GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמלה אבנר: תכנית העבודה העתידית שלנו תוסיף עוד 300 תהליכים מקוונים לאתרים של משרדי הממשלה ועוד מאה תהליכים ברשויות המקומיות.
כרמלה אבנר: מבחינת האזרח אין זה משנה אם זו הרשות המקומית שדורשת טופס 4 כחלק מתהליך איכלוס הבית שלו למשל או שזו דרישה של מס הכנסה או של משרד אחר.
כרמלה אבנר: כך נראה שרת התשלומים, זה הפורטל.
כרמלה אבנר: מערכת מסחר אלקטרונית שמאפשרת לאזרחים ועסקים לבצע תשלומים מקוונים ביעילות, קלות וברמת אבטחה גבוהה.
כרמלה אבנר: שלשה מליון עיסקאות בסכומים הקרובים ל 14 מיליארד שקל.
כרמלה אבנר: מספרים מאד מרשימים.
כרמלה אבנר: לפי תכניות העבודה שלנו יתווספו עשרה סוגים שונים של תשלומים, להוסיף בנקים שיהיו שותפים אתנו לתהליך העבודה ולהוסיף תשלומים נוספים.
כרמלה אבנר: לאחרונה נכנסה אפשרות לתשלום דרך הטלפון הסלולאר, אפשרות שנצטרך גם אותה להנגיש.
כרמלה אבנר: מראה שוב את מספרי התשלומים שמתבצעים בשרת התשלומים.
כרמלה אבנר: דיברנו על פורטל השירותים למידע gov.il ושוב, הנקודה המשמעותית היא, כמו שאמרתי, שאנחנו נרחיב אותו עם פרוייקט "מעשה" בשנה הבאה, הדבר הבא: לאזרח יש אירועים בחייו, הוא רוצה לדעת מה הוא צריך לעשות כשהם קורים, מה הוא צריך לעשות כשנולד לו ילד, למשל, או כשהוא רוצה לעבור דירה, כשהבן שלו מתגייס, הרי הוא לא ממש יודע מה קורה בכל משרד וכאן אנחנו עוזרים לו לדעת מהם אותם תהליכים להם הוא מחויב וכו'.
כרמלה אבנר: נרחיב את פורטל gov.il כדי שיפתח לנו דלתות נוספות גם לפורטל ה doing business.
כרמלה אבנר: במספרים, 550,000 כניסות לאתר כממוצע לחודש.
כרמלה אבנר: יש כאן גם את ענין האתרים באנגלית, אין לנו את זה ונדבר על הנגישות.
כרמלה אבנר: שוב, אנחנו לא יכולים להגיד שרוב האתרים ורוב המידע ורוב הפעילות הממשלתית היא שקופה באמת לכל בעלי הענין, יש הרבה מאד מידע בעברית שהוא לא מכוסה באנגלית.
מאיר שטרית: השפה הרשמית במדינה היא עברית.
כרמלה אבנר: ובכל זאת, יש אוכלוסיה שרוצה את המידע באנגלית.
כרמלה אבנר: ואנחנו רוצים להוביל את זה.
מאיר שטרית: בארצות הברית מתקבלים שירותי אינטרנט גם באתרים פרטיים וגם בממשלתיים באנגלית.
מאיר שטרית: למרות שחלק ניכר מן המשתמשים במדינות שם דובר שפה אחרת.
מאיר שטרית: אדם צריך להתרגל לשפת המדינה בה הוא חי.
כרמלה אבנר: הדברים נכונים אבל יש עולים חדשים, למשל ושם משרד הקליטה דווקא דואג לתרגומים.
מאיר שטרית: כמה זמן נחשב עולה לעולה חדש?
מאיר שטרית: גישת התרגום לשפות אחרות גורמת לכך שהמשתמשים לא לומדים עברית.
מאיר שטרית: כשהורי עלו לארץ לא היתה להם אפשרות אלא לדבר עברית ולהבין.
מאיר שטרית: והם למדו כי לא היתה להם ברירה.
מיכאל איתן: יש להבחין בין מידע סטטי לשירותים.
מיכאל איתן: את השירותים אי אפשר לספק בשפות שונות בגלל עלויות התרגומים.
מיכאל איתן: לעומת זאת, מידע, גם מידע, ואני אומר לך כמי שעסק בנושא, שכשעלייך להפוך עברית לשפה אחרת הקושי הוא גדול כי את נותנת זכויות לאנשים ואם המתרגם כתב במקום "צעיר" "נוער" והמשתמש משייך עצמו לנוער אבל מבחינת המשרד הוא שייך לצעירים ומתחילה אי הבנה שכולה בגלל טעות המתרגם.
מיכאל איתן: מציאת המתרגם תגרום טירחה וזמן ותיקון הטעות תגרום גם היא עלויות נוספות.
מיכאל איתן: מידע בסיסי אפשר לתת גם בשפה זרה בתנאי ששירות תרגום רשמי של המדינה מבצע את התרגום ולהצטמצם בשירות הזה ככל שאפשר.
מאיר שטרית: שוב, המדינה היא עברית.
מאיר שטרית: בארצות הברית אין למשתמש ברירה אלא להבין אנגלית.
מאיר שטרית: גם דבר פשוט כמו הפקת ויזה, דורשת הבנת אנגלית.
מאיר שטרית: אם קובעים סטנדרט של עבודה ייאלצו כולם להתעשת ולהתאים את עצמם.
כרמלה אבנר: כך נראה.
כרמלה אבנר: Web2 שהפירוש שלו הוא gov2.
כרמלה אבנר: שימוש ברשתות חברתיות ובפורומים בהם הקהילה מתנהלת באיזשהו רב שיח ממוכן, יש טוויטר, ציוצים, עולם הציוצים המדהים שבו אנחנו יכולים לתקשר וברמה הזו אנחנו מטפלים בנושא של ממשל זמין, ומכאן אפשר להסתכל על גוב2 משתי רמות, האחת, נושא המידע הרשמי של משרדי הממשלה והשני הוא השימוש בכלים האלה לטובת חברי הכנסת, המפלגות, האנשים עצמם והקהילות שלהם.
כרמלה אבנר: אנחנו מטפלים פה במשרדים הגדולים ובסוגיות שהן תחת הנושא הזה.
כרמלה אבנר: שירות עשרים וארבע לוכסן שבעה ורב ערוציות: בהסתכלות מהירה, כל הנושאים שבהם לאזרח ולעסק היום יש דרך לתקשר אתנו.
כרמלה אבנר: לא עם ממשל זמין אלא אתנו עם משרדי הממשלה השונים, אפשר דרך הדואר האלקטרוני, דרך הטלפון, דרך שרת התשלומים, דרך שרת הפורטל, טוויטר, אייפון, דרך הפורומים של גוב, דרך הדואר האלקטרוני והאפשרויות רבות.
כרמלה אבנר: הדבר טוב אבל מה זה גם מחייב?
כרמלה אבנר: כלומר, כל השימוש הזה יש בו לא רק טוב אלא גם הרבה מאד חובה וזה אומר שאם יש כלי כמו טוויטר זה אומר שהציפייה של המשתמש בכלי הזה היא למיידיות שאם לא כן אין שימוש בכלי הזה.
מיכאל איתן: ערוץ הדואר האלקטרוני קיים במשרדים הממשלתיים משנות התשעים, מ- 96', 97' ועד היום אין שום סטנדרט ואני לא מדבר על מענה לאזרח אלא שואל מה הסטנדרט מבחינה רשמית?
מיכאל איתן: אזרח כותב מכתב ואז יש סטנדרט כתוב לפיו המשרד צריך לקבל, לתייק, לשמור את המכתב פרק זמן מסוים ואחר כך הוא עובר לארכיב - יש הליך אולם מה עושים עם דואר אלקטרוני?
מיכאל איתן: איפה מתייקים?
מיכאל איתן: האם הוא מהוה אסמכתא?
מיכאל איתן: האם הוא מהווה נייר שנשלח?
מיכאל איתן: המציאות כופה עלינו להשתמש בזה אבל ההיערכות שלנו כארגון, לא קיימת בכלל.
מאיר שטרית: יש חברה ישראלית שעשתה את הרשומה הרפואית של כל פילדפיה.
מאיר שטרית: ולשמחתי הם עושים עכשיו בארץ, קידמנו את הנושא הזה בוועדה, גם לקופת חולים, ותודות לעזרה של החשב הכללי הם עומדים לעשות רשומה רפואית לכל המדינה, לפיה אזרח שעובר טיפול במרפאות שונות הדברים יירשמו.
מאיר שטרית: וזה קורה עכשיו, זה כבר זז, הועדה דחפה את זה ובעתיד, אזרחים שעוברים, למשל, ממרפאה לבית חולים לא יצטרכו לבצע את הבדיקות בשנית כפי שקורה עכשיו.
מאיר שטרית: לעומת זאת, אם היום אזרח מטופל בבית חולים אחד ועובר לאחר הוא עושה את הבדיקות מחדש אבל הרשומה הרפואית פותרת את הענין.
מאיר שטרית: טיפולים, צילומים, בדיקות ודומיהם, לכל הרופאים תהיה גישה למידע הזה והם ידעו גם, למשל, אילו תרופות המטופל לוקח וכו'.
מאיר שטרית: בארצות הברית הדבר קיים ואנחנו דוחפים את יישומו גם כאן.
מאיר שטרית: בתחום הזה שם הכל נשמר, וזה בתשובה להערה של חבר הכנסת מיכאל איתן, במקרה הזה, כל תרופה שנרשמה לכל חולה נרשמת במחשב.
מאיר שטרית: יש שם סטנדרטיזציה בכל המערכת מן המשתמש העליון ועד התחתון.
מאיר שטרית: המערכת מקיפה את כל המשתמשים בה ויש ליצור דבר דומה גם אצלנו והערתו צודקת.
מאיר שטרית: יש לקבוע את ההליך של שמירת המידע, זמן שמירת המידע וכו'.
מאיר שטרית: יש להסדיר את הדברים בחקיקה.
כרמלה אבנר: יש צורך בהתאמה של הכלי לציפיות.
כרמלה אבנר: doing business וצמצום הנטל הבירוקרטי – שוב, אנחנו מחברים את סל השירותים, סל היכולות הטכנולוגיות ובודקים מה אנחנו יכולים לעשות כדי לצמצם את הנטל הבירוקרטי.
כרמלה אבנר: מילה אחת על doing business: הוא דוח של הבנק העולמי "הבוחן את הבירוקרטיה מנקודת המבט של חברות עסקיות המבקשות לפעול במשק".
כרמלה אבנר: בדוח הזה נבחנו 183 מדינות על פי עשרה מדדים שונים בחיינו, השלבים השונים של חיי האזרח.
כרמלה אבנר: ישראל מדורגת גם כאן בשלושים הראשונות, מקום עשרים ותשע, קרוב לשלושים, המטרה היא לקצר ולפשט תהליכים בירוקרטים חוצי משרדים והשיטה היא העמדת האזרח או העסק במרכז והפרויקטים הם בתהליך שמובל היום על ידי מנכ"ל משרד האוצר כדי לרכז את כל הפעילות שנעשית גם בתוך המשרדים ובגם בין המשרדים לבין עצמם, גם פרויקטים שבהם ממשל זמין לוקח חלק בתוך אותה התנהלות וגם פרויקטים של פורטלים כמו פתיחת עסק, השינוי בצבעים שאתם רואים, הצבע הירוק אומר שיש כאן תהליך ולא מדובר רק במידע על התהליך, ולא רק ריכוז המידע אלא ממש תהליך, הרוצה לפתוח עסק יכול להיכנס אל הפורטל ולהיות מונחה עד שיש לו עסק, מערכת רישוי בניה בעקבות ועדת זיילר, חלק מן האמפלמנטציה שמתאפשרת גם דרך מערכות רישוי והנגישות אל התהליכים עצמם.
כרמלה אבנר: מערכת רישוי עסקים, מערכת מסלול שתיכף אציין אותה, מערכת רישום נכס שהתיאום שלה עם משרד המשפטים - - -
מאיר שטרית: מהי מערכת רישום עסק?
מאיר שטרית: האם האזרח יכול להוציא רשיון לעסק דרך האינטרנט?
כרמלה אבנר: נכון להיום, הוא מקבל את המידע.
מאיר שטרית: עדיין עליו לעבור את כל ההליך האחר.
כרמלה אבנר: עקרונות ה doing business: נקודה שעלתה בוועדות.
כרמלה אבנר: קודם כל, כל פעם מתווסף דבר נוסף ומתבצע כל הזמן תהליך של ארגון ושיטות והעובדים במשרד האוצר ובאגף התקציבים יכולים לומר שברגע שמתייחסים לנושא אז רק מהתבוננות אפשר לשפר ולייעל את התהליכים האלה.
כרמלה אבנר: השלב השני הוא שינויים רגולטורים, לפחות בתהליך אחד, שילוב תהליכים ושילוב רפורמות כדי לוודא שאין תהליך שלא נעשה טורי אלא נעשה תהליך מקבילי כדי לחזק וזה כבר קיצר כשבעה ימים.
כרמלה אבנר: נבקש מחן לפרט כאן.
חן לב: לגבי המימצאים הראשונים של הדוח, תיקפנו אותם באמצעות חברת ייעוץ שהיתה פה, ועדת עשיית עסקים, ועדה בראשותו של מנכ"ל משרד האוצר והיא הראתה שתהליך פתיחת עסק ושוב, לא מדובר על תהליך רישוי עסק אלא פתיחת חברה בלבד מול משרד המשפטים ופתיחת לתיקים רלבנטים במע"מ, מס הכנסה והמוסד לבטוח לאומי, אורך כולו למעלה משלושים יום.
חן לב: הבדיקה הראשונית, כמו שכרמלה ציינה, הצביעה על דוגמאות - חלקן קומיות וחלקן טראגיות - לדוגמה: ברשות המסים אם אני זוכר נכון, הבקשות לפתיחת תיק הגיעו לפקס שנמצא בקומה הרביעית ואילו הפקיד שמטפל נמצא בקומה השניה והוא עולה למעלה רק פעם או פעמיים בשבוע וכבר נוצר עיכוב של מספר ימים.
חן לב: שלל דוגמאות כאלו טופלו ועוד לפני שהגענו בכלל למיכון התהליך כבר הצלחנו להשיג קיצור של כשבועיים.
חן לב: רק באמצעות ניהול תהליך והזרמת המידע.
מאיר שטרית: מה בענין פתיחת תיק במס הכנסה?
חן לב: התהליך כולו מתחיל.
חן לב: הדוגמה מרשות המסים היא מאד ספציפית אבל התהליך מתחיל בהגשת בקשה למשרד המשפטים, לרשום חברה מול רשם התאגידים ומסתיים בבטוח הלאומי.
חן לב: ההיזון החוזר לאזרח ושוב, עוד לפני מיכון התהליך כבר שופר גם על ידי רשות המסים וגם על ידי הבטוח הלאומי, המידע שהגיע בעבר באמצעות דואר מגיע היום באמצעות דואר אלקטרוני או במסרון ומאפשר להתקדם בצורה מהירה יותר.
חן לב: מיכון של התהליך באמצעות הזדהות חכמה יאפשר קיצור נוסף של התהליך.
מאיר שטרית: האם האינטרנט לא משמש היום תירוץ למשרדי ממשלה לא לענות?
מאיר שטרית: האם הדברים נבדקו?
חן לב: המשרדים לא משתמשים באינטרנט כדי לא לענות לטלפון, יכול להיות שהם לא עונים לטלפון אבל זה לא בגלל שיש או אין את האתר.
כרמלה אבנר: נמשיך.
כרמלה אבנר: ברגע שמישהו מתבונן ומתמקד אז נעשית עבודה ועצם העובדה שמישהו מסתכל, בוחן, שם לעצמו יעדים ומדידה שלהם, ונגע במדידות בהמשך, אבל מדידה היא אל"ף-בי"ת כדי לשים איזשהו יעד ואחר כך ליצור שקיפות ולשפר אז ברגע שיש כאן איזושהי מדידה ויש לנו איזשהו יעד להגיע אליו, העשייה קורית.
כרמלה אבנר: חלקה הוא תהליך המיכון והוא נעשה באמצעות הכלים עליהם דיברנו, כשאנחנו מחלקים את תהליך המיכון לשניים ושוב, נחזור על אותם הדברים כי הם הדברים.
כרמלה אבנר: בשלב הראשון אנחנו ממכנים את שאנחנו יכולים.
כרמלה אבנר: בשלב השני נוכל למכן עוד כשתהיה תעודת זהות שתאפשר את ההזדהות.
כרמלה אבנר: ואז, השלב הבא הוא חתימה אלקטרונית ואז נוכל לחסוך את העברת הטופס עם המידע כיוון שההעברה תבוצע בצורה אלקטרונית.
כרמלה אבנר: יוצא שיש לנו עוד דרך אל המטרות.
כרמלה אבנר: המספרים והפרמטרים של המטרות שאנחנו מציגים כרגע הם שיפור ביחס לקיים אבל הם עדיין לא מספיק קרובים אל היעד ואנחנו באמת מסתכלים קדימה, כדי לראות מה אנחנו יכולים לעשות ברגע שתהיה תעודת הזהות ואנחנו מכינים את כל התהליכים לזמן שבו תהיה תעודת זהות, ויהיה לה ערך מבחינת השימושים.
כרמלה אבנר: לכן אנחנו משחקים כרגע בצורה של איזון בין פיתוח אותם התהליכים מצד אחד, להיות מוכנים לתקופה שבה תהיה כבר תעודת זהות ומן הצד השני, לא להשקיע באותם המקומות כל עוד אין לנו תעודת זהות.
כרמלה אבנר: היה לנו את הדיון הזה בהסתכלות של השאלה היכן אנחנו נותנים משהו שאפשר לעשות אתו משהו ושכולם באמת יכולים להרוויח ממנו ומן היכולות הטכנולוגיות של תעודת הזהות.
מיכאל איתן: ברשותך, אומר כאן את שאני אומר גם בישיבות.
מיכאל איתן: אי אפשר לחכות, אנחנו לא יודעים עד מתי, כמה זמן יהיה תהליך ההנגשה, יש פתרונות ביניים, נכון שלטווח ארוך אנחנו בונים על תעודת הזהות ודרך אגב, בשנת 96' יזמתי הקמת ועדה לתעודת זהות חכמה וב 96' חשבנו שתוך שלש או ארבע שנים תהיה תעודת זהות חכמה אז היום אנחנו יכולים להגיד שיש התקדמות ויש כבר בית חרושת שמכין את זה אבל עדיין יש פתרונות ביניים, והלוא אני יכול לנהל את חשבון הבנק שלי מן הבית, למשל או באתר של קופת החולים אני יכול ראות את תוצאות הבדיקות אולם רק מול משרדי הממשלה אני לא יכול לעשות את זה.
מיכאל איתן: ואת הפעולות האלו אני עושה כבר עשר שנים אחור.
כרמלה אבנר: אנחנו מאד מחזקים את הדברים שלך ואנחנו בתהליך של s.s.o.
כרמלה אבנר: =sign on single כדי שנוכל באמת לאפשר לאזרח להשתמש בכל מיני אמצעי הזדהות כדי לא להמתין לתעודת הזהות אבל עדיין יש דברים שלא יתאפשרו בלי התעודה החכמה.
מיכאל איתן: להבדיל בין הזדהות משפטית לבין הזדהות ללא התחייבות משפטית.
מיכאל איתן: ומול הסקטור הפרטי אני רוצה להיות בטווח של חמש שנים אחרי הבנקים, השירות הציבורי אמור מלכתחילה להיות צעד אחד אחריהם אבל לא ייתכן שכבר למעלה מעשר שנים שיש בבנקים פעילות כזו והיא עצומה.
כרמלה אבנר: אכן יזמת פעילות ואנחנו בדרך למצוא תהליכים כאלה גם למוסדות הגדולים וגם תהליכי הזדהות ל- - -
מיכאל איתן: רק הבאתי את הדברים כאן בשנית, כי אנחנו טוענים שיש דברים שאינם בשליטתנו ותעודת הזהות החכמה היא אכן תהליך שהוא לא בשליטתנו אבל כשאנחנו מדברים על ממשל זמין אז נוכל לתת הערכה לפיה בעוד מספר שנים יהיו תעודות חכמות אבל בואו נכין משהו שהוא פתרונות ביניים.
כרמלה אבנר: נחזור לעקרונות של ה doing business, שהם שלבי המיכון וכמו שהשר מיכאל איתן חידד, ברגע שיהיה לנו תהליך מספיק חזק של הזדהות נוכל לעשות שלב אחד וברגע שתהיה גם חתימה אלקטרונית נוכל להשלים את התהליך בשלבו השני.
כרמלה אבנר: אחד היתרונות של תהליך מיכון הוא שיש חיווי מיידי לאזרח.
כרמלה אבנר: אחד הדברים שיוצר התמרמרות אינו בהכרח משך הזמן אלא בעצם הנתק שנוצר, האזרח שלח משהו ואין לו מושג מה קורה, הוא יודע שיש ערימות והוא משער שהמשלוח ביניהן, הוא לא יודע האם נכנסה בקשתו לתהליך והוא רוצה מענה.
כרמלה אבנר: יותר מאשר התקדמות בתהליך הוא רוצה מענה.
כרמלה אבנר: אחת הנקודות המשמעותית שתהליך מיכון נותן הוא מידע על מיקום הבקשה בתהליך העבודה שבאותו המשרד וזה אחד העקרונות שהסתכלנו עליו במסגרת הזו.
כרמלה אבנר: וכמובן שהכל יהיה במקום אחד שלא מריצים את האזרח בין הרבה פורטלים אלא מקום אחד שפורט את כל התהליך שצריך לעבור והוא מעורב בתהליך הזה.
כרמלה אבנר: שוב, לגבי הפרמטרים של השיפור לא יכולה להגיד מבחינת המדידה, יש לנו של משך התהליך, כמה מקטעים יש בתהליך ומהם, כמה פעמים האזרח צריך לצאת מן הבית ולהגיע למשרדי הממשלה?
כרמלה אבנר: כמה זמן הוא ממתין בהם?
כרמלה אבנר: וזה אחד הדברים שהטכנולוגיה יכולה מאד לעזור בו.
כרמלה אבנר: לגבי מספרים שיָראוּ היכן אנחנו נמצאים, בנושא של פתיחת עסק, ישראל נמצאת במקום השלושים וארבעה בשנת 2010, יכול להיות שנשארנו באותו המקום אבל כנראה שמדינות אחרות השתפרו, כל התהליכים האחרונים שנעשו ושנעשים כיום עדיין לא באו לידי ביטוי במדידה ולכן נראה את השפעתם רק בעוד שנה.
כרמלה אבנר: פורטל פתיחת עסק: שוב רק כדי לראות כיצד העקרונות שדיברנו עליהם באים לידי ביטוי ומימוש.
כרמלה אבנר: כאן רואים בשקף את השלבים השונים.
כרמלה אבנר: הבקשות, סוג הבקשה שהוגשה, מה מספרה, look and feel אחיד, מיקום הבקשה, הוא נעים למבט ואנחנו יודעים איך לעבוד עם הנושא הזה.
כרמלה אבנר: מבנה המערכת, רק כדי לתת מושג על התהליכים שנעשו, משלושים וארבעה ימים בתהליכים ירדנו לארבעה עשר ימים ואנחנו רוצים עוד להתקדם.
כרמלה אבנר: מערכת מסלול: מערכת מקוונת להתקשרות בין היבואן לבין המכס.
כרמלה אבנר: היא מאפשרת ליבואנים וליצואנים להגיש טופס מקוון, עם בקשות לרשיונות ולאישורים מרשויות מוסמכות ולקבל עדכון בכל שלב.
כרמלה אבנר: הדברים לכאורה טריוויאליים, אבל התהליך כמו שהוא היום, הוא כבד ומורכב, אין לדעת באיזה שלב נצא התהליך וכד'.
כרמלה אבנר: מערכת מסלול פותרת את הדברים האלה.
כרמלה אבנר: זוהי אותה פלטפורמה שבה אזרח שצריך להגיש אישור של יבוא מגיש אותו דרך המערכת.
כרמלה אבנר: באמצעות הכלים שממשל זמין מספק, נבנים הממשקים אל המשרדים האחרים ובין האחריויות במשרדים השונים כדי לשקף את הנתונים.
כרמלה אבנר: זוהי יוזמה משותפת של המכס, של ממשל זמין והת.מ.ת.
כרמלה אבנר: שהיה הראשון, עומד להיכנס לשם וגם משרד החקלאות כדי להשלים את התהליכים של ממשל זמין במערכת מסלול.
כרמלה אבנר: אם נסתכל כאן נראה את ההיזון החוזר, איפה הבקשה נמצאת וכו'.
כרמלה אבנר: יש כאן את האישורים, יש כאן את הנתונים והכל במקום אחד מרוכז, לטובת העסקים הרשמיים וגם לטובת המימשל.
כרמלה אבנר: סטנדרטים ממשלתיים – הדבר משיק להרבה נקודות שנגענו בהן.
כרמלה אבנר: מלכתחילה, אי אפשר לעשות את הכל כי הדברים משתנים אבל עלינו לקבוע לעצמנו איזשהו סוג של סטנדרט, ואם אנחנו מדברים על סטנדרטים ואני אשתמש כאן בדוגמת המכונית, כמעט כל מכונית שניכנס אליה נדע לנהוג בה, מקום ההגה מוכר, ההילוכים, מושבי נוסעים, דלתות שנפתחות וכו', יש איזשהו סטנדרט שמאפשר לנו לנהוג כמעט בכל מכונית ואותו הדבר כאן, עלינו לקבוע סטנדרטים כמו שתיארנו בהרבה עד כאן, סטנדרט לגבי השאלה של זמן המענה, סוג המשוב וכו'.
כרמלה אבנר: סטנדרטים טכנולוגיים כדי שיהיה איזשהו "לוק אנד פיל" אחיד, לאזרחים ואם אנחנו מדברים על סטנדרט טכנולוגי למען אבטחת המידע למשל כדי שלא יכנסו דברים שלא נוכל להגן עליהם, לשמור גם על שלמות המידע וגם על נכונותו.
כרמלה אבנר: סטנדרטים ממשלתיים כוללים סימנים מזהים ואדגים, כשמישהו רואה מותג של קוקה קולה או של מקדונלדס הרי הוא מזהה אותו גם בלי שיקרא את השם.
כרמלה אבנר: המדע משנת 2009, דובר שם על יצירת פורטל לכל משרד ונגענו בזה, שהוא נראה זהה, שהוא אותו הדבר ונכון שהתוכן הוא שונה ונכון שמלכתחילה התכנים שונים כי המשרדים הם שונים אבל הניווט והיכולת לדעת מה קיים חייבים להיות אחידים.
מאיר שטרית: ב- 2001, הבאתי את תכנית ממשל זמין לאישור בממשלה.
מאיר שטרית: וכבר אז היתה החלטה שאתרים ממשלתיים יראו אחידים.
מאיר שטרית: זה לא קרה.
מאיר שטרית: גם בתור חלוץ הייתי אז במשרד המשפטים והוא היה הראשון שהקים את הסטנדרט.
מאיר שטרית: מה הסטנדרט?
כרמלה אבנר: Govx הוא הסטנדרט שלנו, הוא הסטנדרט לפיו יראה פורטל ויראה אתר.
כרמלה אבנר: אמנם לא כל המשרדים הם שם אבל יש היום יותר ויותר משרדים שנכנסים אל הסטנדרט הזה.
כרמלה אבנר: חלקו השני של הסטנדרט הוא הטכנולוגי כלומר, הדרך הטובה והיעילה ביותר שאפשר להתנהל בה כדי לענות על צרכים כמו צרכי מידע, צרכי תהליכים והצרכים של כל ה gov כמו govx ו- gov2 שבו אנחנו משתפים כלומר, govx הוא הסטנדרט, הוא התשתית הטכנולוגית המרכזית להקמת אתרים למשרדי ממשלה בצורה אחידה, מהירה, פשוטה ומותאמת לצרכי המשרד.
כרמלה אבנר: ושוב, כשנעשה את זה, לא רק שנשפר את השירות לאזרח ולעסקים אלא נשפר גם את היעילות האופרטיבית שלנו בתוך משרדי הממשלה, לא נצטרך להשקיע שוב ושוב כדי לבנות את אותו הסטנדרט ואת הכלים שהם חלק ממנו.
כרמלה אבנר: הרי אין צורך שכל משרד יעשה את הדברים מחדש.
כרמלה אבנר: ההתייעלות הזו תבוא ליד ביטוי ונוכל להתמקד בתוכן, בנתונים, ובכל מה שקשור לעולם ה"אנליטיקס" שלא התייחסתי אליו, הניתוח של המידע הקיים שזה השלב הבא.
מאיר שטרית: כל משרד מקים את האתר שלו בצורה שלו, האם נכון?
כרמלה אבנר: שאנחנו עוסקים בנושא השירותים, אבל האחריות היא של כל משרד לגבי המידע שלו.
מאיר שטרית: לכל משרדי הממשלה יש כבר אתרי אינטרנט.
מאיר שטרית: הרוב הגדול שלהם.
כרמלה אבנר: כן.
מאיר שטרית: האם זה אומר שלא צריך לבנות אותם מחדש בכל מקום, וכשמישהו מבקש להקים אתר עליו לקבל אישור מהחשב?
ישראל פיינברג: אנחנו פותחים עכשיו אתר חדש כי האתר שלנו מאד מיושן.
ישראל פיינברג: צריך להוציא כסף ממשאבי בית החולים אבל אני לא רוצה להמציא את הגלגל, ואני מאד מעריך את הדברים האלה ואני חושב שאנחנו נאמץ את הסטנדרט אבל יש בעיה אחרת והיא שאם רוצים להכניס לאתר מאחורי החומות של הממשלה אז המדינה לוקחת כסף, וזה כאילו להעביר מאותו כיס לכיס השני באותו הבגד.
ישראל פיינברג: למה להוציא כסף בשביל להבטיח אבטחת מידע של האתר, כשמדובר על מעבר ממשרד ממשלתי אחד לאחר.
מאיר שטרית: האם תדעי לומר מה העלות?
כרמלה אבנר: אין לי את כל המחירון אבל כמו שציינתי, שבעה עשר מליון שקל שאנחנו בעצם נותנים אותו כנגד השירותים, אנחנו כן עומדים להסתכל על נושא מתן השירותים ואיך אנחנו מתמחרים אותם ונסתכל, כמו שראיתם פה.
מיכאל איתן: אם יושב הראש ירצה, כל הנושא הזה ראוי לאיזשהו דיון, אנחנו נוגעים כאן בבעיה שאנחנו רואים רק את ההתחלה שלה והיא קשורה גם לשיתופי פעולה להקמת מפעל הטפסים של ממשל זמין, שהוא מפעל ענק שמחייב את המשרדים לקבל את הטופס, הם לא יכולנו לעשות את זה לבד, אחרת זה לא שווה, אלה שיתופי פעולה שנבנים משך שנים, והם מתקדמים לאט לאט אבל יש כאן בעיה כוללת של ראיית המערך המרכזי מול היחידות השונות וזה נוגע גם לאתרים, זה נוגע לכל שאר הפעילויות של השירותים ובמיוחד, למקומות שבהם יש תהליכים חוצי משרדים, ששיתוף הפעולה בהם הוא מול ממשל זמין אבל גם בינם לבין עצמם.
מאיר שטרית: לפי זכרוני, ככל שמשרד רוצה להקים אתר אינטרנט הרי עליו לקבל אישור.
מאיר שטרית: ועכשיו מתברר שלא כך.
מאיר שטרית: אז איך אתם מוודאים שמשרד כלשהו לא מקים אתר עכשיו?
כרמלה אבנר: יתרה מכך, לא כל האתרים של משרדי הממשלה נתמכים על ידי אתר ממשל זמין אבל לכולם ליש סיומת gov.il אם אחד האתרים הוא בסיומת שונה - - -
מאיר שטרית: כשחייבנו משרדי ממשלה ב 2001 כשהגשנו את תכנית ממשל זמין והתקציב היה 370 מליון שקל, למספר שנים, וחייבנו –באמצעות החשב הכללי, ישבנו עם משרדי ממשלה ובתקציב שלהם הוספנו סעיף תקציבי לטובת ממשל זמין כדי לחייב אותם לשלם.
כרמלה אבנר: האם זה עדיין קיים?
מיכאל איתן: אבל הם שילמו והקימו אתר על חשבונם.
רויטל ויצמן: אנחנו מפתחים אתר ומשלמים ל"תהילה" משהו כמו 250,000 ₪ לשנה על האירוח ועל הגנה.
רויטל ויצמן: עכשיו אנחנו מפתחים שידרוג של האתר בעלות של 700,000 ₪ או 800,000 ₪ מתקציב הנציבות.
רויטל ויצמן: כמובן שאשתלב ואקח את ה govx כסטנדרט.
מאיר שטרית: האם יש חיוב לפעול על פי הסטנדרט הזה?
רויטל ויצמן: לא, אין חובה.
מיכאל איתן: ב"תהילה", זה יעלה יותר.
כרמלה אבנר: יש שירותים נוספים של אבטחת מידע.
כרמלה אבנר: אחלק תשובתי לשלושה חלקים: חלק ראשון הוא קביעת סטנדרטים, באילו נושאים אנחנו רוצים לקבוע אותם, מה צריך להיות סטנדרט, מהו סל השירותים, החלק השני, איזה חלק מן הסטנדרטים האלה אנחנו רוצים לדחוף והחלק השלישי הוא איך אנחנו מתמחרים אותם.
כרמלה אבנר: התימחור יכול לבוא לידי ביטוי בשני ערוצים, האחד הוא מוטיבציה שלנו כממשלה לעשות את זה ואנחנו עושים את זה, וחלק מן הפרויקטים של ממשל זמין התחילו מתוך מוטיבציה של הממשלה לשפר את הנטל הבירוקרטי, לעודד קידמה להיות בעידן האינטרנט ונתָנו הרבה מאד שירותים שהם, כלשון העם, "על חשבון הבית", חלק מהם ממשיכים ונוגעים לעולם התחזוקה וכאן יש להבין מה ואיך נעשה את אותו התימחור.
מאיר שטרית: האם הממשלה מקימה, האם ממשל זמין הקים דוגמה של אתר שאפשר לראות בו את סידור האתר, בלי להיכנס לתכנים, רק התשתית?
מאיר שטרית: והאם אתם יכולים להציע אותו חינם לכל היחידות הממשלתיות?
טל הרמתי: זה מוצר חינם.
טל הרמתי: לגבי המהלך הגדול הזה של govx שהוא רץ כבר שנה וחצי או שנתיים: כל מה שאמרת קיים, התבניות נמצאות חינם וחלק מן המשרדים לקחו את התבניות ועושים בהם שימוש.
טל הרמתי: בנוסף, כדי לעודד את המשרדים להגיע למהלך הזה, בשיתוף עם אגף תקציבים עשינו מהלך משולב שבו בתקצוב מרכזי אנחנו גם עושים פרוייקט משותף כשהמימון הוא על ממשל זמין זאת אומרת שהוא מתוקצב על ידי משרד האוצר, מה שהביא אותנו לסיטואציה שבה הושלמו בשנה האחרונה עשרות אתרים שכבר עברו לטכנולוגיה הזו, כרגע, בעוד אנחנו מדברים ויש שלושים וחמישה פרויקטים של הסבת אתרים לאותו ממשק אחיד.
טל הרמתי: זה מהלך הגדול, התחלנו אותו לפני שנתיים ואנחנו מניחים שנסיים אותו בעוד כשנה וחצי שנתיים ואז הרוב המכריע של אתרי הממשלה יהיה תחת אותו סטנדרט.
מיכאל איתן: אביא נקודת מבט אחרת כי הדיון שכאן, להערכתי, הוא חד צדדי כרגע.
מיכאל איתן: הבעיה של ממשל זמין היא אולי סימפטום של הלך רוח בו "הרי אני הולך על דבר מאד מינימלי אז למה זה לא עובד בצורה אחידה?
מיכאל איתן: רק הצורה?
מיכאל איתן: " השאלה היא מה היכולת ומה הנכונות ומה הצורך ומהי הכדאיות של הפעלת מטה מרכזי מול עצמאות של יחידות?
מיכאל איתן: והדברים שלך, שבעצמך אמרת, כשהייתי במשרד המשפטים קבענו סטנדרט - - -
מאיר שטרית: מבקש לדייק, קבענו סטנדרט בוועדה והגדרתי אותו.
מאיר שטרית: הייתי פשוט הראשון שעשה את זה.
מיכאל איתן: במערכת היחסים בין המשרדים, המשרדים שומרים על עצמאות בכל התחומים ולא רק בתחום האינטרנט, יש לנו נטיה, במדינת ישראל, שהיא מדינה שיש בה הרבה אילתורים, אנשים מתייחסים לגאוות יחידה, אנשים בה לא אוהבים מרות ולכן היכולת שלנו –והיא מטרידה אותי לא רק בדברים האלה כי בדברים האלה מדובר רק במראה אבל, היא מטרידה אותי למשל עם העובדה שהמחשב של מס הכנסה לא מתקשר עם המחשב של המוסד לבטוח לאומי ובגלל זה אין שירות מינימלי לאזרחים והאזרח פונה ושואל למה הוא מוכרח בכל חודש למלא את שמו ואת תעודת הזהות שלו ואת המספרים שהאתרים רוצים גם בביטוח לאומי, גם במס הכנסה וגם בכל גוף נוסף שאצטרך אותו, ולא פחות מכך, גם בתוך רשות המיסים עצמה, שם מערכות המיחשוב לא תמיד עובדות יחד.
מיכאל איתן: כלומר, חשוב לי שלא נמצא את עצמנו מְבַכִּים משהו בעתיד.
מיכאל איתן: וזו לא התערבות שהיא בלתי נסבלת, אני אשמח שהדבר הזה יקרה אבל, יש לחשוב גם על השאלה איך לתת למשרדים את האפשרות לשמור על עצמאות.
מיכאל איתן: אתן דוגמה: היכולות שלהם לעבוד עם המערכות שלהם יישמרו, התצוגה באמצעות הטכנולוגיה יכולה להיות אחידה כלומר, "תעשה איך שאתה רוצה, אני אציג את זה בצורה אחידה.
מיכאל איתן: " יש בפניך מספר אפשרויות אבל כולן תחת הסטנדרט".
מיכאל איתן: המחשבה צריכה להיות: תן להם את האפשרות, הרי הם רואים בנו גורם מתקיף ובמערכת יחסים כזו אי אפשר להניב תוצאות חיוביות.
מיכאל איתן: יש לטפל בענין בצורה חכמה ואני מציע, שתעשו כנס כזה, שמעו את הצד השני, שיהיו בו אנשים אמיצים כמוה גם ואולי נוכל לקרב ולהדק את הקצוות.
כרמלה אבנר: יש נקודה נוספת לפיה עלינו להסביר את הערך של השירותים כי הערך של השירותים ולדוגמה, עלות איחסון או עלות - - -
מאיר שטרית: מקבל הצעתו של מיכאל איתן לקיים ישיבה ארוכה יותר בהמשך לישיבה הזו עם מנמרי"ם נוספים של משרדי ממשלה.
מאיר שטרית: כאן יש מעט מהם וגם נציגים שלהם.
מאיר שטרית: לישיבה הבאה נזמין את כל המנמרי"ם ואת מנהלי התוכן כדי שנשמע את שני הצדדים מתוך מגמה ליצור שיתוף פעולה.
מאיר שטרית: שיתוף הפעולה נדרש להצלחה.
מאיר שטרית: יש לשמור על חופש מסוים שבו יוכלו בכל משרד לעשות כרצונם אבל, הרוב צריך להיות אחיד, הראייה היתה שתהיה סטנדרטיזציה במראה כי אם פקיד עובר ממשרד אחד לשני, הוא יפתח את האתר והוא צריך להתנהל מולו כמו בדוגמת המכונית שנַתָת קודם.
סיגלית סובל סביון: אנחנו מתמודדים עם הסוגיה הזו ומנהלים ארבעה פורטלים ומאה ששים אתרים של יחידות המשרד.
סיגלית סובל סביון: פעמים רבות שואלים אותנו למה כל יחידה במשרד צריכה אתר בנפרד ובנוסף, אנחנו מאפשרים להן חופש של מראה.
סיגלית סובל סביון: אנחנו מאד מקפידים שהמבנה יהיה זהה כדי שמי שעובר בין אתרי היחידות לא יאבד את דרכו אבל מאפשרים חופש של מראה ואחד הדברים הגדולים שהצלחנו להגיע אליהם באפשרות החופש הזו הוא שיש לנו הרבה מאד תוכן איכותי של היחידות.
סיגלית סובל סביון: כשאני מגיעה לפגישות בבנקים, למשל, ואנחנו מאד אוהבים ללמוד מאחרים, אחד הדברים שאני נשאלת הוא איך אנחנו מצליחים להגיע לכל כך הרבה תוכן והמילה פה היא גאוות יחידה, ברגע שליחידות יש תחושה שהדבר לא מרכזי של המשרד אלא משהו שלהן, הן תורמות הרבה מאד תוכן ואנחנו אחר כך באמצעות הפורטלים מציפים אותו ושוברים את המבנה היחידתי.
סיגלית סובל סביון: ואני מסכימה שאת האזרח המבנה החידתי לא מענין אבל מצד שני יש לשמור על היחידות ויש להשליך את זה על ממשל זמין ומשרדי הממשלה.