GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: מה שאתה אומר שנדרש תהליך מיפוי שכל הדברים שצריך לעשות אם עליות ולראות, אני אומר יותר מזה אני אומר שלתחום של החיבור של אנשים הפרטים בבתים שם צריך לעשות מיסוי לאומי שמשתתפים בו הספקים שירצו להשתתף תאמין לי איך שהם ידעו על זה הם יקפצו כי כבר היום הם מתעניינים ומחכים לזה.
סרגיו רוזנצוויג: מה עם הארגונים שמעבירים כמו בנקים?
סרגיו רוזנצוויג: מה שאני מנסה להגיד לך שפה נדרש מיפוי כי בלי מיפוי אתה לא יודע מה אתה צריך לשנות בלי לדעת מה צריך לשנות אתה לא יכול להאריך לתקציבים בארגונים, אתה צריך ליצור מודעות, היום המודעות היא די נמוכה שואפת לאפס כמו שאמרו פה הקודמים ולכן כאן דרוש שלממשלה יהיה תפקיד לא כמו רגולטור בטלפוניה אבל במתכונת שונה צריך להיות כי האינטרנט הוא לא פחות חשוב מטלפון ואם יש פגיעה הפגיעה יכולה להיות בכלכלה בהתפתחות הטכנולוגית, היא יכולה לפגוע באינטרסים לאומיים של מדינת ישראל וכו'.
יובל שאול: מסכים אני פשוט אומר שהדרך להגיע למודעות באמצעות זה שאתה מחבר דווקא את החוויה המסובכת ביותר את האנשים הפרטיים בביתם.
דורון שקמוני: למה זה חוליה מסובכת ביותר?
דורון שקמוני: בסופו של דבר בבית אתה מחליף מבחינת זווית הראיה של המשתמש אתה מחליף את הראוטר ואת המודם וגמרת את העניין.
דורון שקמוני: מחליפים וזה עובד צריך לעבור על כמה משתמשי אינטרנט בישראל ועכשיו שצריך לעבור בית אחרי בית כמו סדר פסח.
דורון שקמוני: בעוד שהאימפקט על המשתמש -
: רק בגלל המספר הגדול בסה"כ כל ספק הם מספר גדול, יש שונות מאד רבה בציוד בעיקר נמצאים שם אנשים שלא מבינים.
יהונתן קלינגר: אבל אל תשכח שכל ספק שרות יודע בדיוק איזה ראוטר יש אצלך בבית רק שנייה – אני חושב של ספק תשתית יודע.
יהונתן קלינגר: יש ראוטרים שמוכנים לקבל וקיימים בהם ה-IPV6 ויש ראוטרים שצריך להחליף אותם לגמרי ויש מצב ביניים שאתה יכול לשדרג אותם מבחינת תוכנה ואז הם יהיו אותו הדבר.
יהונתן קלינגר: עכשיו אם תעקוב אחרי השרשרת מי מניח את הפי סי בבית ועד אותו ספק שנמצא בארה"ב למעשה כדי ליהנות מ-6 אתה צריך שכל השרשרת תהיה 6 אז אם נסתכל על כל יחידה כאן אז נניח שמהחשב מ-אקס פי ומעלה אין את הבעיה הוא יודע להיות גם 6 עכשיו הראוטר בבית המוני הוא באמת בעייתי אבל הוא ממוקד זה לא מי יודע מה גם במקרה שיצטרכו נניח להחליף את הראוטר זה לא הוצאה מי יודע מה סדר גודל של כמה עשרות שקלים פר לקוח אם נדבר אחרי זה על החוליה של - יובל שאול: צריך לבוא ולבקר בבית של כל אדם בישראל.
עדן בר טל: או סקריפט או השתלטות מרחוק אחרי זה העבודה הגדולה תהיה אצל ספקי ה- אס פי הם יצטרכו ללכת לכל ספק שרות שלהם להחליף תוכנות וחלקם להחליף גם רד וואר וכו' עכשיו בוא נראה הלאה הם יוצאים לחוץ לארץ ובסוף העסק שם - הבעיה היא אם הספק שרות הגדול גוגל ואחרים ומיקרוסופט הם מהרו ל- 6 כי אם עשית את כל הנתיב הזה –
יובל שאול: רגע אתה מוזמן לבוא למחשב שלי כרגע אני לא יודע אם בכנסת חוסמים את הפנל שלי אתה מוזמן לגלוש בגוגל כרגע ב- 6.
יובל שאול: היום ב- 6 הם באים ונותנים ומציעים את השרות למה שבקשת ובשוטף זה עובד כבר חמישה חודשים.
מאיר שטרית: אתה יכול היום לגלוש בגוגל ב- 6?
דורון שקמוני: כן .
יובל שאול: ואם הספק שלך הוא גם ב- 6 וכל הדרך היא ב -6, הספק הישראלי שלי הוא בזק בינלאומי אבל לא דרכו אני מקבל את 6.
עופר שדה: אתה מוזמן להצטרף אלינו אתה תקבל 6.
עופר שדה: אם הראוטר שלך לא תומך תצטרך להחליף ואם הוא תומך הכול בסדר.
עדן בר טל: ואתם מחברים בדוא"ל לכל לקוח בייתי אז לדעתי זו הדוגמא הראשונה בישראל.
עדן בר טל: אז כמה זה עולה לקליינט לעבור מ- 4 ל- 6 ושיעבוד על שניהם ?
עופר שדה: אם הראוטר שלו תומך לקליינט עצמו –
מאיר שטרית: איך הקליינט ידע?
עופר שדה: לפי הדגם.
עופר שדה: זו שאלה מעניינת, ציוד חדש יש שיטות שבהם ספק השרות יכול לנהל מרחוק את הציוד.
מאיר שטרית: אז מגיע לך ספק שרות ועד שהוא מגיע ומחכה לו בבית חמש שעות.
יובל שאול: התחושה שלי שניסוי מהסוג הזה יבדקו לא רק את הטכנולוגיה אלא גם את עולם המעשה אם צריך או לא צריך ללכת לבתים ואיך ממפים למי יש מה וכו' הלאה ומבחינת מודעות מה שהזכיר האדון הנכבד יועץ עצמאי הוא צודק בהחלט כי מודעות הייתה לב העניין אם נבנה פרויקט ציבורי כזה שמגיע לאזרחים תהיה לזה חשיפה תקשורתית אז הבנקים וכל מי ששמע -
סרגיו רוזנצוויג: הנקודה היא כרגע לגבי אזרחים עד לפני שזה מגיע אתה צריך את התשתיות, ארגונים גדולים שנותנים לך שרות לאי אס פי בארץ ואז מתחילה התקשרות ממדינת ישראל החוצה ומבחוץ למדינת ישראל היום אנו בעולם בלי גבולות כלומר שצריך שהכול יעבוד ללא הפרעה.
מאיר שטרית: אבל מה צריך בתשתיות זה אותה תשתית.
סרגיו רוזנצוויג: לא רק מדינת ישראל אלא בכל המקומות.
דורון שקמוני: אין לך שום בעיה עם זה.
מאיר שטרית: אני רוצה להבין, מבחינה טכנולוגית אני חושב שלא צריך שום תשתית אותה תשתית של בזק שמעבירה את 4 תעביר את 6.
סרגיו רוזנצוויג: הקופסה שבסוף יודעת לקבל את הקצה, הנתבים וראוטרים ושרתים הם צריכים עדכון תוכנה חדשה.
דורון שקמוני: צריך לעשות סדר - יש בעיה, תשתית יש פעם אחת הכבלים שדרכם עובר המידע וזה לא צריך להחליף אבל במתגים, בתוכנה שמקבלת וצריכה להעביר הלאה צריך לטפל כי היום אחד לא יכול לתת ביטחון שלאורך כל הדרך כולה זה 6 ואז כשצריך לעבור בקטע שהוא לא 6 כי זה מחוץ לשליטת מדינת ישראל כלומר צריך לראות שהקשר הזה יהיה ללא הפרעה גם החוצה וגם אל מדינת ישראל וזו נקודה שאסור להתעלם, לבוא ולהגיד מדינת ישראל כולה יעברו ל 6 כול הבנקים והארגונים הכלכליים אבל הרשת העולמית שמחברת את אלו מישראל לא עברה כולה ל 6 אז ייתכנו בעיות.
מאיר שטרית: אבל הבעיה היא הפוכה כי כולם ב 6 אנחנו עדיין ב-IPV4.
דורון שקמוני: רק טיפה סדר, הבק בורן זו מילה טעונה מעט, הבק בורן העולמי היום כאשר אתה מתחבר ב- 6 יש לך רציפות לכל הקטעים שאינם איים ושנקודת העלה היא נכונה תיאורטית אבל מעשית באותו רגע שקיבלת כתובת ויצרת פירניג בנקודת פירניג מחוץ לישראל ב-6 אתה מחובר לתוף סביבה שהיא רציפה ורוב הספקים הגדולים הבינלאומיים תומכים ב- 6 על פני כל הרשת שלהם ולכן כשאתה מתחבר לאחד מנקודת הנחיתה שלהם אתה מקבל 6 קונקטיביטי לכלל האורך כלומר בעצם הטריגר למה שאנו מדברים כרגע הוא איזה שהוא מצב שבו אנו בארץ נמצאים קצת מאחור, הקונקטיביות בעולם הקישוריות בעולם היא ברמה הרבה יותר מתקדמת כאשר גוף כמו מחב"א או כל אחד אחר שהתחבר לפיר ב-6 הוא כבר מחובר אתה לא צריך לדאוג לרציפות בשאר הדרך אתה תגיע לכל אותם מקומות שהם 6 בורן אם אתה רוצה מתוך הבק בורן ה 6 ולכן אין לך בעיה של רציפות מחוץ לישראל.
דורון שקמוני: אני פשוט משתדל להיות מעל הרמה הטכנית שברורה ללא מעט אנשים, הקישוריות מחוץ לישראל איננה אישו, נכון להיום אנו צריכים שיותר ספקים יתחברו אל הבק בורן גם ב- 6 אנחנו צריכים שהארגונים יתחילו להיות ערים לנושא של 6 ויתחילו לעשות פעולות הכנה בניגוד למה שנאמר פה ואין טעם להתווכח אני חושב שלקוח הפרטי בבית הוא פחות או יותר תהיה הבעיה האחרונה כלומר יהיה תהליך לוגיסטי הדרגתי לא יחליפו לכולם באותו יום זה לא יהיה מבצע מסובך מידי אבל בהדרגה יגיעו לכל הבתים ויגרמו לכך שכל המשתמשים יהיו מחוברים ל-6 .
דורון שקמוני: גם המעבר הזה יהיה הדרגתי וייקח שנים, הארגונים אלה שמבקשים יותר מכתובת אי פי אחת פר חיבור אלה שצריכים את האי פי שלה וקבועות ובכך הם צריכים איזה שהיא קבוצה של כתובות, בלוק של כתובות אי פי תהיה תחת בעלותם הם גופים הראשונים שצריכים יהיו להיערך לה וגם כמו שנאמר פה ההערכות של ארגון ל-6 היא קצת יותר מורכבת מאשר לקוח ביתי, לקוח ביתי יחליפו לו את הקופסה והוא ימשיך לראות את האתרים האהובים עליו וזה יהיה כמעט שקוף.
מאיר שטרית: תודה רבה ערן גרף מבזק בינלאומי .
ערן גרף: קודם כל אני שמח שיש לנו עוד מתחרים שמספקים אינטרנט 6 ואנו לא היחידים בתחום אבל אנו חברה מובילה בשוק יש לנו את הכי מתקדמים אנו מחוברים כמו שנאמר פה גם כלפי העולם וגם כלפי לקוחות בארץ ב- IPV6 ומספקים שרות כזה ללקוחות.
ערן גרף: יש אתר שניתן לבדוק אם האתר תומך או לא תומך הציוד ניתן.
ערן גרף: רשות דיבור ליניב דיין שהוא מנהל מחקר ופיתוח שלנו שיסביר יותר לפרטים את הנושא של IPV6.
מאיר שטרית: אתם גם ספקים אי אס פי לא תשתיות?
ערן גרף: לא אנו על הוט על בזק.
מאיר שטרית: ממתי אתם מספקים?
יניב דיין: נספר לכם, אנו נמצאים בפרויקט הטמעה של 6 יותר משנתיים זה לא עניין של שבוע שבועיים עד היום בזק בינלאומי הכי גדולה בארץ אז אנו כבר יותר משנתיים במהלך הזה והוא עוד לא הסתיים כי עדיין יש קצוות של תקנים שרק עכשיו הסתיימה התקינה שלהם למשל אר טי אר 187 שמסדיר חיבור של לקוחות פרוט בנט הסתיים קצת לפני שמונה חודשים, היצרנים עצמם עדיין לא הספיקו להטמיע את התקנים האלה בציוד קצה שאלנו פה לגבי נתבי קצה של לקוחות בבתים ומה המשמעות של להחליף את 6 ולהטמיע בתוך הרשת, אז קודם כל צריך להסתכל על ספק שרות שנותן תמיכה ללקוחות האלה יש פה משמעויות כבדות מאד מבחינת לבוא ולדבר היום עם משהו שבכלל לא ראה כתובת אי פי ולנסות ברמה של ציוד תקשורת זה לא רק שדרוג של פריסה בעצם הרוב המוחלט של הנתבים בישראל צריך להחליף אותם לא מספיק שדרוג הגרסה ויש פה עלויות מאד כבדות וזה דווקא הנתבים היותר יקרים לרייט עצמו יש רשימה של נתבים שנתמכים והיא לא רשימה ארוכה שתומכים גם ב- 6 וגם העדכניים עדיין לא הסתיימו אז חלק הטמיעו את התקנים החדשים.
מאיר שטרית: ובינתיים הספקים ממשיכים למכור את הלא מתאימים את הנתבים ואת המודמים ואת הראוטרים.
יניב דיין: אז למשל בזק בינלאומי שנותנת ביום שרות פרייבט בוקס שזה נתב ביתי נותן רשת ביתית זו קופסת הפלא של האינטרנט דרכה אנו נותנים חיבור אם זה תשתית בזק או הוט רשת האלחוטית שרות של טלפוניה שלנו פנים ארצית ועוד הרבה שירותים אחרים.
יניב דיין: עוד הרבה דברים בקופסה אחת חיבור למדפסת רשת, חיבור מכל מקום בעולם קופסה מאד מתקדמת כאשר אנו הצענו את הפרויקט הזה, אחד התנאים כספק שמבינים את החשיבות במעבר ל- 6 ושתהיה תמיכה ב- 6 אבל מה הספק עצמו אומר לנו, אנו רוצים אנו מבקשים את 6 אבל אנו לא מסוגלים להביא לכם יש עדיין בתקנים אר טי אר 187 ציינתי את זה כדוגמא הוא רק בדרפט הראשון שלו ונדע לתת לכם פתרון עד סוף השנה, בתחילת שנה הבאה אבל זה משהו שאנו ממתינים לו ומצפים לו ובסופו של דבר פועלים מטעם עצמנו כספק גדול ואנו מחוברים לעשרות ספקים בינלאומיים רשת ה 6 העולמית בקישור הכי גדול.
מאיר שטרית: גם לקוחות בארץ יש לכם מחוברים ב IPV6?
יניב דיין: יש לנו לקוחות מחוברים עסקיים, לא לקוחות פרטיים הסיבה שזה עדיין מוגדר כסוג כזה זה פשוט מאד עדיין יש ונדורים שצריך לבצע את ההטמעה של הפרוטוקול הזה במערכות שלהם חוץ ממחשבים מדברים גם על windows xp וויסטא ו- 7 אז גם windows שתומך ב- 6 הוא תומך רק חלקית ולא מתאים כספק כמו בזק בינלאומי שרוצה לתת את השרות לכלל הלקוחות, המשמעות של תמיכה בלקוח שהוא ב- xp היא שונה מאשר –
מאיר שטרית: הוא עובד על מק?
יניב דיין: כן מגרסה 10.
יניב דיין: מק, לינוקס כמעט הכול.
יניב דיין: חשוב להבין שבבתים יש לא רק מחשבים, יש מצלמות שלא תמיד אפשר להחליף להם כתובות אי פי בזק בינלאומי נערכת לדברים האלה אנו בעד שזה שבעצם כל החברות ואתרים והלקוחות והספקי תשתית יתמכו ב- 6.
יניב דיין: מבחינת בזק בינלאומי המצב היום שהוא שיש לנו קולים של כתובות 4 לטווח, זמן בלתי מוגבל אבל יש לנו מלאים של כתובות אי פי 4 ויש גם פתרונות ביניים.
יניב דיין: אנחנו לא כל כך אוהבים פתרונות ביניים, יש כל מיני שבאים בצורה של פאנלים וצורה של נאט נקרא לזה עד שבסופו של דבר גם נעשית פעילות וחשוב לי לשתף אתכם בזה.
דורון שקמוני: כרגע אי אפשר לקנות מכם אפשרות כזו נכון להיום?
יולי תמיר: אנו יודעים לחבר לקוחות IPV6 עסקיים במסגרת ניסוי בהחלט זה לא משהו -
מאיר שטרית: זה עוד לא בשוק.
ערן גרף: זה בניסוי.
מאיר שטרית: אדם לא יכול לפנות לבזק בינלאומי ולהגיד אני רוצה את קופסת הפלאים שלכם זה אפשר קופסה בלי IPV6 פלא אחד פחות.
מאיר שטרית: בבקשה רון נחמן, ראש עיריית אריאל.
רון נחמן: אני לא יושב פה בתור ראש העיר אלא ראש הועד של מדע וטכנולוגיה של השלטון המקומי.
רון נחמן: שמחתי לשמוע מה שאתם עושים, אני חושב שאני בתור לקוח פרטי שלכם שעברתי ל- פרייבט אן ג'י אן אז עכשיו אני יכול לראות הכול, עוד כסף תשלם.
רון נחמן: עד שעשינו את הפרויקט של עיר חכמה לפני 12 שנה ודיברנו על צינור אחד שיכנס הביתה וייתן את כל הדברים האלה ועשינו עם שאול אלוביץ עם יורוקום את הניסוי הזה אז עשינו גם אז מהבק בורן משיקגו, הורדנו את ה-voice ועשינו את התמונות ואת כל ה-streaming ואת התשתיות.
רון נחמן: היום נגמר הסיפור הזה מחפשים עכשיו תשתיות איך למלא את התוכן.
רון נחמן: אני כרגע לא שואל בתור פרייבט אן ג'י אן כי עשיתי את זה באופן פרטי אני מדבר בשם שלטון מקומי אתם דיברתם על לקוחות עסקיים אני מניח שמול הבזק יהיו גם מתחרים שירצו להעלות על הדברים הללו, לפחות כבלים או משהו אחר ואני שואל אותך שאלה פשוטה כשאתם אומרים לקוחות עסקיים זה לא רק הבורסה בתל אביב, אנו מייצגים שלטון מקומי זה כל מדינת ישראל ויש לך 260 רשויות מקומיות שלפי דעתי לקוח שבהחלט צריך להיות חלק מכל הפריסה האסטרטגית שלכם ובמשך שנים אני אומר כאן
רון נחמן: גם למנכ"ל משרד התקשורת אני לא יודע כמה שנים עוד מאז שולמית אלוני התעסק בדברים האלה, זה הרבה זמן אני חושב יש לנו את הבעיה הזו שהשלטון המקומי לא יקיים בכלל.
רון נחמן: אחר כך יתנו לנו מעמד של לקוח מועדף או איזה משהו כזה כמו חברות הסלולאר ומה שאני מבקש מכם שתהיה פניה מוסדרת כי אנו גם ה 15 הגדולות.
רון נחמן: לרכז את הדברים האלה יחד איתי מהשלטון המקומי.
רון נחמן: היינו רוצים מאד לשמוע מכם איך אפשר לחבר את תל אביב, חיפה, ירושלים העירייה שאני ראש העיר שלה ומקומות אחרים ולראות איך מקדמים את כל מערך המחשוב של השלטון המקומי כי יש בעיה קשה מאד.
רון נחמן: רשות המקומי מתאגדת ועושה מכרז למשל לאספקת שרותי טלפון סלולרי לכול השלטון המקומי כמו שהחשב הכללי עושה, הייתם מקבלים מחירים כמו שהממשלה מקבלת.
רון נחמן: אנחנו 7 אגרות לדקה.
רון נחמן: מה שאני מבקש מכם, קחו בחשבון אנא עמדו איתנו בקשר ויש על מה לדבר כי העסק הזה ירוץ קדימה מי שלא רואה את זה היום יראה את זה מחר .
ערן גרף: אשמח להרים את הכפפה ולהיפגש איתך.
מאיר שטרית: לא נעשה מכרז כזה אף פעם בשלטון המקומי אני עוקב אחרי זה.
מאיר שטרית: אומר לי מנכ"ל משרד התקשורת שרשות המקומית עשתה מכרז -
רון נחמן: הבעיה של השלטון המקומי זה הבעיה של התדרים שלכם שהיום אנחנו מבקשים לקבל את הנושא של התדרים ולא נותנים חוץ מwi-FI הפתוח ודברים כאלה וזה לא נדון בפרום הזה כי זה לא על סדר היום אנחנו רוצים שתהיו ספקים ולקבל את הרישיונות האלו.
מאיר שטרית: תודה רבה רון.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שאנו פנינו לבזק, להתייחסות מה בזק עושה בעניין האם הם פועלים.
מאיר שטרית: אני אקרא לכם מה ענו.
מאיר שטרית: "להלן התייחסות בזק לפנייתך שבמסמך" נכתב לרועי גולדשמידט "ראשית נציין שטכנולוגיה IPV6 מוצגת כאופציה עקרונית למצוקת אינטרנט שנים רבות.
מאיר שטרית: אולם בשל מורכבותיו הקושי ביישום מעבר לטכנולוגיה זו לא צבר תאוצה בעולם" - כנראה הם לא חיים בעולם "עד כה לא נדרשה בזק להיערך לתמיכה ב-6 כי לא הייתה דרישה לא מצד לקוחות ולא מצד ספקים ולא כתוצאה מצרכים פנימיים.
מאיר שטרית: עם זאת נציין כי ציודי התקשורת החדשים יותר שבזק רוכשת ומתקינה תומכים ב-IPV6 ומעבר לטכנולוגיה הזאת מצריך שדרוג יתר.
מאיר שטרית: במידה וספקי האינטרנט יספקו 6 יהיה צורך בהחלפת ציוד הקצה שבזק מספקת כיום ומתקינה בבית הלקוח או בשדרוג ציוד זה.
מאיר שטרית: חווית המשתמש לא תשתנה כתוצאה מכך.
מאיר שטרית: שלוש – בהתייחס להשלכות של חברות התקשורת לא בוצעה בחברה בדיקה מפורטת של מעבר ל 6 נציין כי יש לנו תסריטים שונים בהתאם לשירותים ולמודל ההנדסי המשפיעים על אופן המעבר לטכנולוגיה זו ועל השינויים הנדרשים כתוצאה מכך על כן מעבר לידיעה כי מעבר לטכנולוגיה זו יצריך רכישה ידע טכני בתחום הכשרות וצבירת ניסיון למניעת תקלות קשה בשלב זה לאמוד את ההשלכות והעלויות למעבר ל IPV6.
מאיר שטרית: לכל האמור לעיל לא נתנו לוחות זמנים ומעבר ל 6 עד כה עם זאת ככל שתהיה דרישה למעבר לטכנולוגיה זו החברה תארך בהתאם יש להביא בחשבון שמדבר בתהליך הדרגתי וארוך המצריך הבנה משמעתית הבנת המשמעויות תכנון והטמעה".
מאיר שטרית: זה תגובה של בזק כלומר בשורה תחתונה אנו עושים כלום ממילא ציוד הקצה שנמכר במילא בעולם הוא תומך בדרישות בזק לא עושה כלום היא מספקת תשתית לחצי ממדינת ישראל-
עדן בר טל: המכתב הזה לו נכתב ב 2007 זה היה ממש מתאים הדבר העצוב הוא שהוא נכתב ב 2011 .
עדן בר טל: אם תשים לב הנקודות אבל שם.
עדן בר טל: אנו עושים את זה כי אין דרישה ולא תהיה דרישה.
עדן בר טל: זו בדיוק הנקודה שבה הממשלה צריכה להתערב אף אחד לא דורש צינור ביוב בבית.
מאיר שטרית: ככה פתחתי את הישיבה יש פה נציג של האוצר או של החשב הכללי או של המחשוב?
יובל כמראן: יש ממשל זמין.
מאיר שטרית: ספר לנו מה אתם עושים בעניין.
מאיר שטרית: יובל כמראן:
מאיר שטרית: אני יובל כמראן מנהל טכנולוגי בממשל זמין האמת היא שבאמת אין הרבה מה לעשות מבחינת ממשל זמין הדבר היחיד שאנו באמת יכולים –
מאיר שטרית: אתם יכולים לעבור ל 6.
יובל כמראן: לא כל כך כי כמו שאתה רואה הספקיות עדיין לא ערוכות לזה.
מאיר שטרית: תעשו מכרז.
יובל כמראן: במכרזים החדשים שאנחנו מוציאים יש כבר התייחסות לזה גם במכרז של שרות התקשורת אנחנו לא מבקשים את זה בתור דרישה כי זה יפסול הרבה מאד ספקים אנחנו מבקשים בתור מהו הרוד נט ומה אתם יכולים לתת היום עדין לא דרישה.
יובל שאול: מדבר במכרזי ציוד או מכרזי שירותים?
יובל כמראן: קודם כל מכרז שירות לחיבור לאינטרנט בתור ספק שירות, זה עדיין תביאו לנו את הרוד נט אנחנו נותנים ניקוד מסוים אם אתה תומך בזה אבל עוד הפעם אנחנו לא יכולים לדרוש את זה כי רוב הספקים לא יכלו לעמוד בזה.
מאיר שטרית: אז הם יצטרכו לעבוד.
מאיר שטרית: הרי אתם לא חייבים לעשות את זה מחר בבוקר אם הממשל זמין אומר תדעו כולם לכל הספקים בארץ בנקים קשרים חצי עולם תדעו לכם עד תאריך מסוים אנחנו עוברים ל6 ומי שלא יהיה לא יחובר, אתה נותן התראה מראש אין מי שלא רוצה להתחבר לממשל זמין אז יזוזו שלוש שנים קדימה בתאריך איקס כולם ב-6 נקודה.
מאיר שטרית: ואנא היערכו בהתאם אותו דבר עם משרד התקשורת היה דורש מכל ספק לעשות את זה או הצבא או הבנקים הכול היה משתנה.
מאיר שטרית: ברור זה לא יקרה מאליו חברים לצערי יחכו עד הדקה התשעים שהכול יתפוצץ אין כתובות ישראל לא מחוברת ואז יעשו ועדת חקירה למה לא טיפלו בזה קודם מי אשם ומי אחראי אני לא מציע לחכות לאז.
מאיר שטרית: אפשר לקדם את פני הרעה מראש ולהגיד בואו ניערך לזה מהיום.
מאיר שטרית: חשבתי על הדבר הזה ולכן כינסתי ישיבה היום שמעתי על הדבר הזה ואמרתי זה נכון לישיבה וההתרשמות שלי פה שאין היערכות של המדינה למעבר של 6 גם לא בעוד 5 שנים.
מאיר שטרית: נותנים לזמן לעשות את שלו ובדרך כלל הזמן לא עושה שת שלו ועושה את זה הפוך כמו תהליך שלום.
מאיר שטרית: יכולנו לגמור הסכם שלום עם הפלסטינים בחצי מחיר בחצי מחיר לפני שלושים שנה בלי שהיינו צריכים לשלם היום כי מי שהיה לו שכל ולהגיד שהוא מסכים.
מאיר שטרית: לא עשינו יעלה יותר יקר אותו דבר פה הזמן משחק לרעתנו ואני מציע שכדאי לפעול בעניין ואני אומר למנכ"ל משרד התקשורת שאני ממליץ בפניכם להקים כוח משימה של משרד התקשורת לשבת על המדוכה לקחת את כל המומחים בארץ לבדוק את הסוגיה, לקבוע איזו מפה, לקבוע לוח זמנים להביא הצעה לממשלה כמו שעשו ארצות הברית, קנדה האיחוד האירופי להמליץ בפני הממשלה על תכנית.
מאיר שטרית: חברים אנחנו ממליצים שעד שנת כך וכך תדעו אנחנו עוברים ל-6 קודם כל אתם יכולים להפסיק יבוא של כל הראוטרים שלא תומכים ב-6 כל השרתים יכולים לעבור כבר דור ולהגיד אין יותר אישור להביא ספקים ישנים, הכול חייב לתמוך שבל גם ב-6 וגם ב - 4זה כבר ימנע וזה הציוד שאנחנו מאשרים.
יובל כמראן: סלולארים אתם כן מאשרים וסלולאריים הולכת להיות הבעיה העיקרית בקרוב.
יובל שאול: מדובר על ראוטרים שהתדר לא תדר תחת רישיונות שלנו ולכן הציוד הזה לא עובר דרכנו בכלל אבל היות ואנחנו לא באים בנושא כזה-
מאיר שטרית: אבל אם אתה אומר לספק תקשורת אנחנו דורשים ממך לעבור לראוטר - שהוא חייב לא תהיה לו ברירה.
עדן בר טל: אני מסתכל על שני ISPS שיושבים פה שהם הופיעו פה, הייתי אומר מנהלי השיווק ששלחו אותם, מה שמפתיע הפער בין הדברים שאמר נציג ISP של בזק לעומת המכתב שקראת מבזק חברת האם באותו פער של צד אחד אנחנו מתכוננים ומצד שני חברת התשתית העיקרית בישראל בזק שולחת תגובה שלא יודעים על מה מדובר כמעט כלומר לא עכשיו הדבר הזה מפריע לי אני אומר בצורה כנה
מאיר שטרית: אם בזק ישקיעו כל כך הרבה כסף בהערכת התשתית איך הם יכלו להכפיל את כספם בעוד שלוש שנים הדבר הזה לא יכול לקרוא אם היו משקיעים בתשתית.
עדן בר טל: קודם כל צריך להגיד האחריות בנושא זה אני מדבר על שני ISPS שיושבים פה ואני שמח לשמוע שהם עושים את מה שהם עושים.
עדן בר טל: שתי מסקנות שאני מוציא מפה ואני מקווה שאני מכון לדעת אדוני.
עדן בר טל: אחד אני אחזור למנכ"ל האוצר ואבקש דיון משותף של המשרדים לנושא אין כתובת אחת או ברורה אבל לפחות זה הגורם הרלוונטי במדינה כברירת מחדל שאנחנו נשב איתו אני מכיר אישית את המנכ"ל והוא ער יותר להתפתחויות טכנולוגיות שונות ומשמעויות שלהם על הכלכלה ולכן אני מניח שחלק המסקנות שלנו קדימה תהיינה להתחיל לעבוד בצורה משותפת איך לקדם את זה.
עדן בר טל: דבר שני אנחנו כמשרד נפנה פניה ראשונה לשתי ספקיות ISP על מנת קודם שיצהירו היכן הם עומדים בעניין הזה קודם זה הצהרת סטטוס וזה יהיה חומר גלם טוב מבחינתנו לשקול איך אנחנו מתקדמים קדימה ואני אומר יש כאן אולי דברים שלא כתובים לי במנדט של המשרד אני אומר את זה אבל לא בשביל להיכנס לעולם האינטרנט בכוח כמו שאתם מכירים.
עדן בר טל: אתם יודעים ששמרנו על גבולכם עד כה במקסימום האפשר ובכן אופן אתם מבקשים שאנחנו נסתכל על העניין נציגי מדינת האינטרנט היקום המקביל ולכן אנחנו נעשה מספר פעולות והפעם אני רואה שזה התקבל בהבנה ובאהדה אז לפחות מהצד הזה זה יהיה בסדר.
יהונתן קלינגר: כמה דברים קטנים להוסיף.
יהונתן קלינגר: בתחילת המאה ועשרים נמצא רדיו ה- AM להזכירכם.
יהונתן קלינגר: חמישים שנה הוא שלט בכיפה עד שהבינו שהולכים להיגמר התדרים וצריך לשפר את האיכות והגענו לרדיו FM וגם שם היה משבר מה עושים עם התחנות של ה-AM הישנות שלנו.
יהונתן קלינגר: היום מאה שנה אחרי עדיין יש תחנות AM ויש תחנות FM אבל כולם עוברים לרדיו דיגיטאלי.
יהונתן קלינגר: אנחנו לא נצליח להרוג את 4 אבל יש כמה דברים שאנו צריכים להסתכל עליהם.
יהונתן קלינגר: אחד, רשתות פנימיות 6 זה לא רק אינטרנט אלה גם על כל רשת שהיא מבוססת על אי פי, הרשתות של המדינה הרשתות הפנימיות בתוך רשויות מדינה וארגונים צריך לתמרץ את הגופים קודם כל לעבור את הרשתות ל-6 כמו שמחב"א עושים כדי שיתרגלו ילמדו יכירו גם שזה ייקח קצת זמן כך תהיה לנו מודעות ויהיו לנו אנשים שיכלו לטפל מבחינה מקצועית ב-6.
יהונתן קלינגר: דבר שני זה תשתיות הסלולר, חברות הסלולאר שהולכות לעבור כמה שיותר להיות צרכניות כבדות מאד של כתובות אי פי צריכות לדעת לטפל אולי במסלול של נאט או במסלול של רייטינג אבל לתת מכשירי הסלולר במקום IPV4 לתת IPV6 ולקבוע שמי שרוצה 4 אולי יצטרך לשלם יותר כי שאנחנו מדברים על 7,000,000 מכשירי סלולר לפחות פלוס כתובות אי פי בבית וחכו גם למכונת כביסה יהיה אי פי יכול להיות שרשתות הסלולר נוכל להגיע למצב שבו נייעל את הכתובות במיוחד שבתחום הסלולרי לא צריך את זה.
יהונתן קלינגר: הדבר השלישי זה רשתות מטרו בישראל לצערנו אין לנו רשתות מטרו אין לנו דרך לתת לאזרח שרוצה אינטרנט או שלא או שצריך לקבל אי פי יעיל, יש לנו גם את בזק וגם את הוט שה- tunneling שלהם החיבור מהבית ISP מתבצע על ידם, שתיהם או לפחות הוט נותנת לי קודם 4 לרשת הפנימית שלה אני מתחבר החוצה.
יובל שאול: זה רק בהוט.
יהונתן קלינגר: אוקי שגם את מנגנון שם יהיה אפשר לעביר ל-6 ולהרגיל אנשים ואולי על הרשת הזה לפני שאנו מרגילים אנשים לקבל גם רשת פנימית שבאמצעותם הוא יוכל לקבל כל מיני שירותים שהם לא אינטרנט.
יהונתן קלינגר: אם הממשלה תשב אל אותו רשת לא מטרו זה לא יעמיס על האינטרנט נוכל לקבל רשתות מעל האינטרנט לתת את השירותים לאזרח בצורה מהירה ועל ה-6 כדי לתמרץ את כל שאר המקומות שרוצים לקבל את זה בחינם ויעיל לקבל את זה.
יהונתן קלינגר: כך אפשר בלי התערבות ממשלתית יותר מדאי אלה עם דחיפה קטנה לתמרץ אנשים ולתת להם איזו שהוא סוכריה בשביל לעשות את זה אותו דבר בסכר של כתובות אי פי לפתוח בורסת אי פי הולך להיות לנו מחסור כמו אסיה לשכנע אנשים למכור וליעל את חלוקת כתובות אי פי בארגון שלהם ולחכות ליום שזה יגמר כדי שהמחירים שלהם יעלו ולהעביר אנשים ל-6 תודה.
יובל שאול: איך אני יודע אם הכתובות של זה 6 או 4?
סרגיו רוזנצוייג: יש היום כמה תולים שמאפשרים לדעת אם הכתובת היא 4 או 6 וגם הכתובת של היעד שפונים אם היא 4 או 6 זה יצא עכשיו לרגל יום האי פי העולמי.
יובל כמראן: בנוסף לזה כל מכרז שעוסק בציוד תקשורת מעכשיו אנחנו בעצם בוחנים שיש מענה ל-6 האם אפשר להציע לנו ציוד שתומך ב 6 ואם כן אז זה הופך לדרישה ואם לא זה הופך למשהו שהוא רוד נט תגידו לנו מתי אתם יכולים לעשות ומתי מתכננים להוסיף את זה.
יובל שאול: מה התפקיד שלך?
יובל כמראן: מנהל טכנולוגיה.
יובל כמראן: ממשל זמין יש לו השלכה עצומה על כל שירותי הממשלה אין ספק בזה ואני חושב שאם אתם תגידו שעוד 5 שנים אנחנו עוברים ל-6 ואנחנו מציעים לכם להיערך בהתאם.
יובל כמראן: אנחנו מוכנים להרים את הכפפה ומוכנים להיכנס לניסיון.
מאיר שטרית: אני אמרתי סתם חמש שנים כדי לא להפחיד את אף אחד מצידי תעשו חשבון כמה שצריך, תתנו התראה הדבר צריך להיות משולב כמו מה שאמר מנכ"ל משרד התקשורת ואני חושב שהוא אומר נכון לעשות שילוב ידיים בין משרדים הרלוונטיים לעניין, תקשורת, אוצר החשב שהוא אחראי על ממשל זמין, משפטים, הצד הכלכלי לעשות צוות ממשלתי שיפעל, יעשה בדיקה, יקבע מדיניות כמו שעשו בעולם אגב העולם לא ישתלט על איגוד אינטרנט הוא רק עזר לו לפתור את הבעיה ואני חושב שצריך לעשות את זה עכשיו וזה יהיה יותר זול והרבה יותר נכון לפני שנגיעה למצב של סתימה במערכת הזאת.
שלומי דולב: אולי אפשר לעשות כמו בסיגריות שזה מזיק לבריאות.
יוליאן אויפה: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמר פה קודם בנושא הבורסה של כתובות אי פי.
יוליאן אויפה: לפי החוק הבינלאומי אסור למכור כתובות באופן כללי אין לו מחיר וערך ולכן אי אפשר למכור אותו בכלל.
יובל שאול: לא נכון אושר כבר ברייט.
יוליאן אויפה: אושר כבר ברייט, אוקי בכל מקרה מי שיודע ומי שלא יודע חברת וי או סי כרגע אנחנו בשלבים לקבל רישיון MVNO
יוליאן אויפה: יוליאן מחברת sipme אנחנו כרגע בתהליך לקבל רישיון מכיוון שאנחנו חברה חדשה אנחנו מאמינים שכן, אנחנו מתכוונים –
עדן בר טל: כן, מספר חברות כבר קיבלו רישיון אתם צריכים לקבל בסוף החודש, יש חברות שגם קיבלו רישיון יש שלוש חברות שחתמו עם מפעיל מארח אנחנו מניחים בחודשים הקרבים חברות שנכנסו לעבודה.
עדן בר טל: זה הגל הראשון, משנה הבאה זה שתי חברות שזכו זה הגל הראשון הגל הבא זה במהלך תחילת שנה הבאה זה שתי החברות שזכו בתדרים זה כבר לא מאפיינים וירטואליים.
מאיר שטרית: כן קראתי בעיתון שחזי בצלאל זה אקספון?
מאיר שטרית: הולך למכור סימים לחו"ל זה רעיון נהדר.
מאיר שטרית: שאתה קונה סים שיש לו 15 מספרי טלפון שונים שאתה יכול בכל מדינה בעולם לדבר במחירים יותר זולים במקום שאני יתרוצץ בצרפת להחליף את הסים שלי, לקנות סים צרפתי, אגב זה פשוט אבסורד עשיתי פעם שגיאה ונסעתי עם האייפד שלי לגנבה וגלשתי איזה שעתים בערך לא קניתי חבילת תקשורת לא קניתי כלום אלפי שקלים קיבלתי חשבון 2500 ₪ חשבתי שזה טעות צלצלתי לפלאפון שאלתי מה זה 2500?
מאיר שטרית: אמרה לי כן אתה גלשת אמרתי לה בטח גלשתי אבל שעתים 2500 שח?
מאיר שטרית: אמרה לי זה טירוף אבל זה המחירים אין לנו ברירה אני לא קניתי את זה אבל שילמתי אין לי ברירה ואז החלטתי אני לא גולש בחול יותר נקודה ומנתק את הגלישה.
עדן בר טל: אתה קונה חבילת data
מאיר שטרית: אם אתה עובר חבילת data בפסיק אחד, אתה גם משלם מאות שקלים.
יובל שאול: יש פתרונות יותר פשוטים יש חברות שמוכרות כיום ראוטר קטן שאתה יכול לקחת איתך לחו"ל בלי להגיד שמות של חברותו מדבר על עשרה דולר ליום.
עדן בר טל: בגלל הבעיה הזאת אנחנו הכנסנו את נושא של התראה לקראת סיום חבילה אתה מקבל שתי התראות שתדע היכן אתה עומד כי ברגע שאתה עובר את זה בביט אחד אתה משלם חדרים בדירות.
עדן בר טל: ..
מאיר שטרית: יש פתרון אחר, שראיתי בצרפת שאתה מגיע למקום אחר אני הולך לחנות של טלפונים קונה סים של גלישה ב-data אתה קונה לארבעה ימים בתשעה יורו גולש 24 שעות גם באיטליה.