
מאיר שטרית: אז הייתי מגיש הצעת חוק צ'יק צ'אק ומקבל תשובה.
מאיר שטרית: לא לוקח להם מאה שנה להחליט.
מאיר שטרית: אפשר לזרז תהליכים, לא חייבים לסחוב כל דבר כל כך הרבה זמן.
מאיר שטרית: אנחנו חיים בתוך עמנו.
מאיר שטרית: אנשים מאוד מאוד כועסים ברחוב על כך שאין אכיפה של חוק, מספקת, שעבריינות משתוללת ברחובות, שאנשים נפגעים כל שני וחמישי, באלימות, בסכינים, מה לא? הצעתי להציג את החוק.
מאיר שטרית: אם מישהו יכול לתת איזה לוח זמנים לעצמכם, מתי תגמרו את זה, אני אשמח מאוד.
מאיר שטרית: אני הבנתי שמי שרוצה להציג את החוק זה סגן גונדר איילת טל.
איילת טל: מה שיבקשנו פה זה בעצם הארכה של הוראת השעה עד יולי 2012, כלומר שנה מיום שהוראת השעה הקודמת פגה, שזה עכשיו, וכמו כן אפשרות הארכה לתקופות נוספות שלא יעלו על 12 חודשים כל אחת.
עידו בן יצחק: לגבי המועד תכלית הראשון, תחליט הוועדה מה שתחליט.
עידו בן יצחק: לגבי ההצעה להאריך בצו באישור הוועדה לתקופות נוספות, ההצעה הזאת בעיניי פסולה, ממספר טעמים.
עידו בן יצחק: ראשית, המשמעות היא שבעצם הממשלה אומרת, אני גם במועד של 2012 לא אעמוד, ואם אתם יודעים מראש שאתם לא תעמדו ב-2012, אז אנא תציעו מועד שאתם יודעים שכן תעמדו בו.
עידו בן יצחק: דבר שני, המנגנון של קביעת חקיקה שהיא הסדר ראשוני וההסדר שמוצע פה הוא הסדר ראשוני של הסמכת שירות בתי הסוהר, צריכה להיות בחקיקה ראשית באישור הכנסת ולא בצו באישור הוועדה.
עידו בן יצחק: כאשר נחקק החוק לראשונה, אפשר יהיה לבלוע בדוחק את ההסדר הזה שהוצע, לאחר שהוא אמר בעצם, אנחנו לוקחים על עצמנו שנה וחצי.
עידו בן יצחק: אם יקרה משהו, אז אנחנו נאריך את זה בעוד תקופה.
עידו בן יצחק: אבל לעשות מזה שיטה, הרעיון הזה הוא פסול בעיניי.
נעמה פויכטונגר: אני רק רוצה להעיר הערה לגבי התקופות.
נעמה פויכטונגר: גם בתקווה ובאמונה שאנחנו נצליח לקדם תסקיר חוק די מהר, דווקא אתה יודע היטב שברגע שהוא יוצא מידנו ותהליך החקיקה נמצא באחריות הכנסת, לנו בעצם אין שום שליטה על קצב ההתקדמות, כך שיכול להיות מצב שלמרות שתהליך החקיקה כבר מקודם - - -
מאיר שטרית: הכנסת פה לא מעכבת.
מאיר שטרית: אני מבטיח לך שאצלי החוק לא יחכה יותר משבוע ימים.
קריאה: אם כך, וכדי למנוע שבמידת הצורך שנצטרך לבוא פעם נוספת כדי לתקן, האם ניתן יהיה להאריך את זה מעבר לשנה?
קריאה: אם לא יינתנו תקופות נוספות של אישור צו.
מאיר שטרית: למה שנה לא מספיק?
קריאה: עקרונית אמור להספיק, אתה צודק, אבל אם יתמרחו דברים וכדומה, אין שום מניעה שהוועדה תעשה ישיבות מעקב ותבדוק - - -
מאיר שטרית: תגיש את החוק מחדש, אם לא יעברו את השנה ולא תצליחו, תגישו את החוק מחדש אחרי שנה עוד פעם, ואז אני אולי לא אתמוך בו.
מאיר שטרית: אני אומר לכם בצער, אני כבר שנתיים.
מאיר שטרית: אי אפשר להגיד שאני נחפז.
מאיר שטרית: לא נחפז.
מאיר שטרית: לדעתי שנה זה זמן מספיק ואפשר להסתפק בשנה בלי הארכות, ויש לכם מספיק זמן של שנה.
מאיר שטרית: נקבע לוח זמנים, כי אתם לא מוכנים להגיד לוח זמנים כלשהו.
מאיר שטרית: אז אני מציע להאריך את החוק בשנה, ללא הארכה, ונביא אותו בצורה זו לקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: זה יבוא מחר לדיון וגם יוצבע מחר, כך שמחר זה יאושר לשנה נוספת, ואני מציע, תקבעו לעצמכם סייג, גבול.
מאיר שטרית: יש לכם שנה לסיים את החוק.
עידו בן יצחק: תיקון סעיף 3 1.
עידו בן יצחק: בחוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה ומשוחררים על תנאי ממאסר (הוראת שעה), התשס"ט-2009, בסעיף 3, מה שיהיה בעצם לאור ההחלטה הזאת, זה במקום הסייפא החל במילים "עד תום 18 חודשים מיום תחילתו" יבוא "עד יום כ"ה בתמוז התשע"ב (15 ביולי 2012").
מאיר שטרית: זה התיקון.
מאיר שטרית: אז אם אין התנגדות, נצביע.
מאיר שטרית: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין החוק אושר אני באמת פונה אליכם ומבקש שתגמרו את העניין ותעשו סדר בנושא הזה.
מאיר שטרית: הדיון היום בחוק הוא בהצעה של חבר הכנסת זבולון אורלב על חוק איסור לשון הרע, ואני כבר אומר בתחילת הישיבה שבעקבות העובדה שמשרד המשפטים כבר פרסם תזכיר חוק בנושא הזה שמכסה גם את נושא של פרסום לשון הרע בהמשך לשיחה שלנו בפעם שעברה וגם את הנושא של קניין רוחני.
מאיר שטרית: אז אנחנו הולכים היום לעשות שינוי.
מאיר שטרית: בעצם מה שאני הולך לעשות, בעצם לשנות את הצעתו של חבר הכנסת זבולון אורלב לנוסח הממשלתי שאותו נגיש לקריאה ראשונה בכנסת, כך שבבוא היום שתבוא הקריאה הראשונה של הממשלה, אם היא תרצה עדיין להגיש אותו, אז קריאה ראשונה תתאם באמת לחוק שאנחנו נעביר היום בוועדה.
מאיר שטרית: לכן היום נדון בעצם בהצעת החוק הממשלתית שמונחת לפנינו, שהיא תהפוך להיות ההצעה של זבולון אורלב לצורך קריאה ראשונה, ואני מקווה שנוכל להשלים את כל הפרטים שקשורים לקריאה הראשונה.
מאיר שטרית: מה שלא נשלים, נשלים בקריאה השנייה והשלישית.
מאיר שטרית: אם יהיו דברים שאינם מוסכמים או מושלמים, בצורה כזו אנחנו גם מונעים את ההתנגשות בעתיד שתבוא הצעת החוק הממשלתית לקריאה ראשונה, אז היא לא תהיה שונה מההצעה שמגיש זבולון אורלב בעצם.
הילה דוידוביץ': היא לא תהיה שונה במהותה.
הילה דוידוביץ': היא עשויה להיות שונה, כי אנחנו במקביל ממשיכים בהליך החקיקתי שלנו.
הילה דוידוביץ': אנחנו נקבל במסגרת ה-21 יום הערות.
הילה דוידוביץ': כבר התחלנו לקבל.
הילה דוידוביץ': אנחנו נשב, נשקול.
דורון אביטל: דורון אבני, מנהל מדיניות וקשרי ממשל בגוגל ישראל.
דורון אביטל: זה יוצר איזה שהיא תחושה של אי נוחות מכיוון שאנחנו לא באנו ערוכים לדון בהצעת החוק הממשלתית.
דורון אביטל: כמו חברי כאן בחדר, קיבלנו את הצעת החוק הממשלתית.
דורון אביטל: אנחנו נערכים לתת לה הערות עד לתאריך שמשרד המשפטים קבע.
מאיר שטרית: א', אתה יכול לתת הערות למשרד המשפטים.
מאיר שטרית: זה לא סותר את היכולת שלכם להגיש את ההערות, וההערות האלה ידונו אחרי הדיון עם משרד המשפטים כאמור בקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: הם יבואו לדיון בוועדה הזאת, אני מניח אחרי הפגרה, כשהחוק אכן יעבור קריאה ראשונה גם בממשלתי כשיבוא קריאה ראשונה, כי אני מבין שזבולון מסכים להמתין עם הצעת החוק שלו עד שתבוא הצעת חוק ממשלתית.
מאיר שטרית: תידון בקריאה ראשונה בכנסת, תחזור לפה ויחד עם ההצעה שלו והם יגובשו להצעה אחת.
דורון אביטל: בעצם בהקראה של הממשלתית נוכל לחזור על כל הדברים שיעלו פה.
הילה דוידוביץ': אני רוצה להוסיף אם אפשר עוד משהו.
הילה דוידוביץ': הנוסח שיפורסם לאחר אישור הממשלה, שהוא הנוסח הכחול, עשוי להיות שונה מזה.
מאיר שטרית: אמרתי שכן.
מאיר שטרית: מאחר וזבולון אורלב מסכים להצטרף בעצם להצעה הממשלתית, זה המשמעות של הדברים שהוא אומר, אחרת לא הייתי מסכים לתת לו את העניין הזה.
מאיר שטרית: כדי ליצור מצב שהחוק יוקדם, אני רוצה לאשר את ההצעה הממשלתית היום בתור תזכיר החוק, בתור הצעה של זבולון אורלב, שהיא תבוא לקריאה ראשונה בכנסת אחרי שנדון בה ונעבור.
מאיר שטרית: בתום הדיון בכנסת בקריאה ראשונה, הוא ימתין עד שיבוא החוק הממשלתי שלכם לדיון.
מאיר שטרית: הוא יכול להיות שונה לגמרי ממה שאתם מפרסמים בתזכיר החוק, אין לי שום ספק בכך.
מאיר שטרית: יתקיים דיון בקריאה ראשונה בכנסת.
מאיר שטרית: אם הכנסת תאשר אותו, אז נחזור לוועדה הזאת ונדון ביחד.
מאיר שטרית: נאחד את שני החוקים ביחד ונדון בכל ההצעות הממשלתיות ובכל ההערות, ואין שום מניעה לשנות את החוק לפי מה שייקבע בסופו של דבר בין הממשלה לבין כל אלה שיעירו הערות בוועדה.
מאיר שטרית: אז אני מניח שזה רק עניין של זמן עד שהתהליך הזה יגיע לכלל הממשלה, אבל אני מניח שהוא צפויות בעיות גדולות מדי, כי אם אתם מקבלים את העיקרון של החוק הזה על הפרטים, אני מניח שנוכל להגיע פה להסכמה ונוכל לקדם את החוק לקריאה שנייה ושלישית.
ירון חנין: יש גם את הצעת חוק מחסר אלקטרוני.
ירון חנין: לפי מה שהבנתי, נקבעה כבר ישיבה ל-2 באוגוסט להצעה הזאת.
מאיר שטרית: היא עוד לא עברה קריאה טרומית.
ירון חנין: אנחנו קיבלנו אתמול זימון לדיון בהצעה.
ירון חנין: הגיע אלי למייל למשרד זימון.
מאיר שטרית: לא ידוע לי על דיון שאני קיימתי או מקיים על נושא מסחר אלקטרוני.
מאיר שטרית: אני יודע שאני הגשתי את הצעת חוק מסחר אלקטרוני.
מאיר שטרית: על שולחן הכנסת היא מונחת.
ירון חנין: בכל מקרה גם שם יש התייחסות בדיוק לאותו נושא.
מאיר שטרית: אוקיי, אז אנחנו נתחיל אם כן בדיון.