GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן לסר: ברשותך נחזור אליך ואולי נעשה אתך פגישה.
מאיר שטרית: בכל זמן.
מאיר שטרית: אני בכנסת.
מאיר שטרית: אני מבקש לקבל פתרון.
מאיר שטרית: טל, "אין הצר שווה בנזק המלך".
מאיר שטרית: מבקש שבינתיים לא יפוטרו העובדים האלה.
מאיר שטרית: נמתין.
מאיר שטרית: אני פנוי יום ולילה, מתי שאתם רוצים.
קריאה: מה עם אלה שכבר פוטרו?
אל חלים: ממילא החברות שהעסיקו אתכם בתקופה הזמנית לא זכו במכרז החדש לכן אין לכם בכלל - - -
מאיר שטרית: הפיטורין הגיעו מן החברה הקודמת.
מאיר שטרית: האם כך?
מאיר שטרית: יוצא שהעובדים שעובדים היום ייקלטו בחברות החדשות.
טלי פלוסקוב: כל עוד האנשים האלה מחכים לפתרון -שמשרד האוצר מציע לנו חברת כח האדם מגייסת עובדים חדשים.
אלי בראל: אנחנו לא מציעים שום פתרון.
אלי בראל: החברות אולי יציעו פתרון, אנחנו לא מציעים פתרון.
טלי פלוסקוב: הצעתם לחשוב.
טלי פלוסקוב: בינתיים חברת הכח האדם מגייסת עובדים חדשים.
טלי פלוסקוב: אז צריך לעצור את הגיוס.
טל הרמתי: אי אפשר לעצור את הגיוס.
טל הרמתי: גבירתי רוצה שבמרכז שלה יעבדו לא רק שני מדריכים כפי שעובדים היום אלא - - -
מאיר שטרית: גבירתי ראש העיר, אין מניעה לגייס עובדים חדשים בנוסף לאלה שנמצאים.
מאיר שטרית: המרכזים לא מאויישים עם ארבעה עובדים.
מאיר שטרית: היום במרכז להב"ה יש מדריך או שניים והם רוצים שיהיו ארבעה.
מאיר שטרית: אין מניעה ואדרבא, זה ישפר את המצב.
טלי פלוסקוב: רק לא במקומם.
מאיר שטרית: אם יבוטל המכרז אז יבוטל.
מאיר שטרית: לקליטת עובדים חדשים בנוסף לקיימים אין לנו התנגדות.
אל חלים: לתקן משהו שנאמר כאן, מאחר וציטטו דברים שלכאורה נאמרו במכרז, במסגרת השאלות של החברות ונאמר כאן שהיתה השאלה לגבי העובדים הקיימים ושהתשובה היתה שהם לא רלבנטים.
אל חלים: אני מקריא את השאלה ואת התשובה: השאלה היתה כמה עובדים פועלים כיום במרכזי להב"ה הקיימים?
אל חלים: האם ניתן יהיה להמשיך להעסיק עובדים אלה לאחר קבלת הודעת הזכיה?
אל חלים: התשובה שנתנו: לא רלבנטי למענה למכרז.
אל חלים: המכרז לא נועד להחליף את נותני השירותיים הקיימים במרכזים הקיימים.
אל חלים: השאלה היתה על ארבעת המרכזים שמופעלים על ידי חברת אמן והתשובה היתה לגביהם.
אל חלים: לבוא ולהגיד שבתשובה לשאלה במכרז האוצר ענה שהעובדים הקיימים הם לא רלבנטים זה בחזקת להוציא דברים מהקשרם.
מאיר שטרית: חברים, אמרתי בתחילת הדיון שהמטרה שלי היא לא לתקוף את האוצר ולא את החברות.
מאיר שטרית: החברות זכו במכרז כחוק והכוונה שלי היא אחת: והיא לגרום לכך שלהב"ה תמשיך לפעול ולפרוח, כשהעובדים שנמצאים היום יקבלו את הזכויות שלהם.
מאיר שטרית: חובתה של המדינה לדאוג לזה.
מאיר שטרית: הועדה קוראת לשר האוצר למצוא פתרון לסוגיה של העובדים הקיימים, זה כח חיוני ביותר להבטיח שאותם עובדים ימשיכו לעבוד באותם תנאים שיש להם היום, העובדים הקיימים.
מאיר שטרית: לגבי החדשים הכל פתוח, תעשו כרצונכם בהתחשב גם בדבריך לפיהם כל מדריך עובד רק שנתיים או שלוש.
מאיר שטרית: אני מקווה לקבל מכם תשובה ופתרון הולם לצורך הענין.
מאיר שטרית: אחכה עד שבוע הבא.
מאיר שטרית: מקווה שעד אז נקבע פתרון לענין.
מאיר שטרית: אם יהיה צורך נזמן ישיבה נוספת.
קריאה: מה קורה אתנו שאמרו לנו שאם לא נחתום אז יפטרו אותנו?
קריאה: מה עושים עכשיו?
טלי פלוסקוב: הן שואלות שאלה.
מאיר שטרית: חכו כמה ימים.
קריאה: אבל אתמול הם אמרו שאם אני לא חותמת הם יתנו את המשרה שלי למישהו אחר.
טל הרמתי: תחתמו עם הזכיין החדש.
טל הרמתי: אם ימצא פתרון אז נראה.
טל הרמתי: החברות החדשות הפסיקו להיות זכייניות ולכן הן מפסיקות לעבוד.
טל הרמתי: לשאלת יושב הראש, הן מפסיקות את העבודה ב 1 באוגוסט.
מאיר שטרית: אנחנו היום ב- 19 ביולי.
מאיר שטרית: מבקש לקבל מכם תשובה לפני ה- 25 ביולי.
מאיר שטרית: עד אז כל העובדים עובדים בינתיים.
מאיר שטרית: אם אחרי ה-25 ביולי לא תהיה תשובה נעשה עוד ישיבה.
מאיר שטרית: אני מתכבד לשבת את הישיבה.
מאיר שטרית: הנושא שעל סדר היום, דוח מימשל זמין ותכניות העבודה לשנים 2011-2012.
מאיר שטרית: הזמנו לישיבה את נציגי משרדי הממשלה השונים הנוגעים בדבר, נציגי מערכות מידע בסקטור הציבורי, נציבות שירות המדינה, רשות המים והביוב, איגוד האינטרנט, מכון מחקר של אוניברסיטת תל אביב, המרכז לחקר המידע באוניברסיטת חיפה, מומחים בתחום האינטרנט וטכנולוגיות המידע, נציגי מרכז שלטון מקומי, ארגונים צרכנים ומוזמנים נוספים.
מאיר שטרית: כמובן שאין אפשרות להכריח מוזמן לבוא ואני מברך את כל אלה שיושבים כאן.
מאיר שטרית: ממשל זמין הולך ומתבסס עם השנים, מאז שהתחלנו אתו, בנפח שהולך וגדל עם הזמן.
מאיר שטרית: אנחנו לא נמצאים במצב רצוי לפי עניות דעתי, של מימשל זמין כי המצב הרצוי –ונקווה שהוא עכשיו יתקדם מתחילת ההפקות של התעודות הביומטריות, שאז תהיה חתימה אלקטרונית ואז אפשר יהיה אולי בסופו של דבר, לעבור שלב אחד קדימה ולזהות כל אדם מול הממשל הזמין באמצעות תעודת הזהות שלו באופן חד ערכי, והתמונה בעצם אלקטרונית כך שאפשר לבצע כל פעולה בשני כיוונים גם מכיוון הממשלה לאזרח וגם מכיוון האזרח לממשלה.
מאיר שטרית: הצפי שלי, שנגיע יום אחד למצב שקיים במדינות רבות, שבו שמשרדי הממשלה גם יתנו תשובות לאנשים באינטרנט, ושאנשים יוכלו לקבל את הטיפול דרך האתר ולא להוריד טפסים, לשולחם בדואר וכו'.
מאיר שטרית: יש לעלות מדרגה ולהגיע למצב שאנשים יקבלו תשובות גם דרך האינטרנט, דרך הרשת, כי היום האזרח שולח נייר למשרד ממשלתי כלשהו ומקבל תשובה כתובה, אבל אחד הדברים שאני גיליתי הוא שיש חוקים שקובעים מגבלה למשרדי ממשלה לפיה עליהם לענות לאנשים בתחומים שונים ויש מקרים שאם הממשלה לא עונה תוך שלושים יום הענין מאושר.
מאיר שטרית: או אז, כמו שגיליתי, משרדי הממשלה, כשמגיע היום השלושים כותבים מכתב על עצם הטיפול ללא תשובה עניינית.
מאיר שטרית: בכך עברו על סדר היום וספירת הימים מתחילה מחדש.
מאיר שטרית: התשובה במקרים האלה אינה מספקת.
מאיר שטרית: החוק הגביל את המשרד הממשלתי למסור תשובה בתוך שלושים יום אבל נתכוון, לשיטתי, לתשובה מספקת ולא לתשובה בנוסח "מכתבתך נתקבל והועבר לטיפול".
מאיר שטרית: יוצא שהאינטרנט יכול לשנות מהותית את זמן הטיפול, דרך הטיפול וכו'.
מאיר שטרית: אזרח יוכל לקבל את השירותים הממשלתיים שבעה ימים בשבוע, עשרים וארבע שעות ביממה, במרחק האצבעות שלו מן המקלדת, זה החזון של ממשל זמין ואנחנו עוד לא שם.
מאיר שטרית: התקדמנו אבל אנחנו עוד לא שם, מדינות רבות בעולם עברו אותנו מזמן ונשמע היום דוח על כל הנושא של ממשל זמין.
טל הרמתי: ברשותך, תיקון קטן, החשבת הכללית נכנסה לתפקיד לפני שלשה שבועות, חשבת ראשונה בתולדות מדינת ישראל ואנחנו מכבדים אותה מאד.
טל הרמתי: נפגשנו פה בוועדה לפני למעלה משנה, עם סיום תקופתו של מנהל ממשל זמין דאז, בעז דולב, שלמעשה הקים את המערך הזה ויש לו הרבה זכויות בו.
טל הרמתי: לתפקיד החשוב הזה נכנסה הגב' כרמלה אבנר לפני חודשיים והיא תוביל כאן אחר כך את המצגת.
טל הרמתי: אני מכאן מאחל לה הצלחה בשם כולם.
טל הרמתי: יש בה גם חריצות ודינמיות ואנחנו שמחים על כך.
טל הרמתי: דוח ממשל זמין של שנת 2010 התפרסם לפני כחודש, והשנה החלטנו לפרסם אותו סמוך יותר לתקופה שנבדקה בדוח.
טל הרמתי: הדוח עצמו מציג התקדמות מעניינת ויפה של משרדי הממשלה, כולל מספר תחומים חדשים שיפורטו כאן בהמשך, ביניהם כניסה של הממשלה לתחומים של רשתות חברתיות, קשר הדוק יותר עם הציבור ועוד והדוח נמצא באתר האינטרנט כך שכל מי שרק רוצה יכול לראותו.
טל הרמתי: לגבי העבודה בממשל זמין, קודם כל היא אף פעם לא מסתיימת, מדובר על מאמץ מתמשך, חשוב מאין כמוהו, נציג כאן מעט מן ההיסטוריה שלו ואנחנו כן רואים התקדמות משנה לשנה ומאחלים את אותה קפיצת מדרגה בפן השירותים הפרסונאליים, השירותים היחודיים לכל אזרח ולכל עסק, שיתאפשרו בעקבות הזיהוי שלהם במערכות המיחשוב של הממשלה, וזה יתאפשר באמצעות אותה תעודת זהות בתוספת הכרטיס החכם לעסקים שהשימוש בו צובר תאוצה בשנים האחרונות, בין היתר בזכות התיקונים לחוק המ.ע.מ.
טל הרמתי: אנחנו מברכים על ההזדמנות להציג את תמונת המצב הנוכחית לתכניות העתיד.
מאיר שטרית: מברך אותָּךְ, בהצלחה.
כרמלה אבנר: תודה רבה ותודה רבה גם ליושב ראש הועדה.
כרמלה אבנר: אני נרגשת להציג כאן את הפעילות של ממשל זמין, שהיא פעילות מאד משמעותית וכפי שאתה ציינת, היא לא בתחילת העשייה אלא במהלך העשייה, עם דרך ארוכה שיש עוד ללכת ולנצל בה גם את הטכנולוגיות, גם את הרגולציות וגם את הרפורמות כדי להביא שירותים הרבה יותר מתקדמים וטובים, גם לאזרחים וגם לעסקים.
כרמלה אבנר: אפתח בהצגת חברי הצוות שלי שנמצאים כאן ושחלקם נמצאים עדיין לצערי מחוץ לאולם.
כרמלה אבנר: זיו סלייטר, סגן מנהל ממשל זמין ובשנה האחרונה הוא מילא את מקומי כממלא מקום מנהל, , שהיא מנהלת השירותים בממשל זמין, בני חוג'א שהוא מנהל הסיסטם של ממשל זמין, שוקי פלג, מנהל אבטחת המידע בממשל זמין, אופיר בן לביא שהוא מנהל היישומים בממשל זמין, מיכל, שאחראית על תיאומים לוגיסטיים ומשאבי אנוש ושרון קראוסר, שהיא מנהלת הלקוחות בממשל זמין.
מאיר שטרית: האם כולם חדשים?
כרמלה אבנר: לא.
כרמלה אבנר: מה שכן, זה צוות שיש לו תרומה רבה מאד לעשייה הנוכחית ולעשייה העתידית.
כרמלה אבנר: במצגת נציג את הממשל הזמין, איני יודעת מה הנוכחים יודעים והמצגת תשים אותנו בשורה אחת.
כרמלה אבנר: נראה את מטרותיו, את הפרויקטים של מערך ממשל זמין, עם דגש על המילה "מערך" של ממשל זמין.
כרמלה אבנר: נכסה את הפרויקטים השונים ובכללם את הפרוייקט שנקרא "רב ערוציות" ונכון שהוא האינטרנט אבל זה הרבה יותר מאשר האינטרנט כי יש לנו ערוצי הפצה רבים שהאינטרנט הוא בשבילם רק פלטפורמה: טלפונים סלולאריים, עמדות שירות וכדומה.
כרמלה אבנר: כמובן שתעודות הזהות החכמה, מעבר ליתרונות שלה כתעודת זהות, היא תאפשר לנו בעצם להשלים מהלכים בצורה דרמטית גם בהיבט של שיפור השירות לאזרח, גם בשיפור ההתייעלות בתוך המשרדי הממשלה וגם בשיפור השירות לעסקים.
כרמלה אבנר: הליכי הפרסונליזציה לאזרח – הטכנולוגיה מאפשרת לנו להעביר הרבה מאד מן הנטל שהיה על האזרח, כי עליו היה לדעת מה קיים, מה יש, מה נוגע אליו ואילו בהליך הזה נוכל לשתף את הנתונים עם האזרח ולעזור לו לדעת את כל הנתונים שהוא צריך, המידע יכול להגיע אל האזרח מבלי שהאזרח צריך להגיע אל המידע.
כרמלה אבנר: נדבר על ממשל פתוח, מדידת שירותים ממשלתיים בתוך ממשל זמין ונדבר על מכרזים רבים.
כרמלה אבנר: אני ערה למוגבלות הזמן ביחס לרוחב היריעה אז אגע בכל נושא במלים ספורות.
כרמלה אבנר: ככל שתהיה פנייה אל הצוות נרחיב בהתאם.
כרמלה אבנר: מהו ממשל זמין?
כרמלה אבנר: ההגדרה האקדמאית היא בעצם הליך מקוון, היה רשום כאן מהפיכה אבל המהפיכה כבר היתה ועכשיו אנחנו במהפיכה מתמשכת, כך שאנחנו בסוג של מהלך מקוון שמתבטא בנגישות רבה יותר של אזרחים ועסקים למידע ממוסדות שלטון, הפשטה וקיצור של תהליכים בירוקרטיים, מתן שירותים מקוונים ואימות באמצעות טכנולוגיות מתקדמות על ידי המימשל לטובת האזרחים והעסקים.
כרמלה אבנר: יוצא שזה דבר שהוא לא סטטי אלא מתקדם.
כרמלה אבנר: הדרישות של מערכות השלטון, הרגולציות, החוקים והרפורמות הם דבר שמשתנה ומה שהיה נכון לאתמול לא בהכרח נכון למחר.
כרמלה אבנר: התפתחות הטכנולוגיות בעידן שבו אנחנו חיים היא בלתי נתפשת כמעט, קצב ההתקדמות הוא משהו שאנחנו לא יכולים אפילו לחשוב עליו ואנחנו נמצאים בדיוק בצומת של חיבור בין היכולות הטכנולוגיות לבין הדרישות, הצרכים והשירותים של האזרחים והעסקים ובינם לבין משרדי הממשלה והשירותים שלהם.
כרמלה אבנר: ממשל זמין מדבר על שיתוף פעולה עם משרדי הממשלה, ביוזמה משותפת, עם הפרייה הדדית יחד עם המשרדים לטובת האזרחים ולטובת העסקים.
כרמלה אבנר: התפקיד של ממשל זמין – לשקף את נקודות המבט של האזרח בהביטו אל המשרדים ואת זו של המשרדים.
כרמלה אבנר: לכל משרד יש את האחריות שלו לשפר את השירותים שלו, לספק את השירותים, לנהל אותם, לחזור תוך מספר ימים מסוים לתת מענים וכו'.
כרמלה אבנר: מצד שני, האזרח והעסק, חווים את מחזור החיים שלהם ואת הצרכים שלהם ואלה יכולים להיות מנווטים על ידי מספר משרדי ממשלה כלומר, התפקיד של ממשל זמין הוא לשקף את נקודת המבט של האזרח והעסק ולבנות את התהליך אל מול מחזור החיים שלו ובמושגים שלו.
כרמלה אבנר: הטכנולוגיות והחדשנות מאפשרות לנו את חכמת ההמונים,the crowd sourcing , מושג שמשתף, למשל, מידע בדרכים לנהג ולנוסע.
כרמלה אבנר: הטכנולוגיה מאפשרת לנו לקחת הרבה מאד מידע ולשלב אתו מידע שאף אחד כגוף יחיד לא יכול לתת אותו וזה בא לידי ביטוי בפלטפורמות ובפתרונות השירותים שאנחנו מספקים, כל הנושא של שיפור השירות לאזרח וכל הנושא של הסטנדרטים ונראה שברגע שאנחנו שמים מידע באינטרנט אנחנו חושפים את כל החוקים, את כל הרפורמות שאנחנו רוצים לעשות תוך כדי תהליך המיון ובנוסף אנחנו יכולים לרכז את המשוב מכל האזרחים ומכל בעלי הענין כדי לקבל פתרונות.
כרמלה אבנר: המטרות של ממשל זמין נוגעות בנקודות רבות.
כרמלה אבנר: הראשונה היא שיפור השירות לעסקים ולאזרחים ולגבי הענין הבירוקרטי, ואם אני לא טועה, המספר שנקב מנכ"ל משרד האוצר לפני יומיים כעלות הבירוקרטיה הוא ששים מיליארד שקל, סכום לא מבוטל.
כרמלה אבנר: כל הפלטפורמה האינטרנטית המקוונת יכולה לעזור בצמצום הנטל הבירוקרטי גם תוך מתן שירותים טובים יותר וגם תוך התייעלות והגברת הפעילות.
כרמלה אבנר: שירותים משך 24/7 – הכוונה היא בעצם לקבל נתונים גם בלילה, לגלוש באינטרנט דרך המחשב האישי, באמצעות הסלולארי או כל חיבור אחר.
כרמלה אבנר: הגברת שקיפות שלטונית – יש לנו אופן ודרכים לחשוף את המידע ולחשוף אותו לכל בעלי הענין ולא רק לבעלי הענין אלא גם לאנשים וגופים שלא מודעים לכך שהם בעלי ענין במידע.
כרמלה אבנר: לגבי שם הפרוייקט שהוא מערך ממשל זמין – כשהגעתי לתפקיד, חשבתי שכמו בפרויקט, יהיו לו התחלה וסוף ובאיזשהו שלב היא ייכנס לשלב של תחזוקה.
כרמלה אבנר: כיוון שלא כך הוא, אשתמש במילה מערך ולא במילה פרוייקט.
כרמלה אבנר: בחודשיים האחרונים אני בתהליך לימוד מאד מאומץ, לראות את הדרישות, את הצרכים שלנו, לראות מיהם הלקוחות שלנו, ללמוד את סך הפעילויות שכבר קיימות ולאשש את הרושם של ממשל זמין.
כרמלה אבנר: ממשל זמין הוא מערך.
כרמלה אבנר: אבטחת מידע – השקף עמוס מעט, וזה מרמז על היקף הפעילויות.
כרמלה אבנר: ממשל זמין הוקם בשנת 1977, משהו שהוקם, לצורך מאד בסיסי .
מיכאל איתן: ממשל זמין לא הוקם ב 97' אלא בשנת 96' בדרך של וועדה, היתה תת ועדה שקראו לה ועדה לממשל זמין, שם נקבעו בפעם הראשונה החלומות לגבי מה צריך להיות ממשל זמין, כדאי לעיין בזה ולראות שעוד לא הגשמנו גם את החלומות של אז, למרות ההתפתחות הטכנולוגיות.
כרמלה אבנר: השאלה היא האם הגשמנו חלומות אחרים שלא הוגדרו אז, ובכל מקרה, התחלנו מפעילות שהיא הרחבת שירותים בצורה מוגנת, לשמור או להגן על משרדי הממשלה אל מול אותו ג'ונגל איום ונורא שנקרא אינטרנט, המטרה היתה להקים גוף של ממשל זמין, איזשהו פרוייקט שיארח את אתרי האינטרנט של משרד הממשלה השונים בצורה מאובטחת.
כרמלה אבנר: הדבר התחיל ואינו מסתיים.
כרמלה אבנר: זהו אחד השירותים שאנחנו כל הזמן ממשיכים אותו, אנחנו מוסיפים לו אבטחת מידע ושירותים נוספים, וחלק מהם הוא כורח כי אם אנחנו משמיטים אחד מהם ובתגובה לכך אחד מן השירותים נופל או נפגע או משתנה, אז ללא ספק יש כאן איזושהי פגיעה בעשיית וביכולות השוטפות שלנו.
כרמלה אבנר: שירות תשלומים – המשכנו עם שירותים מקוונים כמו שירות תשלומים והיום לא מעט אזרחים משלמים דרך האינטרנט, לא צריכים לגשת אפילו לא לבנק הדואר והרבה יותר קל להם לבצע את התשלום באתר.
כרמלה אבנר: שרת טפסים – הוספנו את שרת הטפסים.
כרמלה אבנר: המונח טפסים הוא בעל קונוטציה מאד בירוקרטית אבל נראה שהטפסים היום הם בעצם בסיס לתהליכים בינמשרדיים גם בתוך המשרד וגם במשרדים מאד מאד רחבים, ברגע שתהיה תעודת זהות היא תשלים לנו את היכולת לבצע גם תהליך שלם של הזדהות, כך נוכל לחסוך מאזרח או מבעל עסק להתייצב רק לצורך ההתייצבות שלו וזה גם יאפשר לנו להשלים את התהליכים כי הוא יוכל לחתום עליהם אלקטרונית ולא יצטרך לחתום ולשלוח אותם בפקס או לסרוק ולשלוח אותם בדואר.
כרמלה אבנר: שירותים נוספים שאנחנו מוסיפים הם שירותים של "מנורה" שהם שירותים של הממשלה לטובת שקיפות ולטובת מכרזים ואנחנו נתייחס לכך בהמשך.
כרמלה אבנר: מידע ממשלתי – כיום, אנחנו כאזרחים, רוצים לדעת מה אנחנו יכולים לקבל ורוצים לדעת את זה מהר.
כרמלה אבנר: אנחנו רגילים שהמידע הוא זמין.
כרמלה אבנר: פעם, לכל נושא היינו צריכים מראש לדעת, ללמוד, להתכונן, ואילו היום אנחנו יודעים להשיג מידע בלחיצת כפתור.
כרמלה אבנר: הממשלה חייבת לספק את המידע המעודכן והשלם לטובת האזרחים והעסקים והיום יש את הכלים והיום קיימת גם הציפיה שהמידע הזה יהיה שקוף וזמין.
כרמלה אבנר: הרחבה של המידע התחילה ב 2004-2005, אז נפתח האתר gov.il והוא אותו פורטל בו מרוכז המידע הממשלתי, זהו אתר שמנוהל על ידי ממשל זמין.
כרמלה אבנר: במהלך השנה והשנה הבאה אנחנו מציעים את פרוייקט "מעשה" שהוא בעצם רעיון של השר מיכאל איתן לטובת הרחבת המידע וקישוריות של המשרדים בזמן אמת אל המידע שהוא כבר קיים ושוב, זה משהו שהטכנולוגיה מאפשרת ומחייבת גם את שיפור השירות לאזרח וגם את התפקיד של הממשלה.
כרמלה אבנר: סטנדרטים – מימשל זמין הוא אחד הגופים הבודדים שהוא גוף רוחב בממשלה, כלומר, כל משרד הוא בעצם אוטונומי עם אחריות מלאה על השירותים שהוא נותן ואילו כיום יש נושאים שונים שממשל זמין צריך ויכול לתת בהם סטנדרטים כדי לספק את המטרות והחזון, זו אותה פלטפורמה בינמשרדית לביצוע תהליכים ושירותים לטובת האזרחים והעסקים וגם לשיפור התהליכים הבינמשרדיים, סטנדרטים שונים של פיתוח אינטרנט, סטנדרטים של מנועי חיפוש, סטנדרטים של look and feel של אתר ואדגים.
כרמלה אבנר: נאמר שאני מבקשת את שמות המנכלי"ם השונים של משרדי הממשלה השונים.
כרמלה אבנר: לשם כך עליי להיכנס לכל האתרים של המשרדים השונים וההליך אינו פשוט.
כרמלה אבנר: בסופו העדפתי להיכנס ל google advanced search ולחפש עדכונים משם.
כרמלה אבנר: החוויה לא היתה פשוטה והעדפתי להשתמש בסוף בכלי שהוא מוכר.
כרמלה אבנר: התפקיד שלנו הוא ליצור את אותה החוויה להקל את השימוש עבור המשתמש הסופי.
מאיר שטרית: זו אכן היתה אחת המטרות, אבל הדבר לא התבצע כלל.
מאיר שטרית: המטרה היתה גם הקלה על המשתמש אבל גם הקלה במקרה שפקיד עובר ממשרד ממשלתי אחד לאחר ואז ייחסך זמן לימוד כי האתר יהיה מוכר.
כרמלה אבנר: זה בדיוק חלק מן הנושא של govx.
כרמלה אבנר: כאן אפשר לראות את הסטנדרטים שממשל זמין נותן.
כרמלה אבנר: מדידה – המדידה של דוח ממשל זמין בודקת את השאלה האם הגענו לאותו המקום ועד היכן מילאנו את אותם הסטנדרטים.
כרמלה אבנר: תקשורת ושקיפות – כוללות את כל הנושא של שירות לקוחות 24/7, כאשר נוספו יוזמות של השר מיכאל איתן ליצור מרכז של co.il ממשלתי ויש עוד דרכי נגישות.
כרמלה אבנר: יש אתר לשיתוף הציבור, ובנוסף, רשתות חברתיות שמספקות לנו, באמצעות פורומים, אפשרות למגע בלתי אמצעי עם האזרח והעסקים, גם בינם לבין עצמם וגם בינם לבין משרדי הממשלה.
כרמלה אבנר: gov2, הנושא של collaboration, שיתוף פעולה – זה החלק השני של המהפיכה שהוא השיתוף, עצם הגעת המידע אל מי שזקוק לו מבלי לחפש אותו.
כרמלה אבנר: אפשר לשתף, אפשר לדבר וזו תקשורת רב ערוצית גם במובן של שיחות פרטניות או פרסום וגם ביכולת שלי לקבל את המשוב, כשכל מי שנכנס לאתר יכול לראות.
כרמלה אבנר: רב ערוציות – אינטרנט, עמדות שירות, סלולאר, ivr, כל הדרכים לתקשר.
כרמלה אבנר: תהליכים של doing business – אינטגרל של כל הנושאים שדיברנו עליהם בתוספת הפרסונליזציה שמדברת על נתינה לאזרח את מה שהוא צריך.
כרמלה אבנר: לכל אזרח יש אינטראקציה אישית שלו מול המדינה ושם אנחנו רוצים להתאים את השירות לצורך.
כרמלה אבנר: מערך ממשל זמין – בסיס תקציב של ששים מליון שקל, כשיש שבעה עשר מליון שקל נוספים כנגד הכנסות גבייה מן המשרדים השונים על השירותים.
כרמלה אבנר: יש בסביבות מאתיים חמישים עובדים, שלמעט אנוכי ועובד נוסף, כולם עובדי חברות, אין עובדי מדינה ויש כאן מודל שהוא מודל של עובדי חברות והפעילות היא תחת הניהול של טל הרמתי וחלק מן הפעילות של החשכ"ל במשרד האוצר.
כרמלה אבנר: לפני משרד חודשים ממשל זמין החל להיות מבוקר על ידי "ראם", רשות אבטחת מידע.
כרמלה אבנר: מיקום ישראל בדוח, מדוח ממשל זמין של האו"ם – מתוך מאה ותשעים מדינות, אנחנו בשלושים הפותחות אבל אנחנו יכולים להיות במקום יותר טוב וזו אחת המטרות שלנו, אין שום סיבה שישראל, כמדינה שמזוהה מאד טכנולוגית, מאד חדשנית, לא תהיה במקום ראשון בעולם.
מאיר שטרית: מה קרה ב 2008?
כרמלה אבנר: גם אני שאלתי מה קרה ב 2008, מה היתה הצמיחה ומה היתה הצניחה וקיבלתי שתי תשובות: האחת, מדינות אחרות עשו שיפורים עם תקציבים יותר גדולים והסיבה השניה היא שהמדידה והשקלול של המדידה השתנה.
כרמלה אבנר: מבחינתנו ניתן משקל הרבה יותר גדול לשני פרמטרים מאד מעניינים, האחד מדבר על כל הנושא של collaboration, שיתוף הציבור, שיתוף אזרחים וכל מה שדיברנו תחת ה gov2, כולל פרויקטים שנדבר עליהם בהמשך, טרם עשינו את תקופת המדרגה שאנחנו עדיין יכולים לעשות אותה והדבר השני הוא אינטגרציה בין משרדי ממשלה אחרים והפרמטרים השתנו בשני משרדי ממשלה בעולם, המשרדים ממדינות אחרות עשו שם עבודה יותר טובה מאתנו.
כרמלה אבנר: הצמיחה הטכנולוגית – ישראל היא מעצמת אינטרנט ואנחנו לא יכולים להתעלם מזה, לא נוכל להסתפק במקום שהוא בין שלושים הראשונים.
כרמלה אבנר: אחוז ניכר מהכנסות המדינה הוא כלכלת האינטרנט וכלכלת אינטרנט משמעותה ספקים, עבודה, ייצור והמון דברים נוספים אבל, עדיין מדינת ישראל סובבת סביב הנושאים הטכנולוגיים האלה, קצב הצמיחה של התחום הזה בישראל הוא כפול מקצב הצמיחה של המשק כלומר, אנחנו חייבים לנצל את זה לטובתנו גם את העובדה הזו.
כרמלה אבנר: היקף הפעילות – ננסה לעשות drill down לפרויקט, אחרי שדיברנו "מלמעלה" ב high level על המימשל הזמין, מהו החזון שלו, איפה אנחנו נמצאים אתו ואיפה אנחנו רוצים להיות ונאמר כך: בישראל ישנם 4.6 מליון משתמשים, מספר מרשים ומעניין, ישנם חמישה מליון וחצי גולשים לאתר gov.il ואני מודה שכשראיתי את המספר הזה התרשמתי.
כרמלה אבנר: ולמה המספר 5.5 מליון לכאורה גדול יותר מ 4.6? כי יש גלישות חוזרות ואלה אנשים שחלקם לא משתמשים רשומים אבל אלה אנשים שמגיעים לנושא ומסתכלים על אתר של gov.il.
כרמלה אבנר: יש כאן היקפי מספרים מרשימים ביותר על הפעילות.
מיכאל איתן: בשנה?
מאיר שטרית: עברי אחד אחורה, האם 13.6 מיליארד שקל בשנה שולמו באינטרנט?
כרמלה אבנר: שבעה אחוזים מסך הכל ההכנסות.
מיכאל איתן: חיזרי שניה אל השקף.
מיכאל איתן: כשאת מדברת על חמישה מליון וחצי גולשים לאתר gov.il האם את מדברת על כל האתרים שהם עם הסיומת הזו?
כרמלה אבנר: GOV.IL הוא שער המידע שממנו גלשו לאתרים האחרים.
כרמלה אבנר: שוב, זה פורטל, ומילה אחת על ההבדל בין פורטל לאתר, פורטל הוא שער ממנו גולשים הלאה.
כרמלה אבנר: היתרון הוא שכשאני לא יודעת מה השרות שאני זקוקה לו כאזרח או כעסק, כשאני לא יודעת בדיוק באיזה משרד ממשלתי המידע נמצא, אני יכולה כך לגשת למקום אחד מרכזי שם החדשות של הממשלה, שם המידע החדש, שם התהליכים ום מקום לשאול שאלות לאן להגיע ומשם לנווט הלאה.
כרמלה אבנר: נעשה אחר כך איזשהו drill down ואז תוכלו לראות את הדברים.
כרמלה אבנר: שרת הטפסים הלאומי – זו המשמעות שלו, כך הוא נראה.
כרמלה אבנר: נכנסים, מזדהים, מורידים טפסים כאשר בשרת הטפסים, בשירות הטפסים יש אפשרות פעם אחת להוריד טופס, פשוט להוריד אותו, למלא אותו בעט, לקחת מעטפה לבייל אותה ולשלוח או לפקסס.
מיכאל איתן: לפני שמורידים טופס, האם יש להוריד את הסרגל?
כרמלה אבנר: נדבר גם על ההנגשה.
מיכאל איתן: ההנגשה היא חלק חשוב מאד בעזרה למשתמש.
כרמלה אבנר: נגיע לזה בהמשך.
כרמלה אבנר: בכל מקרה, הטכנולוגיה כל כך רצה ומתקדמת שהיום יש את הכלים החדשים של כל מיני אתרים וקשה להדביק במקביל את כל הדברים וכנראה נצטרך ללמוד לנצל יתרונות אחרים.
כרמלה אבנר: אין device כזה ואין פלטפורמה - - -
מאיר שטרית: אני לא מקבל את זה, כי מסתבר שכשגופים פרטיים עושים את זה אז זה עובד כמו שעון, בלי בעיות ואתן דוגמה מהרבה שנים אחורה, כשר המשפטים בשנת 2001 כבר החלטתי להכניס את הטאבו אל האינטרנט והוא היה מכת מדינה כי אנשים חיכו בתור וגם עורכי דין, והיינו במאבק עם העובדים ועם ההסתדרות שהשביתו את הטאבו לשלושה חודשים ולא נכנעתי, אמרתי להם שאם לא יפסיקו את השביתה אז אוותר על הטאבו, אסגור אותו ואהפוך את הכל לפרטי אז השביתה נגמרה והטאבו עבר לאינטרנט.
מאיר שטרית: יש שם ארבעה ספקים של טאבו ואפשר לראות שם כל מקום בארץ.
מיכאל איתן: זה ממשל זמין בעצמו.
מאיר שטרית: אבל אז לא היה ממשל זמין ואז, אגב, לא היה תשלום.
מאיר שטרית: אין בלי תשלום, עם תשלום.
מאיר שטרית: אבל אז קמו לפני ממשל זמין, וב 2002 קמו שלושה ספקים שנתנו אפשרות לאזרח לקבל נסח טאבו חתום באמצעות תשלום של בין עשרים לששים שקל, כשלפני כן אזרח היה משלם אלף וחמש מאות שקל בשביל לשלוח מישהו לקבל רישום של נסח טאבו והספקים עשו את זה בלי בעיות, חלק, נקי, כל אחד מן המחשב שלו.
מאיר שטרית: אז אפשר לעשות את זה.
כרמלה אבנר: צודק לחלוטין ואנחנו נראה את זה גם בעמדות השירות אבל אני התכוונתי שכשאנחנו מדברים היום על שימושי גלישה ואפילו כאן בינינו יש לפחות שלושה או ארבעה סוגים שונים של טלפונים סלולארים שמאפשרים גלישה, הסוגים הם שונים עם מערכות הפעלה שונות, ויש עוד מכשיר חדש עם מערכת הפעלה חדשה.
כרמלה אבנר: כשאנחנו מדברים על הנגשה יש להבין שכנראה קרב היום שבו אנחנו יכולים לתת את הכל אבל זה כנראה לא לגמרי יעבוד.
כרמלה אבנר: כשאנחנו מסתכלים על האייפון כדוגמא, הוא מאפשר לנו דברים שהמחשב הזה לא מאפשר לעשות כגון יכולתו לזהות את המיקום שלי, הוא יודע לזהות את כיוון התנועה שלי, אם אני בעליה, למשל, כלומר, האקסלומטר שלו יכול לדעת, יש לו בהגדרה פרמטרים ויכולות שאין במקום אחר, אז יכול להיות שנרצה לנצל את היכולות של מכשיר הקצה הזה ולתת שם שירותים שלא נוכל לתת אותם במכשיר אחר כלומר, אנחנו צריכים לגבש את העמדה שלנו ויש כאן סימני שאלה שאין עליהם את התשובה.
כרמלה אבנר: אנחנו היום רצים אחרי טכנולוגיה וטכנולוגיה שהיא תחזוקתית.
כרמלה אבנר: אם אנחנו מדברים על ברווזרים שונים אז חלקם נותנים פונקציות שונות אבל בחלקם האחר הם פשוט אותו הדבר ולתחזק אותם זה המון אנרגיות, אנחנו צריכים להבין את הדבר הזה ואנחנו לא טובים לגמרי בנושא הזה.
מאיר שטרית: זה עובד בעולם.
כרמלה אבנר: לא בכל העולם.
מאיר שטרית: במדינות המפותחות.
כרמלה אבנר: לא, יש הרבה מאד מקומות ואתרים שבהם פעילות מסויימת לא עובדת ואתה מקבל רק - - -
מיכאל איתן: אבל אנחנו מדברים על הטפסים.
כרמלה אבנר: אז יכול להיות שהטפסים הם דוגמה טובה, שהטכנולוגיה לא מתאימה, מה שלא תעשי.
כרמלה אבנר: כי הנושא של הטופס מחייב מסך יותר גדול, גישה יותר קלה להקלדה של הטפסים ועוד.
כרמלה אבנר: יש דברים שהם מינימום הכרחי שכולם יידרשו להם לצורך הנגשה מינימלית ואנחנו מחוייבים לוודא שהם פעילים על כל הערוצים הנוספים, יש כאן חלקים שדורשים מחשבה, מהם הסטנדרטים?
כרמלה אבנר: מהם אותם שירותים?
כרמלה אבנר: מהו אותו טופס שלגביו אתה חייב לוודא שהוא נראה אותו הדבר בכל מקום ושהוא ניתן להורדה?
כרמלה אבנר: ומהם השירותים הנוספים שאתה יכול לתת.
מאיר שטרית: בארצות הברית יש באינטרט ולא צריך להוריד שום טופס אלא רק שולחים תשובות.
כרמלה אבנר: כשתהיה לנו תעודת זהות תהיה לנו ההזדהות.
מאיר שטרית: שם אין להם תעודת זהות.
כרמלה אבנר: יש עדיין בעיות רגולטיביות שאתה מחוייב להן, עברנו על התהליכים האלה ב doing business וישנם מקומות בהם אנחנו עדיין מחייבים את האזרח לבוא ולהזדהות, כמו בטוח לאומי כדוגמה בהם האזרח או בעל העסק חייב לבוא ולהזדהות in person, בעצמו, וישנם מקומות שבהם אנחנו מחוייבים לחתימה, יוצא מכך שיש כאן מספר חסמים שבחלקם הם טכנולוגיים אבל בחלקם האחר הם תחוקתיים שהם גם תוצאה של התנהלות אבל אתייחס לנקודה הזו בהמשך.
כרמלה אבנר: מעט על מספרים – הסתכלו על קצב השימוש.
כרמלה אבנר: לכאורה, המספר מאפשר לי להתהדר בפעילות של ממשל זמין שעושה עבודה נפלאה אבל זה אינו אלא קצב חדירת האינטרנט לארץ כלומר, ככל שיותר אנשים גולשים ומכירים את האתרים ומגיעים אל האמצעים האלה ומבינים שבעצם חבל להם על זמן הנסיעה אל המשרד, זמן חיפוש הטופס ומילויו ואני, באופן אישי, כשאני ממלאה טפסים הרי שאני חוזרת על המילוי פעמיים ושלש בגלל טעויות שקורות בגלל כתב היד שלי, למשל.
כרמלה אבנר: דרך השרת, כאמור, אפשר למלא את הטופס פעם אחת.
כרמלה אבנר: המספרים שאנחנו רואים כאן הם, כאמור, מרשימים מאד.
כרמלה אבנר: ב- 2010, היתה הצמיחה בת קרוב ל 70% בכמות ההורדות של טפסים והשימוש בהם.