GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמלה אבנר: מסכימה שצריך ליצור כאן איזון.
כרמלה אבנר: מצד אחד כשאנחנו רואים מכונית שונה אבל יש כאן הרבה מקום לנושא גאוות היחידה, של התוכן ושל הזהות של כל יחידה ועדיין יש סטנדרטים שהן מחוייבות להם, סטנדרטים של ניווט, למשל, כי אם לא אז לא נוכל להרחיב או לשנות את המוצר.
כרמלה אבנר: לכן הדיון הזה במקומו, ממשל זמין צריך למכור את הערך של הדברים האלה, לא די בלנקוב במספר של 250,000 אלא יש לבדוק מה אנחנו נותנים מול תחרות של השוק הפרטי.
כרמלה אבנר: אם יש דברים שאין לי סיבה לתת אותם לא אתן אותם.
כרמלה אבנר: אחד הדברים לסטנדרט טכנולוגי ולא רק ויזואלי הוא כל הנושא של השירותים שהוא הדרך בה אנחנו מתקשרים בין יחידות התוכן ומערכות המידע הנפרדות של כל היחידות השונות לכלל משהו שאנחנו יכולים להביא ממנו איזשהו מידע.
מיכאל איתן: לגבי צומת השירותים, מבקש את טל להמשיך להשיב.
טל הרמתי: כחלק מאותה גאוות יחידה שכל משרד מפתח לעצמו, הגענו לסיטואציות לא סבירות שבהן כל משרד מפתח לעצמו לא רק את האתר אלא גם את הדרכים השונות לאחסן מידע זהה שמנוהל במקומות אחרים כמו כתובת, למשל.
טל הרמתי: אחד הפרויקטים המעניינים שנעשו בעולם בתחום הזה מתבסס על תפיסה של צומת השירותים הממשלתי וכמו מספר מדינות שלקחו את זה, והפרוייקטים שלהן מרתקים.
טל הרמתי: בלגיה הרשימה אותנו יותר מכולם כי היא קיימה שם פרוייקט בשם "מגדה" והעקרון שלו הוא שבממשלה מותר לכל פריט מידע להגיע פעם אחת וכל משרדי הממשלה מחוייבים לשני דברים: אחד, האזרח מוסר רק פעם אחת את הנתונים שלו והשני הוא שאסור לאף אחד מן המשרדים להחזיק את המידע אצלם.
טל הרמתי: יש כאן שילוב של טכנולוגיה שמונעת איחסון הנתונים אצל כל משרד ומבחינת האזרח זו מהפיכה עצומה כי שואלים אותו לפרטיים שלו רק פעם אחת.
טל הרמתי: והעקרון הוא כזה: מידע שהממשלה יודעת עליך, אסור לה לשאול אותך.
טל הרמתי: זוהי תפיסה מאד מתקדמת, היא חייבה מהלך מאד גדול כולל שינויי חקיקה וכולל מעורבות מאד גדולה של המחוקק בנושא הזה אבל זה פרוייקט גדול ואנחנו מקווים שנצליח לאמץ את העקרונות שלו.
מיכאל איתן: אמחיש את הקושי העצום באימוץ התפיסה.
מיכאל איתן: ונקח למשל כתובת או תאריך לידה.
מיכאל איתן: במשרד הפנים התאריך רשום בצורה מסוימת, עם לוכסן ואפסים למשל אולם במשרד אחר רישום התאריך הוא עם נקודה או ארבע ספרות של שנה ולא שתיים.
מיכאל איתן: איך נארגן את האחידות וזהו רק תאריך לידה?
חן לב: הפורמטים הם החלק הכי קל.
מיכאל איתן: כל אחד ירצה שישמרו את ההרגל שלו כסטנדרט האחיד.
מאיר שטרית: יוצאי מרוקו ותוניס שהגיעו לישראל, בתעודת הזהות רשומות הספרות אפס בתאריך הלידה החודשי והיומי ורק השנה רשומה במספר.
מאיר שטרית: בדרכונים רשומות הספרות אפס.
מאיר שטרית: פניתי למשרד הפנים ושם אמרו לי שכך נרשם לכל יוצאי מרוקו ותוניס.
מאיר שטרית: כשהייתי שר הפנים ביקשתי והוסבר לי שהתהליך המשפטי מסורבל כי יש צורך בתצהיר של לגבי המידע שנוגע לתאריך הלידה ואז יש לגשת למשרד הפנים.
מאיר שטרית: עשיתי את התהליך ושיניתי את תאריך הלידה בתעודת הזהות.
מאיר שטרית: בדרכון אגב, לא החלפתי.
מאיר שטרית: ברם, אי אפשר להטריח כך את כל עולי מרוקו ותוניס.
מאיר שטרית: ועכשיו שר הפנים קיבל החלטה לפיה כל אדם יכול לכתוב מכתב ללא תצהיר ולבקש לתקן תאריך לידה לפי היום בו נולד.
מאיר שטרית: וזאת למרות שבדרך כלל לא ניתן לתקן שנת לידה.
מאיר שטרית: מדגים מאתרי המסחר האלקטרוניים את האפשרות לרכוש דרך האינטרנט, להזמין שירות ולקבל אותו.
מאיר שטרית: האתרים הללו מוכיחים שאפשר לעשות הכל.
מאיר שטרית: גלשתי כאן
מאיר שטרית: באתר gov.il ורשמתי "הודעות על הפקדת תכניות מפורטות".
מאיר שטרית: בחיפוש קיבלתי הפניה לחיפוש של גוגל, עלו מודעות של חוק התכנון והבניה אבל אני רציתי לראות את ההודעות על הפקדת תכניות מפורטות כדי שאוכל להגיש התנגדויות וזה לא מופיע בתוצאות החיפוש.
מאיר שטרית: שאילתא כללית לא מתקבלת והדבר מעלה שתי שאלות: האחת, האם אי אפשר לעשות שיתוף פעולה עם השלטון המקומי?
מאיר שטרית: בשלטון המקומי יש מערכת מידע שמרשתת את רוב הרשויות המקומיות.
מאיר שטרית: יכול להיות שאפשר לעשות איתן שיתוף פעולה כדי למנוע פרסום של כל ההפקדות בעיתונים.
מאיר שטרית: חבל על הכסף של אנשים.
מאיר שטרית: אפשר לעשות הכל דרך האינטרנט ויש לכך יתרונות נוספים.
מאיר שטרית: אזרח שגר בעיר מסויימת ורוצה לבדוק את תכנית הבניה של הבנין שעתיד להיבנות מול ביתו, איך יבדוק את כל התכניות שפורסמו?
מאיר שטרית: מנגד, אם יהיה שיתוף פעולה בין הרשות המקומית לממשלה אז יוכל האזרח למיין את התוצאות לפי העיר והרחוב.
מאיר שטרית: זה עולה הון עתק ומשמעות הענין היא פגיעה בעיתונים אבל האינטרנט יכול לפתור את כל הבעיה של הפקדת התכניות בארץ.
טל הרמתי: היה תיקון של חוק חובת מכרזים והיו דיונים מאד ארוכים בכנסת על החוק הזה ואחד הנושאים עליו היו הדיונים הקשים ביותר היה התחום הזה.
טל הרמתי: היתה הצעה של הממשלה והכנסת החליטה החלטות אחרות שלא קיבלו את ההצעה.
מאיר שטרית: נגיש את החוק הזה מחדש.
מאיר שטרית: למרות ההתנגדות הצפויה של העיתונים זה יציל הרבה מאד אנשים וכסף רב שמשולם לפרסום שאף אחד לא רואה אותו.
טל הרמתי: היתה הקלה בחקיקה אבל לא קיבלו את ההצעה כולה לאפשר פרסום בצורה מקוונת.
טל הרמתי: הכנסת לא קיבלה את ההצעה.
מיכאל איתן: היתה רגרסיה.
מיכאל איתן: עלתה הצעת החוק אבל נתק
מיכאל איתן: בלה הטענה המגוחכת לפיה גם אזרחים שאין להם מחשב עם חיבור לאינטרנט זכאים לקבל את המידע ויש איזה ארגון לוביסטי שהעלו טענות כאלו ובגינן המשיכו לחייב פרסום בעתון.
כרמלה אבנר: יש משהו שהוא מאד אינטואיטיבי.
כרמלה אבנר: הפער שקיים היום בין מי שיש לו חיבור אינטרנט ולמי שאין הוא קטן.
כרמלה אבנר: למרבית האוכלוסיה יש גישה לאינטרנט ולטובת מי שאין אנחנו מספקים את הפתרון דרך העמדות השונות.
מאיר שטרית: הישיבה ננעלת כרגע, נזמן ישיבה נוספת ארוכה יותר, נדון בהצעה של השר מיכאל איתן, נקיים דוח שיח ונראה איך מתקדמים.
מאיר שטרית: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
מאיר שטרית: שלום, בוקר טוב לכל המשתתפים הנמצאים אתנו, מנחם גרינבלום - מנכ"ל משרד המדע, פרופ' רות ארנון - נשיאת האקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' יצחק בן ישראל, יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי וגם יו"ר סוכנות החלל הלאומית הישראלית ועוד מוזמנים רבים, המשרד לבטחון פנים, משרד הבטחון, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד האוצר, משרד החינוך, משרד התשתיות הלאומיות, מועצה לאומית למחקר ופיתוח אזרחי, תעשיה אוירית, עיריות, מועצות, אוניברסיטאות, מכללות וכן הלאה.
מאיר שטרית: הנושא שעומד היום בפנינו הוא ה cyberspace דהיינו, המרחב הקיברנטי הקיים בעולם והבעיה הזו מציקה לא רק לנו אלא לכל העולם כולו וכל המדינות דנות בכך ומחפשות דרכים להתמודדות עם ה cyberspace שאין עליו שליטה מוחלטת.
מאיר שטרית: איך מתגוננים בפני מצב שבו מדינה יכולה להיות נתונה בסכנה גדולה מאד של התמוטטות כל המערכות שלה -לא רק הצבאיות אלא גם האזרחיות, שהרי היום מלחמה היא לא בהכרח באמצעות טנקים וצבא ומטוסים אלא שאפשר למוטט מדינה גם באמצעות המחשבים שלה כי הכל קשור למחשב, איך שלא נסובב את זה, כל מערכת שמפעילה משהו –אם זה המערכת הכלכלית של המדינה שהיא קשורה למחשבים, מערכת המים, החשמל, כולן קשורות למחשבים.
מאיר שטרית: עברו התקופות היפות שבהן היו עושים הכל בידים ואי אפשר היה למוטט את כל העבודה בבת אחת.
מאיר שטרית: היום המחשבים הפכו להיות חלק אינטגרלי מכל המערכות של המדינה ולכן הדבר הזה מחייב התייחסות לעומק ואני יודע שהסוגיה הזו נמצאת בדיונים בפורומים רבים בעולם, גם בתוך המדינות וגם מחוצה להן, מתוך נסיון לשתף פעולה, ללמוד אחת מן השניה ולראות איך אנחנו מתמודדים עם הסוגיה הזו.
מאיר שטרית: בזמנו קיימנו פה דיון שהשתתף בו גם פרופ' יצחק בן ישראל ואמרתי שם שבענין הזה נקיים דיון.
מאיר שטרית: כידוע, יש יוזמה –שהוא מיד יציג אותה כאן, יוזמה של ממשלת ישראל להתמודד עם הסוגיה הזו ברצינות והיא קיבלה החלטה מאד הוגנת ורצינית להתמודד עם הסוגיה הזו ולנסות לטפל בה.
מאיר שטרית: ביקשתי מפרופ' בן ישראל -שעומד בראש המועצה למחקר ופיתוח אזרחי, לדווח לוועדה מה עושים, מהן הכוונות, מהן התכניות ואחר כך נעבור לשאר הדוברים.
יצחק בן ישראל: מה שאציג בפניכם היום הוא דווח על עבודה שנעשתה בשבעה שמונה חודשים האחרונים ביוזמת ראש הממשלה כדי לפתור את הבעיות שהציג יושב הראש.
יצחק בן ישראל: לגבי האיומים, לא אדבר הרבה אלא אציג סרטון בן כשלש דקות, שחציו נלקח מה c.n.n. שעשו סימולציה עם מומחים ברמה בינלאומית ואספו דיווחים, וחציו השני מתכנית "60 דקות" שמדברת על כך.
יצחק בן ישראל: מכל זה לקחנו כשלש דקות ואחרי הסרטון אמשיך.
יצחק בן ישראל: הצגת הסרטון     זה לגבי האיום.
יצחק בן ישראל: וכמו ששמעתם מן הנשיא אובמה כך גם האנגלים, הצרפתים, הגרמנים ולמעשה כל אחת מן המדינות בעולם הגדירה לעצמה מדיניות של סדר לאומי.
יצחק בן ישראל: זו המשימה שאנחנו קיבלנו מראש הממשלה, משימה שהוכתב בה החזון.
יצחק בן ישראל: בסך הכל ישראל היום היא מרכז ידע עולמי בתחום ההייטק ותחום ההייטק הוא מאד קרוב ל cyberspace, המרחב התיחשובי הזה.
יצחק בן ישראל: החזון הוא שנהיה מרכז עולמי בתחום הזה באותה המידה שבה אנחנו בהייטק ואולי אף יותר ממנה, מסיבות מובנות: למען הכלכלה, החברה ולביסוס הידע והערכים שאנחנו רוצים לשמר כאן.
יצחק בן ישראל: קיבלנו שלש שאלות מרכזיות שעליהן היה עלינו לעלות.
יצחק בן ישראל: האחת, מה עושים מבחינה לאומית כוללת, בכל המישורים –חינוך, תעשיה, בטחון, אקדמיה ובכל המישורים האחרים, מה עושים כדי ליצור את הסינגריה בין כל הגורמים הללו ולהפוך את ישראל למרכז כזה, פרויקט חד פעמי.
יצחק בן ישראל: השאלה השניה היא שאלה צדדית יותר אבל חשובה לא פחות, והיא מהי הדרך להגנה והצפנה כי חלק גדול מן העיסוק במרחב הזה מחייב הגנה שעושים על ידי הצפנות ומי שרוצה לחדור צריך לפצח אותן.
יצחק בן ישראל: לשם כך צריך כושר חישוב שהוא מעל היכולות שנמצאות היום במדינת ישראל.
יצחק בן ישראל: במהלך הדרך, לקראת סוף העבודה, קיבלנו שאלה נוספת -שלמזלנו הגיעה לקראת הסוף ולא בהתחלה, והיא איזה סדר צריך לעשות, מי אחראי על מה, איך מחולקות הסמכויות גם בין הגורמים שכבר קיימים ומבצעים עבודה.
יצחק בן ישראל: על מנת לעשות את זה הקמנו שמונה תת-ועדות.
יצחק בן ישראל: ארבעת החיצים הירוקים הם נושאים שהוועדות מטפלות בהם מבחינת התוכן הפנימי והמקצועי.
יצחק בן ישראל: משמאל לימין, הראשון הוא מיחשוב העל והתשתית, בראש הועדה הזו עמד תת אלוף נגל -סגן ראש מפא"ת דאז והיום במל"מ, הועדה השניה היא צופן וסימולציה שבראשה עמדה פרופ' מינה טייכר ממולמו"פ, הועדה השלישית דנה בהגנה, ניתור ובקרה ובראשה עמד פרופ' דני דולב, והועדה הרביעית דנה בכל מה שקשור ליוזמה שלנו בראשה עמד פנחס בוכריס, שהיה מנכ"ל משרד הבטחון.
יצחק בן ישראל: על ארבעת הועדות הללו עשינו בהתחלה שלש ועדות רוחביות, האחת דנה בשאלה מהן התועלות הכלכליות שיכולות לנבוע מן השילוב הזה בתוך המשק, ובראשה עמד יוג'ין קנדל -ראש המועצה הכלכלית במשרד ראש הממשלה, השניה דנה באקדמיה, גם מבחינת השאלה אילו תועלות יכולה האקדמיה להפיק מכך -כמו מיזוג המיחשוב למשל, ומה שיותר חשוב הוא איזה  input נדרש מן האקדמיה ובראש הועדה הזו עמד פרופ' אודי גזית מאוניברסיטת תל אביב.
יצחק בן ישראל: השלישית, מדיניות וחקיקה -שהרי בסוף ניתן להיכשל בגלל הליך חקיקתי, אז פה היו לנו את מכון קוריאל ואת אוריאל ניצן -תת אלוף במילואים מן המל"ל, ואחרי כן הקמנו את הועדה האחרונה של ההסדרה.
יצחק בן ישראל: לקחנו גם חברת ייעוץ, את "שלדור", רשומה בפינה הימנית העליונה בצד ימין, כדי לעשות את "עבודת הרגליים" בתעשיות.
יצחק בן ישראל: יש בארץ מאות חברות קטנות שכבר עוסקות היום בתחומים שמשיקים לענין הזה אז לעשות את כל "עבודת הרגליים" ולדבר איתן.
יצחק בן ישראל: קודם כל, מתוך חמישה עשר חברי מולמו"פ, יש ששה או שבעה חברים שהיו משולבים בוועדת האלו למיניהן, חלקם אפילו כאן, מרים ברקת, חיים רוסו, ושולבו גם פרופ' מינה טכלר ונוספים.
יצחק בן ישראל: יש לנו כלי שקראנו לו הועדה העליונה למדע וטכנולוגיה שהקמנו אותו ad hock לצורך הענין הזה וחברים בו האנשים הרשומים מצד ימין.
יצחק בן ישראל: מבצעי המו"פ של המו"פ הממשלתי הם נשיאת האקדמיה למדעים, ראש מפא"ן והמדען הראשי בתמ"ת, אלה שלושת המיגזרים: אקדמיה, בטחון ותעשיה, שהם רוצים את רוב תקציב המו"פ הממשלתי.
יצחק בן ישראל: חבר בכלי זה גם פרופ' דני וייס שגם יושב כאן, המדען הראשי למשרד המדע שהוא יושב ראש פורום המדענים הראשיים שמוציאים את שאר הכסף הממשלתי.
יצחק בן ישראל: מלבד זה משרד האוצר -כמובן ואחרים שיושבים כאן.
יצחק בן ישראל: בגלל שהנושא הפעם הוא cyberspace, הוספנו בצד שמאל את כל המונחים המקצועיים בהם נשתמש.
יצחק בן ישראל: מעבר למשרד המדע, האקדמיה הלאומית למדעים, יחידה 8200 תת-אלוף אילה שיושבת כאן, יחידת המו"פ שאחראית -בין היתר על הצופן בצה"ל, רא"ם –רשות לאבטחת המידע שהוקמה בשב"כ ב 2002 ואתייחס לזה בהמשך.
יצחק בן ישראל: יש לה אחריות מסויימת לגבי חלק מן התשתיות הקריטיות במדינת ישראל.
יצחק בן ישראל: דובי שוורץ -המדען הראשי בוועדה לאנרגיה אטומית ויואב פולק מאגף תקציבים.
יצחק בן ישראל: למעלה משמונים איש, כמעט כולם עבדו בהתנדבות.
יצחק בן ישראל: עבודה שנמשכה כאמור, שבעה שמונה חודשים.
יצחק בן ישראל: מימצאים עיקריים: לגבי ועדת ההגנה, ראשית, התקפות קיברנטיות אינן בדיוני אלא קורות לנו כל יום.
יצחק בן ישראל: אנחנו יום יום נתונים במתקפות כאלו, חלקן רק מטרידות, מישהו הורס אתר ושם בו תמונות של חיזבאללה, למשל, הדבר מטריד אבל אין זה איום אמיתי, לעומת זאת, חלקן האחר עלול לגרום נזק גדול.
יצחק בן ישראל: הענין אינו תיאורטי אלא מציאותי.
יצחק בן ישראל: איתות ראשון קיבלנו בהתקפה על אסטוניה, מעבר לדוגמאות שגם אובמה הזכיר, היתה התקפה על אסטוניה כי האסטונים הרגיזו את הרוסים, הרגיזו את מצבת החיל האלמוני ממקום אחד למקום שני והיתה התקפה -די פרימיטיבית אמנם אבל כזו ששיתקה את אסטוניה למשך מספר ימים, באמצעות העמסת יתר של רשתות התקשורת.
יצחק בן ישראל: זה אינו דבר תיאורטי וצריך להתכונן אליו.
יצחק בן ישראל: שנית, מדינת ישראל מצויה במצב לא רע, אין זאת שאנחנו מתחילים מאפס אלא שבתחומים מסויימים אנחנו אפילו מחזיקים ביתרון משום שהתחלנו מוקדם יותר משאר העולם, בעיקר בתחומים הנוגעים לבטחון.
יצחק בן ישראל: בזכות העבודה שנעשתה בבטחון אז כבר בשנת 2002, לפני עשור, ישבה הממשלה והחליטה שצריך לצרף למערכות המוגנות בישראל את התשתיות הקריטיות כמו חשמל, מים ודברים מן הסוג הזה והאחריות הוטלה על הרשות לאבטחת המידע בשב"כ ולהם יש רשימה של תשע עשרה תשתיות כאלו.
יצחק בן ישראל: יוצא שיש חצי כוס מלאה.
יצחק בן ישראל: יחד עם זאת, יש חצי כוס ריקה כי יש הרבה מערכות -שלפני עשר שנים, כשישבו על המדוכה, הן לא היו כל כך ממוחשבות ולא כל כך גלויות למחשב כפי שהן היום והיום, במצב בו יש וירוסים ותולעים הן חשופות בצורה שעלולה לשתק את המדינה עם פגיעה בבורסה, למשל או בבנקים ובעוד אינספור דוגמאות שאפשר לתת.
יצחק בן ישראל: לכן, זוהה פער מרכזי בהגנה הקיברנטית על המרחב האזרחי שלא כולו מוגן.
יצחק בן ישראל: הדבר נובע, בין היתר, מכך שלא היה קיים -עד היום- מטה לאומי שיעשה את העבודה הזו ויראה את הפערים האלה.
יצחק בן ישראל: בנוסף, הטכנולוגיה רצה מהר ויש לבדוק את הדברים יום יום ושעה שעה.
יצחק בן ישראל: לכן הוקם המטה הלאומי שארחיב עליו בהמשך.
יצחק בן ישראל: יש פער במודעות לעוצמת האיום: אנשים מבינים את האיום הזה כהפרעה בחיבור לאינטרנט או לרשת או לאתרים ולא מבינים את העומק של הדבר הזה וחסרה פעילות של מחקר ופיתוח.
יצחק בן ישראל: כששאלנו מה צריך בשביל להגן אז איתרנו שטחים רבים –שהגדרנו אותם, שלגביהם אין מספיק מחקר ופיתוח במדינה.
יצחק בן ישראל: בשורה התחתונה, לשאלה של ראש הממשלה, מצאנו שלישראל יש את האנשים ואת היכולות וגם את התקציבים -כי לא מדובר פה בתקציבי עתק, כדי להיות שחקנית מובילה בעולם בתחום הזה של הגנה קיברנטית.
יצחק בן ישראל: באשר לועדת חישוב העל, אין בישראל היום מחשבי על וזה נובע, בין היתר, מזה שאנחנו לא חתמנו על הסכמים לאי הפצת נשק גרעיני ולכן, מה שמוגדר כמחשב-על אסור למכירה לישראל.
יצחק בן ישראל: ההגדרה של מחשב על משתנה מדי יומיים ומה שהוגדר לפני עשר שנים כמחשב-על נמצא היום על שולחנות רבים.
יצחק בן ישראל: מכל מקום, מחשבי-על אסורים למכירה לישראל, לפי הגדרתם המשתנה.
יצחק בן ישראל: נשאלת השאלה האם אפשר וצריך לעשות מחשב כזה בישראל אז קודם כל, לגבי השאלה אם אפשר, מצאנו שהרכיבים הכי קריטיים למחשבי-על קיימים בידע הישראלי.
יצחק בן ישראל: יש חברות ויש מרכזים באקדמיה אבל לא כל המרכיבים נמצאים בידע שלנו.
יצחק בן ישראל: קראנו להם "איים" כי יש תחומים שאין לנו ואם נרצה אותם נצטרך להקים אותם.
יצחק בן ישראל: אדגים.
יצחק בן ישראל: במחשבי-על ישנים היו לוקחים את המעבד ומעלים את המהירות שלו אבל היום לא עושים כך אלא לוקחים עֲנָן, צֵבֶר, פלאסטר של מעבדים ומחברים אותם בתקשורת מהירה מאד ונוצרת מהירות חישוב טוטלית מצטברת שהיא פורצת את התחומים שאנחנו קוראים להם מחשבי על.
יצחק בן ישראל: הרכיב הקריטי, מבחינת חומרה, הוא התקשורת בתוך הענן הזה ומבחינת תוכנה הענין מסתבך כי למשל, תוכנה שרצה עד היום במחשב מסוים, והמהירות שלו, במקום שני ג'יגה הועלתה לשבעה ג'יגה אז התוכנה תוכל לרוץ במחשב החדש והתוצאות תתקבלנה במהירות יותר גדולה אבל, אם במקום מעבד אחד מתקבל משהו מבוזר ויש לחלק את העבודה בין המעבדים אז יש הרבה בעיות של אלגוריתמים ואמינות התוכנה וכל מיני דברים שדורשים נסיון של שנים.
יצחק בן ישראל: הידע לגבי התחום הזה אינו מפותח ואם אנחנו רוצים להיות שם נצטרך לדאוג לפיתוח הידע הזה.
יצחק בן ישראל: חלק מן הצרכנים באופן טבעי, לא מודע לאופציות החדשות שיכולות להיפתח בפניו ולכן יש להסתכל מה עושים במקומות אחרים בעולם ולראות איזה יכולות זה נותן שם.
יצחק בן ישראל: לגבי רוחב הפס, יש צואר בקבוק שהוא לא שייך רק לסייבר אלא בכלל למדינת ישראל והוא רוחב הפס והעברת המידע.
יצחק בן ישראל: יש תכנית לעבור לעשרה ג'יגה ברוחב ואני לא יודע איפה היא עומדת אבל בלי זה שום דבר בסוף לא יזוז.
יצחק בן ישראל: מתפרסמת מדי חצי שנה רשימה של חמשת המחשבים המהירים בעולם וכשאני רשמתי את השקף הזה, לפני חודשיים, המחשב הראשון היה סיני, לפני שלושה שבועות המחשב היפני עבר אותו ויוצא שהשקף הזה לא מעודכן.
יצחק בן ישראל: כשמדברים על המחשבים המהירים האלה אז מדברים על אלפי טרה-פלופים, זאת אומרת, המחשבים שאנחנו מכירים מחושבים לפי ג'יגה, הטרה היא אחרי הכפלה פי אלף ואנחנו מדברים על אלפי טרה פלופים, זאת אומרת, פי מליון יותר מן המחשבים המוכרים.
יצחק בן ישראל: אם נרצה לעשות בארץ מחשב על, יהיה עלינו לשאול איזה מחשב בדיוק צריך והיה צוות מיוחד שחשב על כך ושאל מה יתאים לנו ומה יקדם אותנו בכל אופן, מצאנו כאן, שברשימה של חמשת המחשבים המהירים בעולם, ארבעה מתוך השבעה הראשונים - הרכיבים הקריטים שלהם ניבנו על ידי חברה ישראלית.
יצחק בן ישראל: מלאנוקס, שקנתה חברה שניה שעסקה בכך.
יצחק בן ישראל: אינטל, אגב, מכינה את המעבדים.
יצחק בן ישראל: יש לנו בעצם את כל היכולות החומרתיות בארץ ועלינו רק להחליט האם אנחנו צריכים מחשב כזה ולעשות בהתאם.
יצחק בן ישראל: ועדת הצופן והסימולציה: העובדה שהצופן הוא קריטי לתחום הזה היא ברורה.
יצחק בן ישראל: בצד האקדמיה יש לנו בארץ את האנשים המפורסמים והראשונים בעולם בתחום הצופן.
יצחק בן ישראל: לעומת זאת, בצד של האפליקציות, החל ממחקר יותר אפליקטיבי וכלה בתעשייה – אנחנו חלשים.
יצחק בן ישראל: עדיין כאמור, בצד התיאורטי יש בארץ את מיטב המומחים בעולם.
יצחק בן ישראל: הועדה עסקה גם בסימולטור, כשרוצים לפתח אמצעי בתחום הרשת, יש לְדַמוֹת את הרשת וזה לא דבר פשוט.
יצחק בן ישראל: לשם כך יש לדמות את כל הבלאגן שמתרוצץ ברשת וכו'.
יצחק בן ישראל: הועדה אפיינה את הסימולטור הזה ויהיה לו שימוש נוסף: אנשים שתפקידם יהיה להגן על המערכות הקריטיות במדינה יידרשו לתירגול והסימולטור הזה יוכל לספק את הדרישה.
יצחק בן ישראל: יוצא שהסימולטור הזה ישא בשני תפקידים שונים.
יצחק בן ישראל: לגבי האקדמיה, כמעט כל התחומים בארץ -שהם מפותחים ומגיעים לרמת של תעשייה וכלכלה, מתחילים באקדמיה.
יצחק בן ישראל: גם רוב המחקר -בניגוד למדינות אחרות שיש להן מכוני מחקר ממשלתיים, אצלנו המחקר נעשה כמעט כולו באקדמיה.
יצחק בן ישראל: שלא לדבר על הכשרת האנשים, הסטודנטים שגומרים את התארים ואם אנחנו רוצים שתחום התיחשוב יהיה חזק כמו שאר תחומי ההייטק במדינה אז יש להתחיל באקדמיה.
יצחק בן ישראל: מעבר לכך, הגענו למסקנות שהאקדמיה היא כבר שלב מאוחר מדי לצורך כך כי אי אפשר להגדיל את מספר הסטודנטים במקצועות מסויימים, למשל, אם אין מספיק ילדים שלומדים מתימיטיקה ופיזיקה ברמה של חמש יחידות.
יצחק בן ישראל: או אז הוספה המלצה שמשרד החינוך יצטרף לענין והוא הסכים לשים חמישים מליון שקל מתקציבו להגדלת המודעות לתחום הסייבר שהרי בסוף הכל הוא בחזקת כלים שלובים, אי אפשר לבנות את הבית מן הגג.
יצחק בן ישראל: מבחינת האקדמיה, נדרשים שני מרכזים שלא קיימים היום, האחד הוא בתחום הקיברנטי, בעיקר בצד של האלגוריתמים והשני הוא בתחום חישוב העל כלומר, בשאלה איך מפרקים את הבעיות לבעיות של חישוב על.
יצחק בן ישראל: אני מדבר על מרכז אקדמי, כי היה הרבה עיון בשאלה האם צריך מחשב על כנותן שירותים ולא זה מה שהמלצנו, אני אישית חושב שבסוף צריך גם את זה אבל המחשב שאותו המלצנו לבנות כאן–ותיכף אתאר אותו בפרק ההמלצות, הוא לא נועד לתת שירותים אלא נועד להיות כלי ניסוי, מעין מעבדה במרכאות, לקבוצת מחקר שתפתח מחשבי על.
יצחק בן ישראל: לגבי חקיקה, רוב העולם מתלמד בענין הזה של החקיקה משום שאפשר לשתק מדינה -לא רק על ידי פגיעה במערכות הממשלתיות והביטחוניות אלא גם דרך המערכות הפרטיות כמו בנק פרטי, למשל, או בורסה.
יצחק בן ישראל: האפשרות שהמדינה נכנסת אל תוך המערכות ומגנה עליהן, עלולה להתנגש עם ענייני פרטיות ומתוך כך עם השאלה איזה סוג של מדינה אנחנו רוצים להיות כי אנחנו הרי לא רוצים להיות כמו איראן ולכן, רוב מדינות העולם מתלבטות לגבי נקודת האיזון הנכונה.
יצחק בן ישראל: זו הסיבה לכך שמדינה כמו ארצות הברית, למשל, שהחליטה להגן, היא מגנה רק על התשתיות הממשלתיות בינתיים.
יצחק בן ישראל: אמנם אובמה הכריז שהוא רוצה להגן גם על התשתיות האחרות אבל תהליכי החקיקה שם אינם פשוטים.
יצחק בן ישראל: מבחינה זו, אגב, המצב בישראל הוא יותר נוח כי חוק הסדרת הבטחון מאפשר לממשלה להחליט החלטות כאלה, אולי בגלל שאנחנו יותר מודעים לאיום.
יצחק בן ישראל: עדיין, נדרשת חקיקה ועוד יהיה צורך להתמודד עם זה.
יצחק בן ישראל: תידרש חקיקה לגבי כל מיני דברים שצריך לעשות אותם והועדה ישבה ואיתרה את כל המקומות האלה.
יצחק בן ישראל: תועלות כלכליות: הועדה הזו, שבראשה ישב יוג'ין קנדל, מצאה שכדי שנהפוך את המשק למרכיב חשוב בדבר הזה, עלינו לעשות צעדים שהיום לא קיימים.
יצחק בן ישראל: לגבי הראשון אתחיל מדוגמה.
יצחק בן ישראל: כשמערכת הבטחון מבקשת, למשל, לפתח טיל או פצצה או מערכת לוחמה אלקטרונית היא לא מפתחת אותו בתוך הצבא, ואמנם הצבא משתתף, תורם קציני פרוייקט, מְלווים, נותן תקציבים אבל הפיתוח עצמו נעשה בתעשיה האזרחית והתעשיה הזו, אם היא היתה מוכרת את התוצר שלה חזרה למערכת הבטחון בלבד אז היא היתה מזמן פושטת את הרגל, והיא היתה במצב כזה, אגב, בתחילת שנות ה-90 וההיחלצות שלה מהמשבר שהיה אז נבעה מזה שהמערכת הבטחון הבינה שהיא חייבת לאפשר לתעשיה יצוא.
יצחק בן ישראל: אמנם לא כל דבר -כי זה בטחון וזה יכול לפגוע חזרה בנו אבל, צריך –עד גבול מסוים, לאפשר את היצוא.
יצחק בן ישראל: תחום ה  cyberspaceנשאר אחד ה"איים" האחרונים, הבודדים שבהם רוב העבודה מתבצעת בתוך הגופים הביטחוניים.
יצחק בן ישראל: יש מעט מאד out sourcing -מיקור חוץ, ואין מספיק שקיפות בהיתרים זאת אומרת, שאם אנחנו רוצים שהחברות ישקיעו ויתרמו אז עליהן לדעת ולהבין מה יאפשר להן בסוף לייצא ומה לא ולשם כך נדרשת שקיפות ולכן, שני הצעדים שרשומים בסוף הפיסקה הראשונה הם "דרושה ליברליזציה בשקיפות בהיתרי היצור והגברת מיקור החוץ", הם שני אלמנטים קריטיים, השתתפו בוועדה הזו גם גופי הבטחון –וחלקם גם מפא"ת, ראש המת"ת שנמצא אתנו כאן, גם אילה מאגף התיקשוב ונציגות מ-8200.
יצחק בן ישראל: בתשובה לקריאה של יושב הראש, כשאני אמר ליברליזציה ושקיפות אין הכוונה לפתוח הכל, חס וחלילה, תמיד בסופו של דבר, לפי חוקי מדינת ישראל , כל דבר שיש לו פוטנציאל בטחוני ורוצים לייצא אותו אז יש תהליכים והם יישמרו אבל עדיין, צריך לפתוח את הדברים וזה ענין של מידה והגופים הממונים על הענין הזה השתתפו בצוות.
יצחק בן ישראל: כולם הסכימו אז העבודה התחילה להתבצע.
יצחק בן ישראל: הערה, באופן כללי, כיוון שהעבודה נמשכת כבר כמעט שנה, אז חלק גדול מן ההמלצות החלו כבר להתבצע, תוך כדי עבודה.
יצחק בן ישראל: הגופים יושבים יחד וראש המת"ת לא מחכה שראש הממשלה יאשר את המלצות הצוות כדי שהוא יקים מרכז מצויינות.
יצחק בן ישראל: ברגע שהשתכנענו, בעבודה משותפת, שצריך כזה דבר אז הוא התחיל להקים אותו או המדען הראשי בתמ"ת עשה "מאגד", "מאגד סייבר" תוך כדי העבודה הזו, לא חיכה להוראות נוספות ויש עוד דוגמאות שאפשר לתתן.
יצחק בן ישראל: מצאו שצריך פונקציה מרכזית שהיא המטה הלאומי, שיפקח על כל הדברים האלה.
יצחק בן ישראל: המטה הלאומי הזה, אדגיש לגביו, שתפקידו לא רק הגנה במובן של בטחון אלא כל ההגנות שנדבר עליהן, לשלב את התעשיה עם האקדמיה עם הבטחון ביחד וזה אומר, עידוד התעשיה ומו"פ והתקציבים שנַתָּנוּ לו, כולם עם הפנים לקראת יצירה של סינרגיה משלושת הגורמים וזה תפקידו המרכזי של המטה הלאומי הזה.
יצחק בן ישראל: לגבי תקציבים, כאן אתם רואים קטע ממכתב שעליו חתומות כמעט כל החברות הרב לאומיות שמחזיקות מרכזי פיתוח בארץ כמו מיקרוסופט ואינטל.
יצחק בן ישראל: הוא נכתב בעקבות אירוע שקרה במקביל לעבודה שלנו, כשראש הממשלה אמר בטלויזיה שאנחנו עובדים ואז מיד כולם קפצו וכולם רוצים להיות שותפים, גם בהשקעה של משאבים ולכן, כשאדבר על תקציבים אדבר על כך שחלק מן התקציב שאנחנו רוצים לגייס לטובת הענין הזה יבוא מן המיגזר העיסקי, גם על סמך מכתבים מן הסוג הזה.
יצחק בן ישראל: בנינו חבילה שלמה וכאמור אדבר עליה כשאדבר על התקציב.
יצחק בן ישראל: ההיבט הקרימינלי, עשינו הרבה דיונים על השאלה האם צריך מרכז לאומי שאליו מגיעים כל הדיווחים על התקפות ב cyberspace ושהוא מנהל אחר כך את ההגנות.
יצחק בן ישראל: מבלי להכריע בשאלה אם צריך כזה או לא, הנה דוגמה, רק לשם המידע, של חברת שנקראת r.s.a. , היא יושבת בהרצליה פיתוח ומבצעת משהו דומה עבור הבנקים הגדולים בעולם.
יצחק בן ישראל: הבנקים הגדולים בעולם זה נגד פשע, ואני מוכרח דרך אגב, להכות כאן על חטא.
יצחק בן ישראל: היינו ממוקדים הרבה יותר באיומים בטחוניים ורק לקראת סוף העבודה הבנו שיש גם את מימד הפשע ולכן העבודה עם המשטרה החלה מאוחר מאד והיא עדיין בתחילתה.
יצחק בן ישראל: עוד נמשיך לעבוד אתה.
יצחק בן ישראל: בכל אופן, המלחמה הפשע מניעה את הטכנולוגיה בתחום ה cyberspace, הבנקים שמנויים עליהם מקבלים כמליון פניות –בשעה או ביום, כדי לעשות טרנזקציות ברשת.
יצחק בן ישראל: אי אפשר לבדוק מספר כזה גדול אחד לאחד באופן ידני ולכן יש שם מערכות שהותקנו במחשבים של הבנקים האלו, מערכות של ubs, chase manhattan ואחרות, שמסננות חשודים, בכל מיני דרגות סינון ובסוף, מה שנשאר חשוד מגיע להרצליה, מכל העולם.
יצחק בן ישראל: שם יש חדר -כמו בתמונה כאן, שבו יושבים עשרות אנשים מול צגים והם יכולים לטלפן אל זה שעשה את הטרנזקציה ולשאול אותו האם באמת עשה אותה אם לאו.
יצחק בן ישראל: הדבר דומה לוידוא עיסקת אשראי.
יצחק בן ישראל: קרה לחלק מכם שמישהו העביר כרטיס אשראי ופתאום מגיע טלפון לשאול אותו אם באמת בוצעה העיסקה על ידו אם לאו.
יצחק בן ישראל: כך חוסכים מיליארדי דולרים בשנה כי כשתופסים פושע הם מחשבים רטרואקטיבית כמה כסף חסכו, ומסתבר שחסכו מיליארדי דולרים בשנה.
יצחק בן ישראל: להלן ההמלצות שהגשנו בסופו של דבר, בכותרות בלבד.
יצחק בן ישראל: ראשית, להקים מטה סייבר לאומי, מדובר במטה שיהיה כפוף ישירות לראש הממשלה.
יצחק בן ישראל: היו כל מיני אופציות וזה מה שהוחלט על ידי הממשלה.
יצחק בן ישראל: יהיה לו תקציב של כמאה מליון שקל שאותו הוא יוציא דרך הגופים הרגילים שעושים מו"פ בארץ זאת אומרת, דרך המדען הראשי מהתמ"ת, דרך מפא"ת, דרך האקדמיה, והכל בפרוצדורה של  מעין matching, זאת אומרת, גוף אחד משלם אחוז מסוים, הגוף השני משלם אחוז מסוים ובעצם המאה האלף הם יותר למינוף.
יצחק בן ישראל: לשאלת יושב הראש, המינוף הוא קודם כל מול הגופים הממשלתיים שזה המדען הראשי בתמ"ת, האקדמיה, הות"ת ומפא"ת.