GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני פורת: מה שיוצא מזה הוא מחקר שהוא מחקר מוביל ברמתו ובתוצאות שלו בעולם ואני מיד אדגים את זה.
דני פורת: שר האוצר צריך להראות מספרים אז אני אראה מספרים.
דני פורת: בנוסף לזה כתוב בצד, ככה בעדינות, אבל בעצם אנחנו יוצרים סביבה שהיא סביבה מאוד תוססת של פעילות דרך תוכנית לימודים, דרך מפגשים שנתיים, סמינרים וכן הלאה, ואני אגיד מלה נוספת על התכנית שבמסגרתה אנחנו עובדים.
דני פורת: ב-5-4 השנים האחרונות המדינה בעצם יצרה דבר חסר תקדים שהוא לקחת כספים ולהשקיע אותם בתחום הזה באיזה שהוא מודל שבו המדינה נותנת שליש והאוניברסיטאות והגיוס של האוניברסיטה מתורמים מממנים שני שלישים נוספים ומאפשרים את הפעילות של המרכז.
דני פורת: אני לא הראשון שמציג את האיש הזה והקשר שלו לננו טכנולוגיה הוא ידוע, אבל הייתי רוצה גם להזכיר את מי שהקים והוביל את המרכז בעשר השנים האלה להישגים יוצאים מן הכלל, את הנשיא הקודם וגם הנשיא הנוכחי, היום, שתומך בנו בצורה מאוד חזקה.
דני פורת: אלה הכלים, בלי הכלים אי אפשר לעשות את הדברים האלה ואותם אתם תראו בהמשך.
דני פורת: קצת מספרים.
דני פורת: אני לא אדבר על תכניות.
דני פורת: יש לנו המון תכניות, הנשיא מכיר את התכניות שלנו, אני רוצה להגיד את מה שיש.
דני פורת: יש לנו 50 חוקרים, קבוצות מחקר, וכמו שאתם רואים הן מפוזרות בשלוש או ארבע פקולטות שונות; בית הספר להנדסה, הפקולטה הזו ושלושה מכונים שונים.
דני פורת: אנחנו בפקולטה למדעי הטבע, לרפואה ולחקלאות.
דני פורת: מדובר על גיוס של מדענים חוזרים, אז מאז 2005 גויסו במסגרת המכונים השונים 14 חוקרים צעירים מצטיינים שעוסקים בתחומי הננו.
דני פורת: ישנם היום כ-400 סטודנטים ברמות השונות שעוסקים בתחום באותן 50 קבוצות והתפוקה שלנו מגיעה לכ-200 מאמרים בעיתונים טובים בשנה.
דני פורת: כמי שלמד ביוכימיה אני בטוח שתדע להעריך שבשנה האחרונה בלבד יצאו מקבוצות מרכז הננו 12 מאמרים בעיתוני Nature למיניהם.
דני פורת: זו תפוקה שהיא ייחודית.
דני פורת: אבל אנחנו לא מסתפקים בהצטיינות המדעית, אנחנו רוצים לקחת את ההצטיינות המדעית ולהפוך אותה לתרומה לחברה.
דני פורת: אחד הדברים שמאפיינים את נושא הננו, בניגוד למהפכות קודמות, ב-1912 תורת היחסות, עד שנות ה-40, כדי שתהיה אנרגיה גרעינית, וקצת אחר כך כדי שיהיה בכל אייפון GPS, אנחנו מדברים על יצירת מדע שבצדה יצירת טכנולוגיה, בחלק מהדברים מיד ובחלק מהדברים קצת אחר כך, ביצירת אנשים שיהיו מסוגלים ללכת למערכת התעשייתית ולייצר את אותה טכנולוגיה.
דני פורת: אנחנו מדברים על 75 בקשות לפטנטים, 25 בקשות שאושרו בשנה האחרונה, זה הרבה.
דני פורת: האוניברסיטה מזכירה בכל הזדמנות את נושא ה-ERC, European Research Council, הגרנד היוקרתי ביותר של הקהילה האירופית, שבו אנחנו, האוניברסיטה העברית, עומדת בקו אחד עם אוקספורד וקיימברידג', 7 זוכי ERC הם חברי מרכז הננו.
דני פורת: אז נדמה לי שהמטרה של המספרים שהצגתי כאן היא להגיד, בעדינות, את נושא המצוינות וזה הדגל המרכזי.
דני פורת: אנחנו רוצים לשמור, לקדם ולקיים הלאה את המצוינות ונדמה לי שזאת נקודה בולטת במסגרת של האוניברסיטה העברית, בארץ ובעולם בכלל.
דני פורת: אנחנו לא רק משתדלים להיות מצוינים במדע, אנחנו מדברים על פטנטים, על שיתופים עם תעשייה ושירותים לחברות תעשייתיות שונות.
דני פורת: אני בטוח שהאנשים המנוסים כאן יודעים לקרוא מהר, לכן אני לא אתעכב על פרטי שיתופי הפעולה.
דני פורת: אנחנו תורמים לא מעט לגיבוש ולקידום של תעשייה מבוססת ננו טכנולוגיה בישראל וזו גם אחת המטרות המרכזיות בתכניות העתידיות לשנים הקרובות.
דני פורת: לכל חוקר במרכז מותר לעשות מה שהוא רוצה, אבל בכל זאת אנחנו מעוניינים למקד את המאמץ שלנו בתחומים שבהם יש לנו יתרון יחסי וישנה חשיבות מיוחדת לתרומה למדע בכלל ובפרט למדע בישראל.
דני פורת: כיוון אחד הוא כיוון של העברת תרופות, למשל לקחת תרופה, להעביר אותה לתאים סרטניים ספציפיים ולא לפזר אותה בכל הגוף.
דני פורת: ננו אלקטרוניקה וננו פוטוניקה, רכישה ולתקשורת, למשל איך לעשות את מחשבי העתיד על בסיס עקרונות של העברת אור במהירות גבוהה במקום העברה של אלקטרונים במהירות יחסית נמוכה.
דני פורת: שימוש באנרגיית השמש, שוב, אנרגיה אלטרנטיבית, ותחום נוסף שהוא מבטא אולי את החזון שלי לשנים הקרובות הוא לקחת את החוזק היחסי המאוד גדול שיש לנו בתחום החומרים, גם באגף הפיזיקלי של האוניברסיטה וגם באגף של רפואה, ביולוגיה וחקלאות ולשלב את הדברים האלה יחד כדי להגיע להישגים נוספים.
דני פורת: בכלל אחד הדברים שמאפיינים את המרכז הוא שיתוף פעולה מאוד הדוק בין קבוצות רבות מתחומים שונים באווירה באמת יוצאת מן הכלל.
דני פורת: התרומה לאווירה אלה המפגשים השנתיים שיש לנו, סמינרים ופעילות נוספות.
דני פורת: הזכרתי את שתי היחידות ואתם תראו את היחידות האלה, אבל יחידות התשתית הן הלב הפועם של המרכז, הסביבה שמאפשרת לנו לעבוד והאנשים שנמצאים בה.
דני פורת: אני לא אתעכב.
דני פורת: שוב, אתם תראו את המכשירים האלה במו עיניכם כשנגיע למרכז, יחידת האפיון ויחידת הייצור, והייתי רוצה להגיד מלה נוספת.
דני פורת: אנחנו עובדים במסגרת תכנית התל"מ, תכנית התשתיות הלאומיות, ובכל שנה אנחנו נבחנים על הביצועים שלנו על ידי אותה ועדה בין לאומית שבוחנת ונדמה לי שאפשר לראות כאן, אני אדבר על המשתמשים במלים עדינות, אבל די ברור מה ההערכה של הוועדה הבין לאומית למרכז.
דני פורת: כשמדברים על Outstanding leadership בוודאי מדובר על פרופ' אורי בנין שניהל את המרכז בכל השנים הקודמות, אבל די ברור שאנחנו יודעים גם לאן אנחנו הולכים, אם כי היום אני מספר לכם על מה שעשינו.
דני פורת: ועכשיו אני רוצה לתת כמה דוגמאות.
דני פורת: דיברתי קודם על לקחת אטומים ולסדר אותם כל אחד במקום ומה שאתם רואים כאן זה מן מקלות כאלה, זה מהמעבדה של פרופ' בנין, אני לקחתי את השקף שלו.
דני פורת: אלה מקלות שרוחבם 2 ננומטר.
דני פורת: אמרתי, אטומים אתם יכולים לראות פה, האמת היא שלא רואים בדיוק את האטומים אלא את המחזוריות, אבל בערך אנחנו רואים את האטומים ואפשר ממש לספור אותם.
דני פורת: אפשר לדעת איפה נמצא כל אטום.
דני פורת: זה נחמד שאנחנו יכולים לשחק לגו בבמה הננומטרית, למרות שזה הרבה יותר קשה, אבל אפשר גם לעשות עם זה משהו, לתכונות האלה יש משמעות.
דני פורת: אם לוקחים חלקיקים שרוחבם קצת שונה בין נגיד ננומטר אחד ל-3, 4, 5 ננומטר, אנחנו שמים אותם בתמיסה, אנחנו מקבלים חנוכייה שלכל נר יש צבע אחר.
דני פורת: זה חשוב, מה אפשר לעשות עם זה?
דני פורת: למשל אפשר לקחת את החלקיקים האלה ולחבר אליהם תרופה ולשגר אותם לתא סרטני מסוים.
דני פורת: אם ניקח שני חלקיקים שהצבע שהם קולטים הוא צבע שונה, אנחנו נדע לזהות לאן הם מתחברים ולהבדיל ביניהם ולהגדיל את הרזולוציה.
מאיר שטרית: מה עושה את השינוי בצבע?
מאיר שטרית: אתה אומר אלה אותם מקלות.
דני פורת: מה שעושה את השינוי בצבע אלה התכונות, בעצם גודל החלקיק קובע את מרווח רמות האנרגיה, מרווח רמות האנרגיה קובע את התדר של הפליטה של האות.
מאיר שטרית: אבל אלה אותם אטומים בעצם.
דני פורת: אלה אותם אטומים, לוקחים את אותו חלקיק בגדלים שונים.
דני פורת: העובדה שמישהו יודע לתפור בדיוק 1.5, 2, 2.5, 3 וכן הלאה.
דני פורת: היכולות האלה הן לא יכולות טריוויאליות, הן יכולות מאוד לא טריוויאליות.
דני פורת: במקרה של חלקיקים, המחקר הזה מתקדם, אני לא מראה את כל התכונות---
מאיר שטרית: כלומר אתה יוצר גם חיבור של היחידות האלה וגם הפרדה שלהם.
דני פורת: דוגמה נוספת היא התרופה הראשונה מבוססת ננו שאושרה על ידי ה-FDA וגם הכניסה דולר אחד או שניים לאוניברסיטה העברית---
מנחם בן ששון: זה עדיין לא---
דני פורת: הדוקסיל.
דני פורת: מה שנעשה כאן זה לקחת תרופה, לעטוף אותה באיזה שהיא עטיפה של ממברנה ביולוגית ולהכניס אותה ספציפית לתאים.
דני פורת: העובדה שזה קצת גדול יותר גורם לזה שזה נכנס לקרעים ולחורים גדולים יותר שנמצאים בתאים סרטניים ולכן רוב החומר הולך אל אותם התאים ולא לשאר התאים ולשאר הגוף.
דני פורת: אפשר להשתמש בכמות הרבה יותר קטנה של תרופה, להקטין את תופעות הלוואי ולרפא בצורה טובה יותר.
דני פורת: זו דוגמה לאותה תרופה, אלה הדגמות נוספות כולל בדיקות שמוכיחות את היעילות של התרופה.
דני פורת: שוב, אני לא אתעכב על זה.
דני פורת: דוגמה אחרת היא טרנזיסטור.
דני פורת: טרנזיסטור הוא כמו צינור מים, מכניסים מים מצד אחד ומוציאים מים מצד שני ואם יש לנו יד שלוחצת, אנחנו יכולים לשלוט על מעבר המים.
דני פורת: אז יש לנו כאן באמצעים שנוצרו או יכולים להיווצר במרכז שלנו וגם במרכזים נוספים, במרכז הייצור, אפשר ליצור כאן כניסה לצינור, יציאה מהצינור ופה אנחנו משתמשים במולקולות שאנחנו מניחים מעל הצינור כחיישנים.
דני פורת: כך שאם מגיעה מולקולה אחרת, אנחנו יודעים לזהות שהגיעה המולקולה, אנחנו יודעים לזהות איזו מולקולה.
דני פורת: אפשר להשתמש בזה לזיהוי של גז עצבים, אפשר להשתמש בזה לזיהוי של חומרים אחרים.
דני פורת: דובר כאן על מחקר המוח.
דני פורת: גם מחקר המוח הוא חלק ממחקר הננו.
דני פורת: קבוצה של שלמה יצחייק, מיכה ספירה, יוסי שפיר, יודעים לקחת נוירונים, לשים אותם על אלקטרודות.
דני פורת: כאן אתם יכולים לראות מערך של אלקטרודות שאפשר לייצר אותו במערך הייצור ואתם רואים נוירונים.
דני פורת: ממש רואים את אותם הנוירונים מונחים על האלקטרודות ואז אפשר בעזרת אלקטרודות חיצוניות לקחת נוירון בודד ולעקוב אחרי הפעילות החשמלית שלו.
דני פורת: כשפרופ' ועדיה הזכיר הבוקר את איך ניתן לחקור, אז בעזרת אמצעי ננו ניתן לחקור את הפעילות של המוח, ואני מקווה אפילו בצורה טובה.
דני פורת: כולכם יודעים מה זה DNA, לכולנו ישDNA.
דני פורת: לא כל אחד יכול להרצות ולהגיד שהנה, בקהל, לכל אחד יש אצלו דגמים של מה שהוא חוקר.
דני פורת: אז מה שאני חוקר יש אצל כל אחד מכם ומה שאתם רואים זה DNA.
דני פורת: אתם פשוט רואים DNA שמונח על המשטח, אפשר לראות את ההליקס.
דני פורת: תמיד סיפרו לנו שה-DNA הוא הליקס ומראים כל מיני הדגמות יפות.
דני פורת: אז ככה זה נראה באמת על המשטח.
דני פורת: מה שאתם רואים כאן אלה אטומים, ממש אטומים.
מאיר שטרית: של ה-DNA.
דני פורת: אלה אטומים של זהב על המשטח שליד ה-DNA, כדי להדגים את האיכות של המדידה.
מאיר שטרית: זאת אומרת אתה ממש יכול לזהות את האדנין, טימין וכולי?
דני פורת: אני לא יכול לזהות.
דני פורת: אחד הפרויקטים המרכזיים, גם במעבדה שלי, הוא DNA סיקוונסינג, קבוצה אחת ביפן מסוגלת לזהות את הגוואמין, ואחד המחקרים המרכזיים בקבוצה שלי זה ניסיון לעשות סיקוונסינג.
דני פורת: אני לא יודע עד לאיזה רזולוציה אנחנו נצליח להגיע, אבל אין לי ספק שניתן לעשות מדע מאוד טוב מהכיוון הזה.
דני פורת: אבל בהחלט פרויקט אירופי שבו אני משתתף הוא פרויקט ל-DNA סיקוונסינג, שמטרתו להגיע לסיקוונסינג של כל המנגנון תוך שעות או פחות מהניתוח.
דני פורת: כאן אנחנו רואים DNA, אנחנו רואים שופרות פחמן של הננו טיובס, אנחנו רואים את האטומים הבודדים בשפופרות האלה ואלה שמתעניינים יותר, דיברנו על רמות אנרגיה, בעצם לראשונה הצלחנו לזהות את רמות האנרגיה של ה-DNA וזה זכה לפרסום בעיתונות.
דני פורת: דבר אחר שאנחנו מנסים לעשות הוא שימוש בחלבונים.
דני פורת: הבייגלה הזה הוא חלבון שהופק מעצי הצפצפה, בקבוצה של עודד שוסיוב בפקולטה לחקלאות.
דני פורת: אנחנו מחברים חלקיקים אל תוך חלבון ואנחנו משתמשים בהם כיחידות חישוביות.
דני פורת: כאן אתם יכולים לראות דוגמה לשתיים כאלה כשאנחנו, נניח, שמים מינוס 1 ו-1 והופכים אותם.
דני פורת: אנחנו עכשיו ממש מבצעים פעולה חישובית במערכת שנוצרה על ידי התארגנות עצמית, מתוך תקווה להגיע למערך צפוף הרבה הרבה הרבה יותר מהמחשב שבו אני משתמש כרגע, ובעיקר להדגים עקרונות של כיוון אחר שבו ניתן איכשהו ליצור מערכות חישוביות למיניהן.
דני פורת: אמרו לי שהדבר הזה שאני מספר עליו הוא נורא מסובך, ואמר לי שמעון וילנאי מהרדיו, זו הפעם היחידה שמישהו מהרדיו ראיין אותי, כשהוא ביקש שאני אסביר על המחקר, זה היה בסיום הקייטנה של הבת שלי, ואני הסברתי לו, והוא אמר 'פרופ' פורת, אני לא מבין אף מלה, אתה מדבר כבר שתי דקות ולא הזכרת את עץ הצפצפה'.
דני פורת: אז אמרתי, 'אוקי, אני מבין', ואז אמרתי לו 'אתה הולך לסטרבקס, קונה בייגלה', זה היה בדיוק לאחר סיום המשחקים של הגביע העולמי, 'אז אתה לוקח את הכדור שהבקיע את הגול המכריע באותו משחק, אתה שם אותו בתוך הבייגלה', תסלחו לי קצת על הגדלים, 'ואתה שם את היד מעל.
דני פורת: האצבע שלך, בניגוד לשלי, היא אצבע זהב ולכן אתה יכול להעביר מטענים ולקחת מטענים.
דני פורת: כולנו יודעים שכשיש מטענים, אין מטענים, אלה שני מצבים, אחד מינוס 1, או אחד ב-0, ואפשר לעשות מזה מחשב.
דני פורת: זה בדיוק מה שעשינו, רק מיליארד פעמים יותר קטן והסטרבקס שלנו זה עץ הצפצפה', 'תודה רבה, הבנתי'.
דני פורת: אז זו הגרסה העדינה של השקף הקודם.
דני פורת: לפחות הרגשתי שלשקף אחד אני צריך לתת גרסה עדינה.
דני פורת: וזה הכיוון האחר של מחקר שבו אנחנו מדברים על מנגנון, למי שלמד ביוכימיה, הדבקה של וירוס האיידס.
דני פורת: הווירוס נצמד לתא, מזריק DNA פנימה, יש לנו DNA ויראלי שנכנס לגרעין ומשתלב בתוך ה-DNA התאי ואותו אדם הוא נשא של איידס.
דני פורת: מה שאנחנו עשינו זה לקחת את האינטגרז, בשיתוף עם אסף פרידלר, שהוא אחד הזוכים של ERC, לקחת את החלבונים, לקחת DNA ואז אנחנו עוקבים אחרי התהליך ברמה של מולקולה בודדת, שלב שלב אחרי התקדמות התהליך, על מנת להבין אותו ועל מנת לפתח מעכבים כדי למנוע את אותו התהליך.
מאיר שטרית: אי אפשר להזריק DNA אחר שישתלט על ה-DNA?
מאיר שטרית: כמו שהאיידס מתנהג.
דני פורת: לא, מפני שה-DNA הזה הוא DNA מיוחד, יש לו סדרה מסוימת בכל קצה, אבל אנחנו מנסים, זה פרויקט מרכזי אצל אסף פרידלר, לפתח מעכבים לתהליך הזה, די בהצלחה.
דני פורת: זה אחד הדברים המעניינים.
דני פורת: כיוון אחר הוא לייצר גגות או אלמנטים שניתן לשים אותם על הגג כדי להפיק אנרגיה סולרית, כולל על משטחים גמישים.
דני פורת: כיוון אחר הוא חברה מצליחה של דוד אבניר, Sol Technologies, לקחת חומרים ננומטריים, אפשר לראות אותם כאן, כדי להפוך אותם לדר' פישר...
דני פורת: לקרם הגנה לשמש.
דני פורת: דוגמה אחרת היא שיפור מאוד משמעותי על ידי שימוש בחלקיקים של זיהוי של טביעות אצבעות, דני מנדלר ויוסי אלמוג שהיה ראש המזא"פ בעבר.
דני פורת: דבר אחד שאני חייב להקדיש לו דקה נוספת.
דני פורת: לכל אחד בחדר הזה יש איזה שהוא קרוב, מכיר, או חבר, שמתי שהוא היה לו תהליך של צנתור וזה לא נורא אם זה עבר בשלום.
דני פורת: את זה עושים נגיד בגיל 60, 65, 70, אבל תחשבו על זה שבעוד 10 שנים בגיל 75 או 80, הוא צריך לעבור עוד פעם את הניתוח כדי להחליף את אותו סטנד וזאת כבר בעיה.
דני פורת: זאת בעיה, ואני אומר את זה לא רק מתוך אמירה כמרכז ננו כדי לעשות רושם, אני מכיר את הסיפור מלפני חודשיים מהמשפחה.
דני פורת: אם אפשר לעשות סטנד שמכוסה בחומר ננומטרי שיגרום לזה שהסטנד הזה יחזיק 30 שנה וישחרר על ידי משוב כלשהו תרופות במשך התקופה הזאת ואותו ניתוח ייחסך, אז עשינו את שלנו.
דני פורת: אלקטרוניקה למיניה שאנחנו מדפיסים אותה בעזרת מדפסות, משטחים מוליכים שהם שקופים, תרופות חדשות שניתן לייצר, שהן הרבה יותר יעילות והרבה יותר טובות.
דני פורת: אני לא אפרט כרגע כי הייתי רוצה לראות לכם את המרכזים שבהם אנחנו עושים את כל הדברים האלה.
דני פורת: עוד דבר אחד.
דני פורת: כולכם יודעים שאם לוקחים אנטיביוטיקה לא נכונה ומיותרת, זה לא טוב.
דני פורת: כולם יודעים את זה, אבל אף אחד לא הוכיח את זה ברמה של בקטריה בודדת.
דני פורת: נטלי בלבן לקחה בקטריות בודדות והראתה, בפעם הראשונה, שבאמת אם נותנים לבקטריה אנטיביוטיקה ומפסיקים או בצורה הלא נכונה, הבקטריה הבודדת נדפקת.
דני פורת: זה מוביל אותי לסיום.
דני פורת: הייתי רוצה להגיד בפשטות, הדבר המרכזי הוא רמה גבוהה של מחקר, דגש על מצוינות מדעית, סביבה מדעית שמאפשרת אנשים טובים, פעילות טכנית מתאימה, 'סביבה מאפשרת', ויש לנו תכניות ועל מה שעשינו במסגרת התכניות האלה אני אספר לכם בפעם הבאה שתבואו.
דני פורת: תודה רבה.
מאיר שטרית: יוצאים לסיור במעבדות.
מאיר שטרית: אני מברך את התלמידות והתלמידים שהגיעו אלינו במסגרת התחרות הזאת, במסגרת הפרויקט המיוחד הזה שמתקיים כל שנה של מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים.
מאיר שטרית: נמצאים כאן תלמידים מבתי ספר שונים שמשתתפים בפרויקט הזה.
מאיר שטרית: נמצאים כאן תלמידים מבית הספר ליד האוניברסיטה, תיכון בית צפאפא, הרטמן, מקיף גילה ותיכון זיו.
מאיר שטרית: ברוכים הבאים לכל התלמידות והתלמידים.
מאיר שטרית: אני מברך אתכם על ההשתתפות שלכם בנושא לימודי מדע.
מאיר שטרית: בעיניי הנושא של לימודי מדע הוא חשוב מאוד והוא חלק מרכזי ביכולת של מדינת ישראל לפתח את העתיד הכלכלי שלה וגם לפרוץ דרך כמו שהוכיחו העשורים הקודמים.
מאיר שטרית: אני מקווה שאתם תהיו בין אלה שיבנו את הכלכלה העתידית במדינת ישראל.
מאיר שטרית: זה מתחיל מכאן, מההתעניינות האישית שלכם, מהאינסנטיב שיש לתלמידים בגיל מאוד צעיר, מהגישה המדעית שהיא מאוד מיוחדת.
מאיר שטרית: אני מברך את המוזיאון.
מאיר שטרית: מדי שנה בשנה אנחנו עושים את הפרויקט הזה ופוגשים חבר'ה צעירים שמתעניינים במדע, שלומדים מדע ושנדלקים, אני מקווה, על מדע, כך שיראו את דרכם בעתיד בכיוון של המדע.
מאיר שטרית: אני מבין שהיום יש שלוש קבוצות של תלמידים שחקרו וטיפלו בשלושה נושאים שכשלעצמם הם מאוד מעניינים.
מאיר שטרית: נושא אחד הוא כימרות.
מאיר שטרית: מדובר באפשרות ליצור מצב של בעל חי רב תאי שמורכב מתאים סומטיים שונים, לפחות משני סוגים של תאים סומטיים שונים.
מאיר שטרית: השם כימרה בא ממושג מיתולוגי של מפלצת שקראו לה כימרה, שהיה לה ראש של אריה וגוף של עז או כבש, אם אני לא טועה, וזנב של נחש או דרקון.
מאיר שטרית: תערובת של בעלי חיים ביחד.
מאיר שטרית: משם לקחו את המושג כימרה.
מאיר שטרית: ברור שבמדע כימרה, יש לה משמעויות מדעיות בתחום הרפואה והבריאות במדינת ישראל, בתחום הפיתוח המדעי, וזה אחד הנושאים שאחד הצוותים עובד עליו.
מאיר שטרית: נושא השני הוא ביולוגיה סינתטית שגם כאן
מאיר שטרית: בעצם הדבר המדהים הוא שמסתבר – אחד החוקרים שפיצח את הגינום האנושי בתחרות מול אחרים בחברה הפרטית שלו, בנטר, אם אני לא טועה, טען שהוא הצליח ליצור רצף DNA שלם לא מבעל חי.
מאיר שטרית: בעצם החלום שלו לייצר מחר בעלי חיים חדשים ואנשים חדשים בצורה סינתטית.
מאיר שטרית: לייצר אולי איברים מלאכותיים ולעשות כל מיני דברים במדע וברפואה וכמובן יש לזה את הצד החיובי של האפשרויות שהמדע פותח.
מאיר שטרית: יש כמובן את הצד השלילי של הסכנות שכרוכות בעניין הזה של השימוש בביולוגיה סינתטית כדי להנדס נגיד בעלי חיים או בני אדם, תיאורטית.
מאיר שטרית: האם צריך לעשות את זה, האם מותר לעשות את זה, האם אפשר לעשות את זה, האם אפשר, איפה הגבולות האתיים, מה מותר לעשות, מה אסור לעשות.
מאיר שטרית: שוב, נושא מאוד מעניין שאחד הצוותים חקר אותו.
מאיר שטרית: הנושא השלישי הוא הנושא של טיפול בתאים טרום השרשה כדי לבחור את מין הילוד.
מאיר שטרית: זה דבר שהוא כבר קיים בארץ ועובד בארץ.
מאיר שטרית: יש היום אפשרות, לפחות טכנולוגית וגם מעשית, לקבוע את מין העובר עוד לפני שהוא נולד.
מאיר שטרית: זאת אומרת, לקבוע איזה ילד ייוולד, בן או בת.
מאיר שטרית: היום יש ועדה ציבורית שתפקידה לאשר את כל הבקשות, מי שמגיש בקשה כזאת, ויש כללים מאוד מאוד סגורים למי מותר להגיש בקשה כזאת.
מאיר שטרית: בוועדה קיימנו בנושא הזה שני דיונים, עד כמה ראוי להשתמש בזה, מה המגבלות, עד כמה הוועדה עושה את עבודתה בסדר, מה הפיקוח על הוועדה הזאת וכולי.
מאיר שטרית: הרעיון הוא שאנשים יכולים להגיש בקשה כזאת, אם יש להם לפחות שלושה ילדים מאותו מין.
מאיר שטרית: לגבי הילד הרביעי, מותר להם להגיש בקשה כזאת והבקשה נבדקת לגופו של עניין.
מאיר שטרית: אם הוועדה מאשרת את השימוש בטכנולוגיה הזאת, אז נותנים אפשרות להורים לבחור את מין הילוד הבא.
מאיר שטרית: כמובן שגם כאן יש פתח גדול מאוד להתדיינויות ולאפשרויות, האם מותר לקבוע, לא רק את מין הילוד אלא גם איזה צבעים יהיו לו, האם יהיה לו צבע עיניים כחול או שחור, איזה צבע שיער יהיה לו, האם הוא יהיה גבוה או נמוך, האם מותר להתערב ועד כמה מותר להתערב, איפה מותר להתערב, או האם למשל מישהו איבד ילד, האם מותר לתת לו אפשרות לבחור ילד מאותו מין בגלל העובדה שהיה לו אובדן במשפחה, האם זה מותר או אסור?
מאיר שטרית: יש בעיה, מעבר לצדדים הטכנולוגיים.
מאיר שטרית: גם כאן המדע פותח אפשרויות והשאלה היכן המגבלות ומה המגבלות שמותר לשים והיכן צריך לשים אותן.
מאיר שטרית: זה הצוות השלישי שעובד על הנושא ואני אשמח לשמוע את מה שאתם עשיתם.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור למיה הלוי, מנהלת המוזיאון, ואני באמת מודה לכם על הפרויקט.
מאיר שטרית: נמצא אתנו גם פרופסור גדי גלזר שהוא המלווה המדעי של פרלמנט הנוער וגם דוקטור מחמוד תאיה שמלווה את הילדים לאורך כל הדרך.
מאיר שטרית: הם נמצאים אתנו מדי שנה בשנה.
מאיר שטרית: כולם, ברוכים הבאים.
מאיר שטרית: היה כאן קודם חבר הכנסת רן כהן לשעבר שעבר מהפוליטיקה לאקדמיה והוא מכשיר דור חדש של סטודנטים והיום הוא מפזר את הסטודנטים שלו בכנסת בוועדות השונות כדי לצפות ולהשתתף בדיוני הוועדות בכנסת.
מאיר שטרית: זה כדי ללמוד מה זה פרלמנט, מה זאת פוליטיקה, איך זה עובד ואני מברך אותו על כך.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לגברת מיה הלוי.
מיה הלוי: שלום וברוכים הבאים.
מיה הלוי: ראשית אני רוצה להודות ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת מאיר שטרית, על הנאמנות לקידום החינוך המדעי והעמדת האפשרות שלנו להביא את בני הנוער, את התלמידים של מערכת החינוך בישראל, להציג בפני הוועדה, להציג בפניך, להציג בפני הבית הזה, את העשייה של תלמידים בתחום המדע והטכנולוגיה, את החשיבה של התלמידים בתחום המדע והטכנולוגיה, את ההתלבטויות של התלמידים בתחום המדע והטכנולוגיה.
מיה הלוי: אני חושבת שפתיחת הדלת הזאת מסמנת את החשיבות הרבה שאתם רואים בנושא של קידום החינוך המדעי בישראל והסימון הזה חשוב לנו כמערכת החינוך, חשוב לנו כגופים שעוזרים למערכת החינוך והוא בעצם שם את הנושא של החינוך המדעי על סדר היום לא רק של הציבור בישראל אלא גם של הכנסת ויותר מכל, של ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת.
מיה הלוי: אם כן, הרבה מאוד תודה.
מיה הלוי: הפרויקט הזה שאנחנו מדברים עליו, הפרלמנט המדעי הירושלמי, בעצם נולד בשנה שעברה כפרויקט במימון של האיחוד האירופי שהיה פרויקט חד שנתי.
מיה הלוי: החכמה של פרויקטים חד שנתיים היא שאחרי שהם קורים פעם אחת, אם הם מוצלחים, להצליח להפך אותם למסורת.
מיה הלוי: אנחנו מאוד חששנו שהפרויקט החד שנתי הזה, כמו הרבה מאוד פרויקטים שמגיעים ממימון ספציפי עם לוח זמנים מאוד קצר, מאוד ממוקד, יקרו רק פעם אחת.
מיה הלוי: אנחנו מאוד שמחים שעיריית ירושלים, מינהל חינוך ירושלים, בראשותו של דני בר-גיורא , הבין את הפוטנציאל הרב שיש בפרויקט הזה ונרתם לגייס את מערכת החינוך של ירושלים ולהעמיד לרשותנו את האפשרות לעשות את הפרויקט הזה כבר השנה השנייה.
מיה הלוי: אני מקווה שמהשנה השנייה כבר נוכל לדבר על זה ברמה של מסורת.
מיה הלוי: הנושא עצמו של דיון אתי בשאלות שקשורות במדע, הוא נושא שמעסיק גם את מערכת החינוך.
מיה הלוי: בפרויקט הספציפי הזה אני חושבת שמה שאנחנו מאפשרים לתלמידים זה להתמודד עם שאלות מאוד אקטואליות שנמצאות בקצה המחקר, בחזית של המחקר המדעי היום בישראל בתחום הביולוגי, ולקיים דיונים אתיים על ההשלכות שלהם עלינו כחברה.
מיה הלוי: אי אפשר לקיים דיון אתי בלי להבין את המדע שמאחוריו או למעשה הדיון הזה מאפשר לתלמידים להעמיק ולחדור פנימה אל נבכי המחקר העדכני הזה ולהבין יותר לעומק את הסוגיות שעומדות היום במעבדות המחקר.
מיה הלוי: לשם כך גויסו מעבדות מחקר מתוך האוניברסיטה העברית וגויסו דוקטורנטים מתוך האוניברסיטה העברית שליוו את התלמידים האלה וללא הסיוע של האוניברסיטה העברית בפתיחת המעבדות ושל הדוקטורנטים שאפשרו לנו בעצם להציג את הנושאים העדכניים האלה, לא היינו מצליחים להראות את המדע העדכני.
מיה הלוי: אבל המדע הוא רק השער הראשון.
מיה הלוי: השער השני הוא להביא את זה לדיון החברתי, להביא את זה לדיון האתי, וכאן בעצם נרתמו הרבה מאוד אנשים נוספים כדי לחדד, כדי להסביר, כדי למקד את הדיון ולהביא את שלושת הוועדות האלה לכלל המלצות שיוכלו לבוא לדיון, שיוכלו להיות מוצגות בפני ועדת המדע של הכנסת, ואנחנו מקווים שאולי גם להיות מאומצים על ידי הוועדה כחלק ממדיניות שלה לשנים הבאות.
מיה הלוי: אני מודה שוב ומקווה שהתחלנו שוב מסורת רבת שנים.
מיה הלוי: שיהיה לכולנו יום מהנה.
מיה הלוי: מנון הרן היא מרכזת הפרויקט ומלווה אותו יחד עם אורנה שגם היא כאן מטעם מוזיאון המדע.
אמנון כהן: כולכם הייתם צריכים לקבל את התוכנית של היום.
אמנון כהן: אתם יכולים לראות שתשתתפו בדיון של שלוש ועדות, שלושה נושאים שונים, כאשר לכל ועדה יש קבוצה של תלמידים שהונחתה על ידי יושב ראש.
אמנון כהן: מה שיקרה עכשיו זה שהיושב ראש יציג ממש בקצרה את חברי הקבוצה וכל קבוצה תציג את הנושא שלה.
אמנון כהן: אחר כך יתנהל דיון ובדיון הזה אנחנו מבקשים מכל מי שרוצה, מי שיש לו שאלות, רוצה להעיר, גם מתוך חברי הפרלמנט האחרים וגם מתוך האורחים שנמצאים כאן וכמובן מתוך אנשי ועדת המדע והטכנולוגיה עצמם, אנחנו מבקשים להשתתף ולשאול את התלמידים, לתהות יחד אתנו על הנושאים שמועלים שאלה כמובן סוגיות שנויות במחלוקת.
אמנון כהן: כל פעם יתנהל דיון של בסביבות 20-25 דקות.
אמנון כהן: בסוף כל ועדה אנחנו נקיים הצבעה על כל אחד מהסעיפים שמונחים בהצעת ההחלטה.
אמנון כהן: מי שיצביע, יהיו אלה רק חברי פרלמנט הנוער המדעי.
אמנון כהן: יש לנו כאן שלושים תלמידים שהם פרלמנט הנוער המדעי והם אלה שיצביעו על כל אחד מהסעיפים.
אמנון כהן: בין הוועדה הראשונה לשתי הוועדות האחרות, אנחנו נקיים הפסקה קצרה בחוץ, תהיה גם שתייה וגם כיבוד קל, ואנחנו מזמינים את כולם לצאת להפסקה וליהנות מהכיבוד ומהשתייה.
אמנון כהן: אני רוצה לבקש מהוועדה הראשונה, הוועדה שמטפלת בנושא של ביולוגיה סינתטית, להתחיל להציג את הנושא שלה.
אמנון כהן: יושב ראש הוועדה, שי, בבקשה.
אמנון כהן: הצעת החלטה של הוועדה בנושא 'ביולוגיה סינתטית'
שי מלצר: בוקר טוב לכולם.
שי מלצר: תודה רבה על ההזמנה.
שי מלצר: לפני שניכנס לנושא של ביולוגיה סינתטית ונדבר על ההצעה שלנו, אני מבקש מהוועדה להציג את עצמה.
שי מלצר: אני שי, אני מהאוניברסיטה העברית, אני תלמיד מחקר במחלקה לגנטיקה.
עדי לוי: בית ספר מקיף גילה.
טל כהן: בית ספר מקיף גילה.
אופק שטקל: בית ספר זיו.
איתי מלאך: בית ספר הרטמן.
מאור וולף: בית ספר הרטמן.
יובל בוטבול: התיכון ליד האוניברסיטה.
מוסטפא סלמאן: תיכון צפאפא.
יסמינה עליאן: תיכון בית צפאפה.
עומר עליאן: תיכון צפאפא.
שי מלצר: הוועדה שלנו דנה בנושא של ביולוגיה סינתטית וכפי ששמענו קודם את אחת הדוגמאות בתחום, באמת בנטר הפתיע את העולם לפני שנים ספורות כאשר הכריז שהוא ייצר את היצור הסינתטי הראשון, אבל למעשה אני רוצה לקחת אותנו למשך דקה או שתיים למושכלות ראשונים בנושא של ביולוגיה סינתטית.
שי מלצר: למעשה מדובר בתחום מאוד מאוד מאוד רחב.
שי מלצר: רוחבו של התחום גובל בבלתי נסבל משום שהוא נוגע כמעט בכל אספקט של הביולוגיה הקיימת אלא שהוא סינתטי.
שי מלצר: מה זה אומר?
שי מלצר: זה אומר שהאדם יצר או רכיב מסוים בו או שינה באופן סינתטי, באופן לא טבעי, רכיב מסוים בו עד כדי שינוי של מערכת שלמה שמביא אותנו לדוגמאות של יצירת אורגניזם מאפס, שזה לצורך העניין שינוי מן היסוד של מערכת ביולוגיה.
שי מלצר: למעשה הביולוגיה הסינתטית היא ענף מטרייתי כולל בתחום הביו טכנולוגיה.
שי מלצר: יש בו נגיעות לכל תחום אפשרי בביולוגיה, החל מרפואה, דרך חקלאות, עד אזורים בעייתיים כמו טרור ביולוגיה, אבטחה ביולוגית, נושאים של בטיחות מאוד קשורים לזה, נושאים של פתרון בתחום האנרגיה, יצירת מקורות אנרגיה חדשים.
שי מלצר: ביולוגיה סינתטית למעשה, אם מסתכלים על זה כמו על שפת מחשב, לוקחת מעגלים קיימים והמעגלים שלנו הם מערכות ביולוגיות ומשנה רכיבים בתוך המעגל שהטבע לא יצר או לא שינה אותם.
שי מלצר: האדם למעשה מתחיל לשחק תפקיד בתוך ההתפתחות של מערכות ביולוגיות על ידי זה שהוא מאיץ תהליכים שאולי היו קורים באופן טבעי בתוך מערכת נתונה, אבל מאחר שהדבר נעשה בצורה מוכוונת על ידי אדם, אנחנו קוראים לזה סינתטי.
שי מלצר: בתוך התחום המאוד רחב הזה שרוב רובו הועיל לאנושות ויש בו את היכולת לקדם אותנו ואת המטרות שלנו, כמובן שיש את היכולת גם לבצע בצורה מוכוונת דברים שהאבולוציה, אם היא הייתה עושה, הייתה גורמת לנזק.
שי מלצר: מאחר שהדבר יכול להיעשות עם איזה שהן העצמות מוכוונות, מאוד יכול להיות שדברים שבאופן טבעי אבולוציוני לא היו שורדים, האדם יכול ליצור מצב שהדברים האלה כן ישרדו ואולי הגולם יקום על יוצרו.