GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בה סוואן ג'ין: אנחנו בסינגפור מתמקדים במסחר, יש יותר ויותר אורבניזציה ויותר מ 50% מן האוכלוסיה חיים היום בערים ולא באיזור הכפרי, והאורבניזציה הזו שמתחוללת, היא במיוחד מורגשת ביבשת אסיה, בסין, בהודו.
בה סוואן ג'ין: עוד מגמה שאנחנו רואים, היא העושר הכלכלי.
בה סוואן ג'ין: אנחנו יודעים שבאסיה המעמד הבינוני עולה, ולא מדובר רק בעשירים אלא במעמד הביניים, אלה שיכולים היום ללכת מעבר לצרכים המינימליים ומחפשים צריכה גם באלקטרוניקה וגם בדברים אחרים ואלו הזדמנויות גדולות.
בה סוואן ג'ין: דבר שלישי שצריך להתמודד אתו, הוא המגבלות שאסיה הגדולה צריכה להתמודד אתן.
בה סוואן ג'ין: האחת היא מים, השניה היא אנרגיה והשלישית היא מזון.
בה סוואן ג'ין: לכן, בסינגפור אנחנו בוחנים את אלה כמנועים של הזדמנות, מנועים שיכולים להצמיח חברות.
בה סוואן ג'ין: התפקיד שלנו הוא לעזור לחברות שנמצאות בסינגפור והתפקיד שלנו משתנה מאד במהלך שלש ארבע השנים האחרונות.
בה סוואן ג'ין: בעבר הרבה חברות בארצות הברית ובאירופה חיפשו באסיה את ה out sourcing, את מיקור החוץ, ואילו היום הענין שלהן באסיה הוא לגדול אתם.
בה סוואן ג'ין: זה יוצר הזדמנות פז למקום כסינגפור למלא איזשהו תפקיד מרכזי, כדי לתזמר את האיסטרטגיה באסיה כולה, אם זה בסין, אם זה בדרום מזרח אסיה או בהודו.
בה סוואן ג'ין: אני מקווה שזה נותן לכם במבט חטוף את התובנה כיצד אנחנו מתקרבים לכך, כיצד אנחנו ניגשים לבעיה.
בה סוואן ג'ין: תודה רבה.
שרון קדמי: המשבר הכלכלי העולמי, נותן לנו הזדמנות לבחון את הכלכלה שלנו כדי לשאול את עצמנו כיצד נוכל לנצל את המצב המיוחד אשר עובר עלינו.
שרון קדמי: כמו שהוכח, אנחנו עברנו את המשבר הכלכלי ואנחנו צריכים לבדוק את ההזדמנויות גם מבפנים וגם מבחוץ.
שרון קדמי: אלה שני דברים שונים.
שרון קדמי: אנחנו חושבים על יצירת עסקים חדשים והזדמנויות חדשות בארצות מתפתחות, אנחנו שמענו את עמיתי, מדובר בסין, הודו וברזיל, ואנחנו עושים את זה בשלושה כיוונים: הדבר נובע מהחלטת ממשלה שהתקבלה לאחרונה, קודם כל נוכחות חזקה או חיזוק הנוכחות של אנשי ממשלה רשמיים במדינה לחזק את הנוכחות של מומחים, מומחים שיישכרו על ידי ממשלת ישראל, לחזק את שיתוף הפעולה של מחקר ופיתוח בין ישראל לבין מדינות אלו.
שרון קדמי: יש לנו כמה וכמה חברות מיוחדות, גם בסינגפור, יש לנו מפגש מחר, יש לנו קרן משותפת למחקר ופיתוח עם סינגפור, עם קוריאה, עם קנדה, ואנחנו בתהליך של הקמת הפעילות שלנו גם בסין, ואנחנו מקווים שגם בהודו.
שרון קדמי: זה מבחינת המחקר והפיתוח.
שרון קדמי: אנחנו גם מנסים לסייע ליזמים ולעסקים ליזום את פעילותם באותן ארצות, להראות להם את הצד של המימשל המקומי וכיצד אנחנו יכולים לסייע.
שרון קדמי: אירופה וארצות הברית הן בכל זאת שותפות הסחר הגדולות שלנו ואיש לא יוכל לדחוק אותנו לקרן זוית לכן, אנחנו צריכים להמשיך בשיתוף פעולה עם הארצות המפותחות אשר מיוצגות כאן, ולכן, זו אחת המשימות המרכזיות שלנו.
שרון קדמי: במרכז ובדרג הפנימי, אנחנו צריכים לשדרג את הסקטור הטכנולוגי והתעשייתי שהוא מאד חשוב לנו, ולבסוף אנחנו צריכים לקדם את ההשקעות הממשלתיות בעסקי מחקר ופיתוח של זרים לחברות, וגם להקל על הצמיחה.
שרון קדמי: אנחנו לכן, מנסים להסתכל מבפנים, להסתכל מבחוץ ולהיות הוליסטים ככל האפשר.
עודד שמואלי: אתחיל ואומר שההשקפה שלי יכולה להיות השקפה של כל אדם אחר מהרבה פריטים מאז המשבר הכלכלי, המשבר הכלכלי החל בשל בעיות פיננסיות, המשבר הפיננסי התחיל בגלל בעיות ברגולציה הפיננסית, זה היה קשור עם שוק הנדל"ן בארצות הברית וזה "גלש" לבעיות נוספות במדינות אירופאיות, מבחינת הבקרה על תחומים פיננסיים.
עודד שמואלי: באופן מסוים הכלכלה הישראלית מספיק חזקה כדי לצאת מן המשבר הזה כפי שאמר הדובר הקודם, ישראל די החליקה בקלות או שטה לה בלב הסערה ללא השפעה של ממש, אחת המסקנות היא שאי אפשר לקחת דברים כמובנים מאליהם, העובדה שהיום הכל נראה יפה, נחמד, השמש זורחת אבל אין פירוש הדבר שכך יהיה גם מחר.
עודד שמואלי: זה אומר דבר אחד מבחינתי, שצריכים תמיד לפזר את הסיכונים, אי אפשר להיות מדינה שתלויה בתעשיה אחת בלבד, רק הייטק, או רק חקלאות או מה שזה לא יהיה.
עודד שמואלי: בנוסף, פירושו של דבר -וכך אני מתקשר עם חברי מסינגפור, שאי אפשר לעשות את הדברים לבד, צריכים לשיתוף פעולה, סינגפור, אנחנו בטכניון משתפים פעולה עם סינגפור ועם אחת האוניברסיטאות הגדולות בסינגפור מפעילים מעבדות יחדיו, יש לנו פרויקטים משותפים וזו רק דוגמה אחת של שיתוף פעולה ואני חושב ששם המשחק הוא הרבה צורך בהרבה יותר שיתוף פעולה מזה שהיינו רגילים לו.
עודד שמואלי: האיחוד האירופאי ואיגודים אירופאים אחרים מעודדים את שיתוף הפעולה הזה וזה הישג גדול.
עודד שמואלי: אני חושב שאנחנו נראה את זה יותר ויותר -וזה אחד האתגרים ואחת ההזדמנויות כי הם הולכים יד ביד, להמשיך לשתף פעולה ולפתח את שיתוף הפעולה עם חברות, עם אוניברסיטאות באסיה אבל לא רק באסיה, אלא גם בדרום אמריקה, יש הרבה איזורים שהולכים ומתפתחים ואם אני חושב עלינו באקדמיה, מה זה אומר לנו, זו נקודת המבט שלי, אנחנו בתחתית הפירמידה.
עודד שמואלי: לפי מה שאמר פרופסור אומן בבוקר, אנחנו בזירה של החינוך אבל לא מדובר עכשיו רק בחינוך ובהשכלה ומחקר אלא אנחנו מדברים גם על העברת הטכנולוגיה אל השוק, ובכל התחומים שאנחנו נהיה פעילים בהם אנחנו נשמש בתפקיד מפתח וניצור, אתם מכירים את זה, יש הרבה טכנולוגיה שאנחנו משתמשים בה ביומיום, היא מגיעה ישר לאוניברסיטה.
עודד שמואלי: למשל, גוגל, הזכרתי את "סן", יבוא, הזכרתי חברות אחרות כמו "1,2,3, systems" שהגיעה מן ה m.a.t., אתם יכולים תמיד לראות את הטכנולוגיות שמגיעות מן האוניברסיטאות וזה לא רק שיתוף פעולה גיאוגרפי אלא גם בין הסקטורים השונים, בין התחומים ואנחנו נראה את זה הרבה יותר בשנים הבאות.
אבי חסון: זה קצת מטריד לראות שעודד, הפרופסור היחיד במדעי המחשב מבין כולנו, הוא היחידי שאין לו i-pad.
אבי חסון: או שאתה יודע משהו שאנחנו לא יודעים.
עודד שמואלי: קניתי אחד לאמא שלי.
אבי חסון: עוד נחזור לענין האמא, אני מבטיח לך.
אבי חסון: נתקדם אל השאלה השניה ונשמע את דעתך.
אבי חסון: זו כמובן קצת אולי התאבדות מבחינתי, מה הקליינטים שלי רוצים שאני אעשה אבל אני אקח את הסיכון.
אבי חסון: השאלה באמת היא: פרט לתמריצים פיננסיים -שהם חלק גדול ממה שאנחנו עושים וחלק גדול ממה שהארגון הזה עושה, איזה דברים נוספים אפשר לעשות כדי לתמוך בחדשנות התעשייתית?
עודד שמואלי: נקח את נקודת מבט של האוניברסיטאות.
עודד שמואלי: אם אני צריך להדגיש איזושהי הצהרה אחת, שהיא הצהרה שאני מנסה לומר, היא שהאוניברסיטה צריכה להיתפס כשותפ שווה, אני אומר את זה לעמיתים שלי, גם בתעשיה, גם בקרנות סיכון וגם בממשלה.
עודד שמואלי: קחו אותנו כשותפים שווים.
עודד שמואלי: אנחנו לא שירות, אנחנו לא ספקי השכלה בלבד, האוניברסיטאות הן יצורים הרבה יותר מפותחים והן משתתפות בכל טווח המשחק.
עודד שמואלי: המשימה העיקרית שלנו, נכון, ואני מסכים עם פרופ' אומן, לנו ניתנה משימה לוודא שהמדע בסיסי יבוצע כי באנליזה הסופית, כשעוקבים אחרי הדברים, אנחנו נמצא את הסיפור של הקשרים, הסיפור שהוא סיפר לנו על תיאוריות הקשרים ותיאוריית המספרים, זה מגיע לשם בסופו של דבר אבל זה לוקח זמן, הטכנולוגיה, עד שהיא תעבור מן הסטודנטים ועד ליישום.
עודד שמואלי: צריך לתמוך בבסיס, זו הפירמידה, אם המדע הבסיסי יינטש אנחנו הולכים לאבדון, ואם כן, מה אפשר לעשות כדי שזה לא יקרה.
עודד שמואלי: אני חושב ואני לא צריך להגיד את זה כפרופסור אבל אנחנו עושים את הדבר הנכון, פירוש הדבר שיש לך תכניות נפלאות שמעודדות שיתוף פעולה בין האקדמיה, בין התעשיות, בתוך האקדמיה עצמה, "קמין" זו תכנית מצויינת לדעתי, "קמין" זו תכנית שתקח רעיונות מתוך המעבדה והיא צריכה לסגור את הפער הזה בין המעבדה עד לקרנות הסיכון, עד ליישום, "קמין" היא מאד חיונית, תכניות נוספות שמאגדות בין התעשיה לבין האקדמיה, כל אלו לדעתי הן ממש בכיוון הנכון ופה אשר לעשות הרבה יותר, אם למשל, אני מסתכל על הטכניון, משם אני מגיע, המהפיכה הגדולה ביותר שקרתה שם במאה שנים האחרונות -ואנחנו נחגוג מאה שנה לטכניון בשנה הבאה, המהפיכה הגדולה ביותר היא שאנחנו הורדנו את הקירות, שברנו כביכול את הקירות בין הפקולטות, בין התחומים, אני חושב שזה ניתן לעשייה בין שותפים בינלאומיים, בין התעשיות, לעודד את זה, זו יכולה להיות המשימה העיקרית שלנו, תודה.
אבי חסון: הבעיה שלך היא שאתה חייב ליישם את העצה שאתה תתן.
שרון קדמי: כן, זו העבודה היומית שלי.
שרון קדמי: מה אנחנו יכולים לעשות מעבר למה שאנחנו עושים?
שרון קדמי: אתם יודעים פחות או יותר, מה שאנחנו עושים נקרא תכנית יוריקה, זו דוגמה אחת, אנחנו עושים או אתם למעשה עושים, אנחנו מנסים שלא להפריע לכם.
שרון קדמי: הדבר השני הוא לגרות את העברת הידע מן האקדמיה למשתמשים התעשייתיים, פרופ' שמואלי הזכיר חלק מן הפרויקטים, מגנט, מגנטון וכו' הם דוגמאות טובות לדברים האלה.
שרון קדמי: עזרה לתעשיה המסורתית, הרבה מתעשית הלוו-טק, הוא יעיל מבחינת מחקר ופיתוח, ואנחנו מנסים למצוא איזשהם כלים שדרכם התעשיות האלו, תהיה להן גישה למחקר ופיתוח ולנושאים של מחקר ופיתוח כמובן שהאינטגרציה של עולים חדשים, של מיעוטים לתוך התעשיה.
שרון קדמי: לפני עשרים שנה, בתחילת שנות ה-90, ישראל קלטה יתר ממליון אנשים שהגיעו מברית המועצות לשעבר, מתוכם היו לנו אלפים ועשרות אלפים של מדענים, מהנדסים, שממש הצילו את הכלכלה הישראלית, וזה היה בזכות העובדה שהכנסנו אותם אל הכלכלה הישראלית, הפכנו אותם לחלק מן התעשיה והכלכלה.
שרון קדמי: זו היתה אחת היוזמות המובילות שיצרו את קרנות הון הסיכון, את השוק הזה של קרנות הון הסיכון, ממש בזכות אותם העולים שהגיעו לפני יותר מעשרים שנה.
שרון קדמי: כמובן שכל התשתית של מחקר ופיתוח, דוגמה טובה, לאחרונה פתחנו את מרכז הקלינטק שלנו לאנרגיה סולרית, בנגב, בדרומה של ישראל, ואנחנו עומדים לפתוח אחת בתחום המים.
שרון קדמי: לתת תמריצים לחברות זרות על מנת שיבססו פה מרכזי מחקר ופיתוח, הרבה מן החברות הבינלאומיות שאתם כבר מכירים, גוגל, אינטל, מוטורולה, מייקרוסופט וכו', יש להן מרכזי מחקר ופיתוח בישראל.
שרון קדמי: רובן פתחו את מרכזי המחקר והפיתוח הראשון שלהם בכלל בישראל.
שרון קדמי: הממשלה מאד אגריסיבית, מבחינת סובסידיות ומענקים, לחברות כאלו, על מנת שיפתחו את מרכזי המחקר והפיתוח בישראל וזה נעשה תחת משרד המדען הראשי.
שרון קדמי: מעבר לכך המדען הראשי מנהל מספר גדול של הסכמי מחקר ופיתוח עם חברות בינלאומיות, מה שהזכרתי קודם לכן, כמו קוקה קולה, סימנס וכו'.
שרון קדמי: יש לנו הרבה שיתופי פעולה כאלה וזה חשוב.
שרון קדמי: וכמובן, אם נתקדם הלאה, לא מדובר רק במחקר ובפיתוח אלא אנחנו מדברים גם על סחר, אני לא יודע אם אתם יודעים אבל יותר מ 80% מן התל"ג של ישראל, 65% מן המסחר הזה הוא תחת f.t.a..
שרון קדמי: אנחנו עכשיו ממש עומדים לחתום הסכם f.t.a עם הודו וכשנסיים את זה נגיע לשבעים ומשהו אחוז.
שרון קדמי: אנחנו חושבים על חתימה של הסכם דומה עם סין ועם קוריאה וזה יביא אותנו למשהו כמו תשעים אחוז מן הסחר שלנו תחת הסכמי f.t.a.
שרון קדמי: זה כלי מאד אפקטיבי שהממשלה משתמשת בו בהחלט.
אבי חסון: דר' בה, אולי אולי קצת מן התובנות שלך מסינגפור.
בה סוואן ג'ין: הממשלה שלנו מאמינה באופן בסיסי שחדשנות בת קימא לא יכולה לקרות אם המדינה לא תשקיע מספיק במחקר ובפיתוח בסיסיים ולכן, מבחינת הממשלה אנחנו מאד חדשים לתחום הזה של מחקר ופיתוח, זה למעשה התחיל רק בתחילת שנות ה-90 אבל, אנחנו מרחיבים את המחקר והפיתוח ברמת התל"ג, מדובר היום על גידול דומה, ב 1971 היה משהו כמו 6 מליון דולר סינגפורים וכיום זה מעל 6 מיליארד דולר, זה היה הגידול בכלכלה הסינגפורית.
בה סוואן ג'ין: מה שהממשלה צריכה לעשות כדי לקיים את הרמה זו של חדשנות, מחקר ופיתוח, הוא להמשיך ולהשקיע במדע בסיסי, באוניברסיטאות, במכוני מחקר ולכן, ראש הממשלה שלנו הודיע עכשיו על תכנית חומש של מחקר ופיתוח שתגדיל את המימון הממשלתי ב 20% מימון המחקר והפיתוח.
בה סוואן ג'ין: לכן, מ 2011 עד 2015 אנחנו נשקיע 16.3 מיליארד דולר על מנת לתמוך במחקר ופיתוח בסינגפור.
בה סוואן ג'ין: אלה דברים שהממשלה יכולה וצריכה לעשות, לוודא שהמימון למדע ממשיך.
בה סוואן ג'ין: בנוסף אנחנו מדברים פה על הכשרונות למחקר ופיתוח ולכן הכשרה לתארי דוקטורט היא חשובה.
בה סוואן ג'ין: אני חושב שאם יש מספיק מימון למחקר מספר הסטודנטים לדוקטוראט ולפוסט דוקטוראט יעלה.
בה סוואן ג'ין: בנקודה הזו אני חושב שזו עדיפות שכל הממשלות בעולם -וברור שבכלכלות המפותחות, יש מקום שמבחינתנו לבוא ולהיאסף יחד ולהחליט על תמיכה במדענים הצעירים, במהנדסים הצעירים, אולי זה פחות בעיה מבחינת ישראל אבל זו בעיה מבחינת ארצות הברית, חלק מאירופה וגם מדאיג מדינות כמו סינגפור, המשיכה של הסקטור הפיננסי, אולי זה קצת לא נעים לומר אבל חלק מן הסקטורים הרכים יותר מושכים הרבה מן הכוחות הצעירים והמוכשרים, סטודנטים של הדור החדש, מרחיקים אותם מן המדע ומן ההנדסה ואני חושב שזה משהו שדורש קצת יותר אולי קואורדינציה ברמה הבינלאומית.
בה סוואן ג'ין: דיברתי על מימון של מחקר ופיתוח, דיברתי קצת על הצורך לוודא שיש מספיק הון אנושי שיתמוך בחדשנות של מחקר ופיתוח והדבר השלישי -שנמצא גם בשאלה, הוא תמריץ פיננסי.
בה סוואן ג'ין: אני חושב שתמריץ פיננסי לא קשור רק לסכום האבסולוטי שממשלה נותנת כדי לתמוך בחברות על מנת שיפתחו את המחקר והפיתוח אלא גם הצורך שבו מתכננים את התמריץ להוריד את הקירות בין התחומים השונים ובין הסקטור הפרטי לציבורי.
בה סוואן ג'ין: יש הרבה מאד ניסויים שונים שממשלות ברחבי העולם עשו, אני חושב שישראל מובילה במאמצים רבים, בתכניות רבות, לקידום שיתוף הפעולה בין הסקטור הציבורי והפרטי וגם בסינגפור ניסינו לעשות חלק מן הדברים האלה, למשל, להקים אינקובטורים טכנולוגיים ולשים אותם כחלק מן האוניברסיטאות ובכן, זה לא רק תמריץ פיננסי אלא איך אנחנו מתכננים ומעצבים את השימוש בתמריץ הפיננסי.
אהרון מנקובסקי: תחילה, אני שמח מאד שהזכרת את הנושא הזה של חינוך כיון שמדהים אותי שזה לא רק הבעיה שלנו, הנושא הראשון שלי פה הוא נושא החינוך, אני מאמין ועודד, ותקן אותי אם אני טועה, שבמהלך השנים האחרונות יש ירידה קבועה ברצון של צעירים בתיכון ללכת בעקבות המדענים המובילים, גם בבתי הספר התיכון עצמם, פיזיקה ומתמטיקה, כשאני הלכתי לבית ספר זה יה החובה לכולם אבל זה לא נתפס כך היום, לפחות לא פיזיקה וזה נושא מאד רציני ואם אני אכנס לממשלה ואציע לממשלה: אני תוצר של טכנולוגיה, של מערכת חינוך שהוזכרה אולי לפני חמש שנים בושמת וכדומה זה נושא אחד שחשוב מאד לדעתי.
אהרון מנקובסקי: בנוסף, מר שרון קדמי הזכיר את העלייה מרוסיה שנתנה קפיצת מדרגה, אנחנו צריכים לבחון גם את זה מבחינת התרומה.
אהרון מנקובסקי: עודד יספר לכם שיש פקולטות מסויימות בטכניון, במדעים, שלא יכולות למצוא סטודנטים, אני חושב שזו נורה אדומה מהבהבת מבחינתנו.
אהרון מנקובסקי: בנוסף אני חושב שהממשלה צריכה שלא לחשוש מלקיים תכניות בעלות מטרה שניתן למדוד אותן, אני חושב שהמדד, תכנית מדידות זה נושא מפתח, צריכים לראות מהי התרומה, מהי התוצאה הסופית ואני מאמין, הנושא שלנו בארגון שלנו, אני בטוח שהרבה מכם קראתם את הספר סטארט אפ ניישן, אומת סטארט אפ, ואם לא אני אעניק לך את זה, כנשיא יוריקה.
אהרון מנקובסקי: אנחנו מתמקדים עכשיו בשאלה כיצד ללכת מעבר לאומת סטארט אפ, כי אם נהיה אומת סטארט אפ לא תהיה לנו כלכלה מאוזנת ואנחנו נהיה בבעיה מאד רצינית בעוד מספר שנים.
אהרון מנקובסקי: ועל מנת להתקדם להיות מעבר לאומת סטארט אפ מבחינת תמיכה ממשלתית אנחנו צריכים לראות כיצד אנחנו יוצרים יותר מקומות עבודה, ויצירת מקומות עבודה פירושה שאנחנו יוצרים יותר הכנסות חברות וזה אומר שאם ניתן תמריצים אחד מנושאי המפתח, ואני מסתכל על הסינים מה שהם עשו בעשרים השנה האחרונות, הם תמכו הרבה בתחרותיות שבתוך המדינה עצמה ואני מאמין שאנחנו צריכים לעבור מחדשנות לחדשנות עסקית ותחרותיות.
אהרון מנקובסקי: הממשלה יכולה לתת הרבה לטובת התחרויות ואתן לכם דוגמה מאד פשוטה כדי להדגים את זה אבל יש הרבה דוגמאות נוספות: זו דוגמה די קיצונית ואני לא חשוב שצריך תמיד לעשות את זה אבל תקחו את הענק של הטלקום, העולה כיום, יש להם קו אשראי אני חושב עם אפס ריבית מממשלת סין של עשרה מליארד דולר, הם יכולים ללכת לפראנסטק, לתת להם 40% הנחה עם 36 תשלומים וכך לנצח במשחק התחרותיות.
אהרון מנקובסקי: נתתי לכם דוגמה אחת, יש הרבה דוגמאות נוספות שכבר דנו בהן.
אהרון מנקובסקי: אני חושב שאם נסתכל על הגישה של "אני רוצה ליצור יותר כניסה של דולרים לחברות" זה מאד חשוב ואני מסכים לגמרי בענין השותפות בין ממשלות, בין תעשיות, בין אקדמיה לתעשיה, זו שותפות, כשאני הגעתי לא היה לי בכלל נסיון עם ממשלה, לפני שנכנסתי לעבודה וכשנכנסתי אמרתי: אני לא רוצה שום דבר, אני רוצה שותפות.
אהרון מנקובסקי: ואני חושב שהשותפות הזו מובילה לתכנית מצוינת.
אהרון מנקובסקי: בשנה שעברה, משרד האוצר ואנחנו עבדנו יחד, לא באנו ואמרנו לממשלה: מה את צריכה לתת לנו אלא מה הממשלה צריכה, מה אנחנו צריכים, דנו בזה יחד כשותפים וכך הגענו לתוצאות.
אהרון מנקובסקי: ובכן, אני ממאמין, בשורה התחתונה, שהממשלה צריכה להיות מאד ממוקדת מטרה ולהתחיל את הדרך כשהסוף כבר מכוון, אני מקווה שבאחד הימים תהיה לנו תכנית חומש לממשלה באופן שבו הזכיר את זה עמיתי מסינגפור.
אבי חסון: דרך אגב, אני חושב שטוב מאד לראות מיד ראשונה את התרבות הישראלית, הנשיא שלנו שמעון פרס אמר שאנחנו תמיד לא מרוצים, שזה נהדר אם אתה יזם, כי אם אתה לא מרוצה אתה רוצה לעשות משהו נוסף אבל זה לא טוב אם אתה פוליטיקאי, זה גרוע מאד כי אף אחד אף פעם לא מרוצה במדינה הזו והדבר השני, אם אצטט שוב את אחד מחבריי ואני חוזר שוב לענין האמא, לסגור פה מעגל ובנקודה הזו ראינו את פרופ' אומן והוא נציג טוב של הדבר הזה, אני חושב שאנחנו צריכים להשקיע באמהות כי זה הסוד האמיתי.
אבי חסון: האמא היהודיה, שדוחפת את הילדים להגיד, כל פעם שהיא אומרת לך: ארוחת ערב, בוא, אחרי כל מה שעשינו בשבילך אתה יכול לפחות להיות חתן פרס נובל, אני חושב שפרופ' אומן הוא תוצר של אותה אמא יהודיה וקשה מאד לשכפל את זה.
אבי חסון: אני מזמין את הקהל לשאול שאלות באופן חופשי.
אבי חסון: אני מקווה שניתן לך אפשרות נוספת לאחר השאלה השלישית.
אבי חסון: אחד היתרונות הוא שיש לנו את המושב לאחר ארוחת הצהרים אבל, ברשותך, אדוני יושב הראש, נעבור לשאלה השלישית.
אבי חסון: ושוב, חלק מיוריקה, זה מענין מאד לשמוע את המחשבות שלכם, לגבי המטרות של יוריקה, אנחנו יודעים שאחת הפלטפורמות מתמקדת בתעשיה, מהן המטרות?
אהרון מנקובסקי: אני הקדשתי לזה מחשבה, ודי מעניין לומר שהיו לי מספר שיחות מעניינות, בשנה שעברה היה שר המסחר של צרפת, מר מרכוס וולנברג, מדובר פה בשליש מן התל"ג של שבדיה, הדיון היה -ומבחינתי זו היתה קצת הפתעה, העובדה שהיא שאם מסתכלים על אירופה וישראל, וזה נכון גם לגבי ישראל, במשך זמן רב, לא היו שמות מותג חדשים מובילים בטכנולוגיה, דיברנו על אירופה, על ישראל, החברות האמיתיות או המותגים העולמיים בטכנולוגיה נמצאים אתנו כבר שנים רבות.
אהרון מנקובסקי: אם נקח את סימנס, אם נקח את אריקסון, ואחרות, אין לנו ממש כוכבים חדשים בתעשיה ואני חושב שאנשים סביב השולחן, אם אנחנו יכולים לחשוב יחד ולעשות תכנית של שיתוף פעולה כי היום אין כבר גבולות בעולם, זה עולם שטוח, ובתוך אותו ארגון יוריקה, ניצור תכניות שייצרו תמריצים ליזמים, ללכת את אותה הדרך וליצור מחדש שמות מובילים חדשים בטכנולוגיה, מכיוון שהדיון הזה -ואני חשבתי שזה רק הנושא שלנו אבל, הבנתי שיש נושא דומה שרלבנטי למדינות נוספות באירופה, שיש חברות ותיקות, ליזמים הצעירים קשה מאד להתחרות בחברות הותיקות וזה יוצר בעיה גם למערכת הממשלתית.
אהרון מנקובסקי: זה נושא מאד חשוב, זה ממש מגה בעיה וזה נושא אחד לתפיסתי.
אהרון מנקובסקי: הייתי אומר שיש הרבה שיתוף פעולה שניתן לעשות בין מדינות ובין תעשיות ובין יזמים, אני מאמין שאם אנחנו ניכנס לתחום הזה, נבדוק את שיתופי הפעולה,אנחנו יכולים לפתח תכניות משותפות שיחצו גבולות ויאפשרו לתעשיות מצד אחד וליזמים מצד שני, והמימון מזווית נוספת, לנסות ולראות כיצד שיתוף הפעולה הזה יצור יותר מוטיבציה, שבסופו של דבר תיצור יזמים גדולים יותר, אפשרויות גדולות יותר, בהחלט חומר למחשבה.
בה סוואן ג'ין: סיגנפור לא חברה ביוריקה, ואני לא חושב שיש הרבה לתרום פה וזו הנקודה שרציתי לומר.
בה סוואן ג'ין: אולי אפשרות אחת מבחינת יוריקה היא לקחת בחשבון את העובדה שיש מדינות ידידות, חברות, לתת למדינות נוספות אולי להשתתף בארגון.
שרון קדמי: אני חושב שראשית, יוריקה צריכה למנף שניים מן הנכסים הגדולים הבולטים ביותר, זה מאגר גדול של חברות שעסוקות בחדשנות ואני חושב שזה שיתוף הפעולה, זו מערכת כזו שמשתפת פעולה שהיא הגדולה מסוגה.
שרון קדמי: אי אפשר למצוא דברים דומים וזה דבר שיוריקה צריכה למנף.
שרון קדמי: בנוסף אני חושב שלהתמקד במטרות, לפתח פתרונות, לאתגרים גלובליים, יש פה צורך בפתרונות טכנולוגיים ויש לנו דוגמה טובה לכך, אנחנו השתמשנו בזה בשנה שעברה, מדובר פה בחוק של הקלינטק, השנה זה היה חוק הקלינטק.
שרון קדמי: לגבי השנה הבאה בואו נעלה רעיון, בואו נחשוב על איזשהו רעיון, נתמקד בו, נביא אותו לגמר, כמובן, פיתוח ברמה אירופאית, ברמה ממשלתית, ברמה פרטית, קומבינציות וכמובן בעלי ענין חדשים, בין אם הם ממשלתיים או לא ממשלתיים, אפשר לדבר על קרנות סיכון, אפשר לדבר על גופי השקעה, כמו הבנק האירופאי להשקעה וכדומה.
שרון קדמי: וכמובן רגולציה של התכניות באירופה, שמכסות את מה שקורה ולבסוף, להמשיך ולפתח את המערכת של הקשרים הבינלאומיים, כיוון שבישראל אין פוליטיקה, יש רק מחקר ופיתוח, יש רק את הפן העיסקי וזה משהו שצריך לדחוף אותו קדימה.
שרון קדמי: תודה רבה לכם.
עודד שמואלי: כשאני בוחן את השאלה השלישית, אני הקדשתי לה קצת זמן ולא יכולתי שלא לחזור חזרה למה שראיתי בטכניון כסביבה אקדמית.
עודד שמואלי: אתן לכם דוגמה ואולי זה יקדם את הענין.
עודד שמואלי: בנקודה מסויימת בזמן היתה לנו count meat שעודדה תרגום של מחקר וקירבה את המעבדה אל השוק, פירסמנו את זה בקמפוס, היו לנו שלושים ושמונה מגיבים, מתוכם עשרים וחמישה או שלושים היו טובים ועשרה היו ממש מצויינים אבל, הבעיה היתה ששום דבר לא יכול היה לממן את התרגום הזה ועכשיו יש לנו את תכנית "קמין" שמגיעה והיא אמורה לעזור בתחום הזה אבל, כדי להיות ממש מציאותי יש עוד תחומים שבהם גם תכנית טובה ביותר לא תספיק.
עודד שמואלי: וזה קורה כשאנחנו מתעסקים במדעי החיים.
עודד שמואלי: למשל, אם אנחנו רוצים לפתח איזושהי תרופה, איזשהו מכשיר רפואי מתוחכם, זה לא באותו התחום, מבחינת המימון שדרוש כדי לקדם את הענין ואז אה אומר: בסדר, מדוע בכלל צריך להיות מעורבים בדבר כזה.
עודד שמואלי: תשובה אחת היא, אם נסתכל על האוניברסיטאות שהצליחו מאד בהעברת הטכנולוגיה, לרוב מדובר באפליקציה רפואית או איזושהי תרופה שפותחה באוניברסיטה הזו.
עודד שמואלי: בישראל שלש אוניברסיטאות פיתחו תרופות מובילות, שמענו על הקופקסון, בטכניון יש את אזילקט שהוא לא גדול אולי כמו קופקסון אבל הוא גם נמכר טוב וישנן סיבות שבגינן אפשר לומר שיש פה איזשהו פער.
עודד שמואלי: בטכניון יש לנו מכון פנימי שנקרא מכון אלפא, וזה עושה בדיוק, פותר את הבעיות האלו, פותר אותן מבחינה כלכלית לחלק מן האפליקציות בתחומים מסויימים אבל דברים טובים מופיעים גם בתחומי מחקר אחרים וזה יהיה נחמד אם תהיה מערכת עזרה שבה רעיונות מאד מבטיחים באקדמיה יוכלו להמשיך ולהתפתח וניתן יהיה לדחוף אותם קדימה ונוכל למצוא אולי שותפים ממדינות נוספות שיהפכו להיות שותפים אסטרטגיים באותו מאמץ הסטארט אפ במרכאות, אני חושב שזה יכול בהחלט להניע את החדשנות במקרים רבים.
עודד שמואלי: לכן זה מעין רעיון של, רעיון נוסף של אינקובציה ואני מתחבר לקולגה שלי מסינגפור, הם הכניסו אינקובטורים לאוניברסיטאות, זה רעיון מצוין וכך אנחנו בעצם מגשרים או עושים שיתוף פעולה בין שני התחומים, בין שני הרעיונות.
עודד שמואלי: זה מוביל אותי לנקודה האחרונה, היה זה נחמד אם האוניברסיטה תהיה שותף מלא בתוך יוריקה ולא תהיה רק שחקן משנה כי אני חושב שהאוניברסיטאות יכולות לתרום הרבה ופעמים רבות, תכנית מגנט למשל, מראה שזה יכול להיות גם כח מניע לפעילות של ארגונים כאלה.
אבי חסון: תודה רבה עודד וברור שלאוניברסיטאות יש תפקיד גדול בתחום המחקר ויוריקה צריכה לקחת את זה בחשבון.
אבי חסון: יש לנו זמן לשאלה אחת, אם יש, ואם לא נמשיך להערות המסכמות ושוב, זה בסדר, אני חושב שמבחינתנו אנחנו מאד מעריכים את הדיאלוג, אתם שמעתם בעיקר אותנו אבל אני בהחלט מזמין אתכם על בסיס מתמשך, בין אם זה דרך הסוכנויות, חברות התעשיה במדינות שלכם, התפקיד שלכם כשגרירים של המדינות שלכם, לעבוד אתנו, אנחנו לומדים הרבה מן האינטראקציה, אנחנו צריכים לחלוק את הנסיון שלנו, ואנחנו חושבים שלמידה וחדשנות הולכים יד ביד אנחנו מצדינו מאד מעריכים את הדיאלוג המתמשך.
אבי חסון: אולי כדי לסכם את המושב הזה, מבחינתנו, אני חושב שיש שני מסרים שהיינו רוצים להדגיש, האחד, ואני חושב שזה השתקף בהחלט במושב, במשתתפים וגם בתוכן ששמעתם בשעה האחרונה, החדשנות והמחקר והפיתוח הם בעצם מערכת אקולוגית, מערכת אקולוגית שצריכה לפעול יחד, שמכילה את האקדמיה, התעשיה והממשלה, כולן צריכות לעבוד יחדיו במודל של שותפות ולהסתכל על אותה המשימה, לא רק משימה לאומית אלא משימה גלובלית בזירה הגלובלית אנחנו רואים את שיתוף הפעולה הזה של שתי מדינות ויותר על בסיס יומיומי.
אבי חסון: ראינו את זה כל הזמן וזו הזירה שבה אנחנו פועלים, זה המסר הראשון.
אבי חסון: המסר השני, אם אנחנו מנסים לחשוב מה אנחנו יכולים לעשות כממשלה בסקטור הממשלתי, אנחנו מבינים שכשרוצים לעודד חדשנות, יזמות, לתפיסתי מדובר בשני דברים, האחד הוא בטחון, ודאות, והשני הוא דינמיות, אנחנו צריכים את שניהם.
אבי חסון: הוודאות חשובה, כי אם אני יזם צעיר, ממש מתחיל את החברה שלי, אני רוצה להיות בטוח שהתכנית שהממשלה מציגה בפני תהיה אכן קיימת גם בשנים הבאות, אני רוצה לוודא שהתמיכה שאני מקבל מן התשתית, מאותה מערכת אקולוגית, לא תיעלם לפתע פתאום בגלל איזשהו שינוי פוליטי, זה משהו שהוא נכון לישראל במהלך ארבעים השנה האחרונות ואני חושב שזה חלק חשוב מאד מעידוד חדשנות ויזמות.
אבי חסון: החלק השני הוא דינמיות.
אבי חסון: לוודא שהכלים של היום הם לא צוואר הבקבוק של המחר, פירוש הדבר, אם אנחנו חושבים על מערכת החינוך של שנות ה-60 וה-70 שבה צמחנו, אנחנו יודעים איך היא היתה טובה אבל לא היינו רוצים שהילדים שלנו ילמדו בדיוק את אותם הדברים שאנחנו למדנו.
אבי חסון: אנחנו חייבים לוודא שהמערכות הן דינמיות, הן גמישות, משתנות, ומתיחסות לשינויים הקורים בעולם, לאתגרים שהתעשיה מציגה.
אבי חסון: אני יודע שעשיתי משהו שהוא לא מקובל, נגד הפרוטוקול, ואני ניצחתי את השעון, עמדתי מעל ומעבר בלוח הזמנים אבל, זה עונג לנו לחלוק אתכם את היום הזה ואת השנה כולה וזו הזדמנות טובה להודות תחילה לאלי, על הניהול של יוריקה השנה ולכל הצוות שעושה הרבה מאד עבודה לא רק מאחורי האירוע הזה ואירועים אחרים שהגעתם אליהם אלא תרומה מתמשכת והם חלק גדול ממה שאנחנו עושים.
אבי חסון: וכך אנו מסיימים את המושב הזה.
מאיר שטרית: אני רוצה להודות לאבי חסון ולכל המשתתפים.
מאיר שטרית: אנחנו מעריכים את זה שהקדשתם מזמנכם, אני רוצה לעבור לסיכום, אלי אופר יסכם, הוא יושב ראש יוריקה בישראל.
אלי אופר: תודה אדוני יושב הראש, אני מסתכל על הרשימה של התרגומים, אני מוכרח לומר שאני ניהלתי כל כך הרבה ישיבות באנגלית והקשבתי לתרגום, גרמנית, איטלקית, ספרדית וזו הפעם הראשונה שיש לנו תרגום לעברית, ובשבילי זו הזדמנות לדבר עברית, לאחר שיושב ראש הכנסת נתן לנו דוגמה לכך, אולי אחר כך אוסיף כמה מלים באנגלית, על כל פנים, תהיה גם כן הזדמנות לעסוק בתרגום לעברית לאנגלית.
אלי אופר: אני בהחלט נהניתי פה במשך היום, אני רק אסכם ואגיד מספר מלים על מה אני חושב אבל, בעצם זו לא איזושהי ביקורת על מה שאמרו, אני חושב שהיה כאן יום מאד מוצלח.
אלי אופר: היו כאן כמה "ליירים" במשך היום, בפתיחה היו לנו השרים והפוליטיקאים שנתנו פן לאומי מאד כללי, אחר כך היה לנו פאנל שדן יותר בצד המדעי ולא בכדי, אנחנו לא סתם אירגנו את זה, היו פה מדענים מאד דגולים והם באמת נתנו היבט מאד רציני שבו הסתכם ש innovation איכשהו קשור עם המחקר הבסיסי וגם זוכה פרס נובל פרופ' אומן שהיה אחר כך ב- kind of speech, הוא גם כן הגיע בסוף לדגש על basic research ועכשיו היה לנו פאנל עם אנשים מאד מכובדים, אנשי מעש, שכיוונו מעט יותר על הצד של הפרקטיקה, גם בצורה מפורשת וגם דרך כל ההתנהלות.