GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: עשינו את החוק הזה לפני עשר שנים ומאז היו התפתחויות מדעיות מאוד נרחבות בתחום הזה של מחקר גנטי ומה שכתבנו בחוק, לא מתאים היום.
מאיר שטרית: למשל, היום דגימה ביולוגית, זה לא מה שהיה פעם ההגדרה של דגימה ביולוגית.
מאיר שטרית: יש כל מיני שינויים ואני מתכוון להגיש בקרוב תיקון לחוק שיתקן הרבה מאוד נושאים בתוך החוק הקיים היום לנוכח ההתפתחות של הטכנולוגיה.
מאיר שטרית: חלו שינויים רבים וצריך להתאים אותם למציאות ולהקל על כל התהליך.
מאיר שטרית: אנחנו הולכים לעשות שינוי בחוק, שינוי מאוד רציני ומאוד יסודי כי עברו כבר עשר שנים מאז עשיתי את החוק הזה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, החקיקה לעולם לא נפסקת מכיוון שדברים מתחדשים כל הזמן ויש אמנם מיליון חוקים ויש גם מיליון חוקים שכתובים על הנייר ואין להם שום שימוש הלכה למעשה כי כאמור הנייר סובל הכול.
מאיר שטרית: חוק הוא טוב אם הוא משרת את המטרה לשמה הוא נועד.
מאיר שטרית: הגישה שלי בעיקר לחקיקה אומרת שחוק נועד לשרת בני אדם ולא להפך.
מאיר שטרית: זאת אומרת, בן אדם לא נועד לשרת את החוק אלא הפוך – החוק נועד לשרת את בני האדם.
מאיר שטרית: לכן אני גם נוטה לכתוב חוקים שיהיו ברורים, שיהיו פשוטים להבנה של הציבור, שיהיה קל לעקוב אחרי ביצועם ושיש להם ידיים ורגליים כי לכתוב כל מיני חוקים שאיש לא מבין אותם, צריך עורכי דין כדי לפרש מה כתוב בחוק, ולא תמיד זה משרת את האזרח נאמנה.
מאיר שטרית: לצערי הרבה מאוד מהחקיקה שנעשית בעולם, וגם בארץ, כתובה בשפה משפטית לחלוטין בלתי מובנת לקורא הפשוט ובשביל להבין אותה, צריך ממש פרשנות רבה וכאן יש המון חורים שנכנסים אליהם המון אנשים בדרך, המתווכים, בין החוק לבין האזרח.
מאיר שטרית: אני מספר לכם את כל העניין הזה כדי שתבינו שתהליך החקיקה הוא לא פשוט.
מאיר שטרית: אתם רואים כאן בעצם את העבודה, את עיקר העבודה שנעשית בכנסת בחקיקה והיא לא נעשית במליאה.
מאיר שטרית: במליאה זה יותר דיון פומבי לקהל ולציבור, בסופו של דבר הצבעת רוב ומיעוט אבל העבודה המעשית אחרי שהחוק מאושר במליאה בקריאה טרומית או בקריאה ראשונה נעשית בוועדות.
מאיר שטרית: כאן יורדים לשורש העניין בכל חוק ועוברים מילה-מילה ובודקים כל דבר ויש ויכוחים, יש בעד ונגד, מופיעים ארגונים שונים ומופיעים אנשי מדע בתחומים של המדע וכולי.
מאיר שטרית: לצערי הרבה פעמים בדיון אני מוצא את עצמי לבד כי חברי הכנסת לא תמיד מגיעים כולם לכל הוועדות כיוון שמסתבר לצערי שרבים מחברי כנסת חברים בשתיים-שלוש ועדות ולכן כל פעם שואלים את חבר הכנסת למה הוא לא בא לישיבת הוועדה, והוא אומר שהוא בישיבת ועדה שנייה אבל לצערי, הרבה פעמים שבדקתי, הם גם לא נמצאים בוועדה השנייה.
מאיר שטרית: תירוץ לא רע.
מאיר שטרית: הגישה שלי אומרת שחברי כנסת צריכים להיות חברים בוועדה אחת בלבד ואז אפשר לצמצם את מספר החברים בוועדה והחברים יתמחו בתחום שמעניין אותם ושם הם יהיו בפול טיים ג'וב.
מאיר שטרית: לצערי זה לא קורה אבל כדוגמה אישית, אני חבר רק בוועדה הזאת ולא חבר בשום ועדה אחרת, לא רוצה להיות חבר בשום ועדה אחרת, לא הולך לוועדות אחרות אלא מתמחה ומתמקד בוועדה הזאת.
מאיר שטרית: לדעתי זה ישנה את כל האיכות של עבודת הכנסת.
מאיר שטרית: אנחנו עוד לא שם ויש ויכוחים גדולים בין קואליציה ואופוזיציה כי זה עניין פוליטי כמה ועדות צריך, כמה חברים בוועדה, אבל אנחנו נתונים במצב הזה.
מאיר שטרית: החיים שלכם היום היו קלים כיוון שאפרופו דיונים בוועדות הכנסת, יש שלוש קבוצות ולכל קבוצה יש הצעה משלה שדנו בה הרבה מאוד זמן וכולי וכולם מצביעים על ההצעות.
מאיר שטרית: מאחר שכולם פחות או יותר בעד, רוב הסעיפים עוברים.
מאיר שטרית: אבל נגיד שהייתי מעמיד אתכם במצב אחר ואומר: חברים, אי אפשר להעביר את שלושת ההצעות אלא רק אחת תבחרו.
מאיר שטרית: הייתה מתפתחת דינאמיקה שהיא שונה לחלוטין מהדינאמיקה שראינו כאן
מאיר שטרית: כי אז היו מתחילים ויכוחים בין הקבוצות מה כן נכון וההצבעות היו הרבה יותר חריפות והרבה יותר מותחות מאשר עכשיו.
מאיר שטרית: זה המצב הרגיל בכנסת וזה אמור לכל הנושאים.
מאיר שטרית: יש אנשים שמתנגדים לנושאים ויש ויכוחים מאוד חריפים על עניינים שונים כאשר לפעמים הממשלה מצד אחד וחברי הכנסת מצד שני, גם קואליציה וגם אופוזיציה.
מאיר שטרית: לעתים אלה חברי כנסת מהקואליציה נגד האופוזיציה בתחומים שונים, דיונים על תקציב, דיונים על חוקים אחרים, ולפעמים יש ויכוחים מאוד מאוד נוקבים.
מאיר שטרית: אני יכול לתת לכם דוגמאות של חוקים.
מאיר שטרית: למשל חוק יום חינוך ארוך שהוא לא מופעל כפי שהתכוון המחוקק.
מאיר שטרית: אני עשיתי את החוק הזה.
מאיר שטרית: הגשתי אותו בכנסת מספר פעמים במשך כשבע שנים עד שהצלחתי להעביר אותו.
מאיר שטרית: מתי העברתי אותו?
מאיר שטרית: כשהייתי יושב ראש הקואליציה.
מאיר שטרית: אז היה לי כוח להעביר את מה שאני רוצה גם נגד הממשלה, ואגב, החוק עבר בקריאה טרומית וראשונה נגד הממשלה.
מאיר שטרית: בקריאה השנייה והשלישית הממשלה כבר לא הייתה לה ברירה והיא הצטרפה.
מאיר שטרית: אני העברתי את החוק למרות שהממשלה התנגדה לו.
מאיר שטרית: אני מסביר כי התהליך של החקיקה הוא הרבה יותר מורכב, הרבה יותר מסובך, ולכן הוא לוקח הרבה זמן.
מאיר שטרית: גם כשמחוקקים, צריך שהניסוח של החוקים יהיה בהסכמה של משרד המשפטים והמשפטנים שדנים בכל מילה, אם צריך כאן פסיק או שם מילה כי יש משמעות פרשנית לפסיק או מילה.
מאיר שטרית: לכן יש ויכוחים על כל סעיף ועל כל נקודה בחוק.
מאיר שטרית: בדרך כלל בחוקים גם יורדים הלאה לתקנות, מסמיכים תקנות, עושים כל מיני כללים כדי שיפעלו לפיהם.
מאיר שטרית: החקיקה הרבה יותר מסובכת אבל אתם עושים עבודה נכונה.
מאיר שטרית: לכן אמרתי שאם היינו אומרים שנבחר רק הצעה אחת מתוך שלוש ההצעות, הייתה מתפתחת כאן דינאמיקה מאוד מאוד מעניינת, הרבה יותר חריפה והרבה יותר קשה מבחינת הדיון בתוך הוועדה כי אז הייתם נאלצים להצביע פעם אחת ואין אפשרות להצביע על שלוש החלטות אלא צריך להחליט במה בוחרים.
מאיר שטרית: לא בהכרח כל קבוצה תתמקד דווקא בהצעה שלה אלא לפעמים, כמו שקורה בכנסת, קורה שחברי כנסת לא מצביעים בדיוק לפי המפלגה שלהם אלא לפעמים הם מצביעים גם הפוך למפלגה שלהם או בניגוד למפלגה שלהם, אם יש להם אומץ.
מאיר שטרית: לא תמיד זה קורה, אבל קורה.
מאיר שטרית: ובכן, אני מודה לכם.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם עושים עבודה טובה מאוד.
מאיר שטרית: אני מאחל לכם הצלחה.
מאיר שטרית: אני מקווה שתראו במדע כדרך חיים.
מאיר שטרית: המדע הוא מעניין יותר, לדעתי, מכל מקצוע אחר שאפשר ללמוד באוניברסיטה.
מאיר שטרית: הוא דרך חיים שמאוד מעניינת ומרתקת, מתפתחת כל הזמן, מתחדשת, וכמה שאנחנו יודעים ולומדים יותר, אנחנו רואים כמה אנחנו יודעים פחות.
מאיר שטרית: אני מאחל לכולכם הצלחה בלימודים ואני מאחל לכם גם הצלחה בפעילות שאתם עושים.
מאיר שטרית: אני אשמח לקבל את ההמלצות שלכם וכמובן להתייחס אליהן בוועדה.
מאיר שטרית: נפתח את הישיבה.
מאיר שטרית: נמצא איתנו מנכ"ל משרד התקשורת מר בר טל ויחד עם הצוות שלו נמצאים נציגי משרד האוצר, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד התעסוקה ספקי שרות האינטרנט, איגוד האינטרנט הישראלי, נציגים של מועצות ישראליות ראש עיריית אריאל, נציגי אוניברסיטאות בן גוריון, שמואל נאמן בטכניון, חברות תקשורת, היי טק כולם ברוכים הבאים.
מאיר שטרית: הנושא שלנו היום הוא המשבר בכתובות האינטרנט.
מאיר שטרית: פתיחה קצרה ואחר כך אנשים אחרים.
מאיר שטרית: כמו שברור לכל היושבים פה ולאלה שלא ברור מדובר בעצם בכך:
מאיר שטרית: מדינת ישראל פועלת היום על בסיס של כתובות האינטרנט בכניסה IPV4 שהכתובות האלה או הפרוטוקול של הIP נעשה בשנות ה 70 ופועל עד היום לאט לאט הכמות של הכתובות נסתמת ואי אפשר לספק יותר באזור שלנו.
מאיר שטרית: ע"פ נתונים שקיבלתי עי חברת NDA-TECH מסתבר שכתובות אי פי 4' מי שמקצה את הכתובות אזלו ב3.2.11 והם אזלו גם בעוד ארגון שגם הוא מקצה IPNAC ב-14/4/11 והכתובות שבידי rip יאזלו בספטמבר הקרוב כלומר המצב הוא בעצם, RIP זה הקבוצה שמקצה לנו את הכתובות בישראל וזה ייגמר בספטמבר.
מאיר שטרית: מסתבר עכשיו שברור היה שהדבר הזה יגיע כיון שכתובות האי פי בגרסה 4 לא נותנות תשובה אינסופית למספרים כאלה.
מאיר שטרית: יש היום מיליארדים במדינת ישראל 4 מיליארד 294 מליון 967 אלף 296 כתובות.
עדן בר טל: זה בעולם זה סך כל האפשרי .
מאיר שטרית: סליחה טעות שלי, זה בעולם, בישראל זה חמישה מליון 275 אלף 808 כתובות כלומר הדבר הזה מגיע לסיומו ובעולם כולו מסתבר הרבה מדינות בעולם נערכות למצב הזה ומנסות להעביר את המערכות שלהם לגרסה IPV6 גרסה שכמעט אינה מוגבלת בכתובות שהם יכולים לתת ומה שאני מתרשם מהנתונים מיחידת המחקר שלנו ורועי גולדשמידט שיושב איתנו ורוצה להציג את הנתונים מסתבר שבארץ עושים מעט מאד כמעט אפס בתחום הזה והדיון הזה נועד למה צריך לעשות ומה כדאי לעשות כיוון שגם ה NDATECH חברה שמדברת בעד עצמה גם הם מציעים בעצם שצריך לעשות חקיקה אם כי אני לא בטוח שזה יזוז בלי זה מכל פנים אני מעלה את זה לסדר בלי חקיקה מתוך רצון לראות מה נכון לעשות.
מאיר שטרית: ברור לי שהדבר הזה לא יקרה אם הממשלה לא תהיה מעורבת בדחיפת הנושא לאו דווקא בחקיקה אבל תעשה תוכנית שנעשתה גם בארה"ב וגם בקנדה ובמדינות אחרות רבות ובאיחוד האירופי ובעוד ארגונים שכולם עשו פעולה שתגרום לכך שיהיה שינוי בכתובות, שינוי הגרסה של הכתובות מ4 ל 6 פירושו בעצם שינוי שמשפיע על כל ספקי האינטרנט, על הממשלה, על כוחות הקצה במקרה שלנו חמישה מליון ומעלה שמי יודע אם המודמים ויחידות הקצה שלהם מתאימות ל IVP6 החדש.
מאיר שטרית: יכול להיות שיצטרכו להחליף את המערכות הללו, שרתים, כמעט הכול, חברות הכבלים כל מה שעובד על כתובת אי –פי ויש הרבה מכשירים וכל אלו יושפעו מהרגע שמשנים את הכתובות.
מאיר שטרית: בהתחלה בעולם מסתבר שצריך לעשות פעולה בשלב הראשון שבה ה IVP6 יעבוד לצד ה 4 ויעבדו כאילו שניהם במקביל כאשר עם הזמן הא י פי 6 יקבל תאוצה גדולה מאד והציבור יבין את הצורך בעניין וכדאי לו לעשות את המעבר והממשלה צריכה לדחוף את הנושא ואז אחרי כמה שנים אפשר לנתק את ה 4IPV אבל זה ייקח זמן.
מאיר שטרית: אני זוכר את הפאניקה לקראת באג 2000 והוציאו במדינת ישראל מיליונים ע"י הממשלה מהחשש הגדול מה יקרה והועלם יתמוטט והכול ייפול ולא קרה כלום מעניין אם לא היינו מוציאים את הכסף אם היה קורה משהו.
מאיר שטרית: ....
יובל שאול: הכללה של אי פי 6 זה הפחד ממה שהיה.
מאיר שטרית: אני חושש בעניין הזה היה פלופ ולא קרה כלום, לא שמעתי על שום אירוע מיוחד אז הגזימו בעניין.
מאיר שטרית: על כל פנים אני לא מציע לחכות ולבחון את זה כי אם נפעל בצורה מושכלת בשלבים ולא ביום אחד אז אני חושב שבמקרה הזה אם נפעל נכון אפשר לעשות שינוי ומעבר בצורה חלקה כמו בעולם ולא מחכים.
מאיר שטרית: עד כאן נקודת הפתיחה ואני אשמח לשמוע את אנשי מקצוע בדבר אני אינני איש מקצוע בתחום הזה נשמע את מנכ"ל משרד התקשורת האם אתם בכיוון האם אתם עושים משהו?
מאיר שטרית: בבקשה
עדן בר טל: תודה היו"ר בוקר טוב לכולם.
עדן בר טל: קודם כל הנושא הזה אדוני היו"ר אני דווקא אקצר בדברים אבל זה מטבע הדברים של העיסוק באינטרנט להבדיל מנושאים אחרים שהגענו אל אדוני ובועדות אחרות, נושא האינטרנט הוא נושא נגיד בצורה של קונצנזוס, הוא נושא חוץ ממשלתי ולא פנים ממשלתי והתפיסה הרווחת במערב היא שטוב שכך.
עדן בר טל: כלומר עולם האינטרנט כלליו וארגוניו אינן ממשלתיים וככזה כמעט יקום מקביל ולכן האופן שבו כרגע הועדה נכבדת והממשלה שיושבים סביב שולחן כזה דנים בנושא צריך להבין שדנים בעצם ביקומים מקבילים.
עדן בר טל: רוב העוסקים בתחום זה יברכו על כך וידגישו את זה ואפילו מרגישים איזה חוסר נעימות שיושב משרד ממשלתי ומתחיל לדבר איתם על האינטרנט אנו מבנים את הנקודה הזו אבל היא חשובה גם בשביל לנתח מה יהיה, כלומר זה לא רק מצב דברים אנתרופולוגי אלא מה יהיה האם הממשלה תיכנס לפעולה בנושא כזה או אחר בתחום האינטרנט להבדיל מנושאים אחרים בתחום התקשורת שהתשובה היא ודאית כן אנו הרגולטורים לענייניי תקשורת אבל בתחום האינטרנט עצם השאלה נמצאת בסימן שאלה גדול, אני אסביר אחר כך אבל חייבים להגיד בפתיחה בשביל להבין שלא מדובר בעוד נושא, זה לא קישוריות ולא חסמי מעבר בין חברות סלולאריות.
עדן בר טל: הנקודה השנייה שאני רוצה לשים תחת סימן שאלה מסוים ואולי נשמע גם את העוסקים במלאכה, כאן היא שאלת המחסור האם אכן קיים בישראל נכון לזמן הזה מחסור בכתובות אי פי או האם צפוי מחסור עתידי באיזה נקודה רחוקה בזמן?
עדן בר טל: נקודה שלישית היא המצב בעולם.
עדן בר טל: המצב שכרגע ולא בגלל באג 2000 לא רואים איזה שהם שינוי סדרי עולם באף אחד, הייתי אומר לא מהארגונים אבל בטח לא גופים הגדולים בתחום האינטרנט, חברות הענק ששינו בסטנדרטים ובפורמטים דבר שבעקבותיו ישראל כחלק מעולם האינטרנט תצטרך לשנות את דרכה.
עדן בר טל: השינוי בעולם טרם קרה.
עדן בר טל: נקודה אחרונה שאני רוצה להעלות מעבר ללוחות הזמנים ומעבר לשאלת הפורום הנכון לטיפול בנושא זה, אני דנתי עם מנכ"ל משרד האוצר בעניין שגם הוא בעברו לפני כניסתו למגזר היה איש מאד מרכזי בתחום הטכנולוגיה במדינת ישראל הוא יזם למעשה אושיה חדשה במגזר הממשלתי שמקבילה למה שאני מכירים בתור CTO או CIO הוא נמצא במהלך המינוי של תפקיד כזה וסיכמתי איתו כשאותו גורם התחיל לפעול באופן פורמאלי הוא ייכנס ויבחן את השאלה הראשונה ששאלתי לגבי קיומה של בעיה ומעורבות ממשלתית בפתרונה, שתי שאלות מרכזיות אלה הוא יסתכל על זה אבל מראש בלי הבעת דעה מראש שהוא יחליט שאכן הממשלה צריכה לטפל בנושא כממשלה, אפילו יש נושא, הנושא ייבחן.
עדן בר טל: אבל אני אומר שוב וצריך להיות הגון כי מבחינה רעיונית זה חייב להיות מונח על השולחן מעורבות ממשלתית בנושא הזה אף אם תהיה בעיה בעתיד צריך דיון וזה לא תשובה אוטומטית ומי שמצפה שממשלה או משרד התקשורת יגיד ישר איזה יופי אני רוצה להשתלט על עוד טריטוריה אז אנו קצת יותר אחראים ולפני שאנו משתלטים על טריטוריה אנו בודקים אם באמת רוצים שאנו רוצים נשתלט על טריטוריה שלא הייתה מעולם בשליטת המשרד.
מאיר שטרית: אין בקשה כזו, אין בקשה שמשרד ממשלתי כלשהוא ישתלט על טריטוריה של חלוקת כתובות אין כוונה כזו אבל בלי דחיפה של הממשלה זה לא יקרה ואני אסביר כי ממשלה היא אחד הגורמים הספקים לצורך הקשר האינטרנטי של הציבור, ממשל זמין שיפעל אומרים לי שבספטמבר ייגמרו הכתובות לגוף שמקצה כתובות לישראל כלומר ישראל תהיה במצב של חוסר יכולת להקצות כתובות.
מאיר שטרית: אפשר אולי לעקוף את זה זמן מה אבל אנו בדרך לשם העולם עובר אז מה עושים מדינות אחרות ארה"ב?
מאיר שטרית: הממשל האמריקאי קיים לפני כמה שנים בנושא מעבר ל- IPV6 ותפקידה של הממשלה בנושא זה ועל האפשרויות שהושגו בדו"ח על קומינקציה בארה"ב קבעו תיאום ותמיכה בקידום סטנדרטים ובפרוטוקולים, תפקיד אקטיבי בזיהוי מתן פתרונות לסוגיות של טכנולוגיות ותיאום קידום האימות של IPV6 כצרכן גדול של שירותים ומוצרים בתחום המחשוב.
מאיר שטרית: הממשלה היא אחד הצרכנים הגדולים ביותר בתחום הזה אם הממשלה תעבור ל-6 רוב הציבור ייאלץ לעבור כי הוא יבין שבלי זה הקשר של הממשלה יהיה קצת בעייתי ואני חושב שהממשלה יכולה פשוט לציין דרך כי אם הממשלה חושבת שיש מקום אז צריך לבדוק את זה, אני לא מומחה בזה וזה מה שעשו בארה"ב, ממשלת ארה"ב בסיום הדיונים הקימו כוח משימה לנושא IPV6 והתחילו בהגדלת לוח זמנים לנושא.
מאיר שטרית: כבר במזכר קציני מידע שלה באוגוסט 2005 שהמטרה שלהם הייתה לגרום לכך שעד יוני 2008 כל תשתיות המתקשרות של גופי הממשל יפעלו באמצעות IPV6 דהיינו אם זה נכון מה שכתוב לי פה במסמך אז היום כל גופי הממשלה לפי זה פועלים על פי IPV6 בארה"ב.
רועי גולדשמידט: זה לא מדויק הם הגדירו את ה time table לשימוש כפול, השלב הבא שהם הגדירו שהיעד שלו זה 2012 אז מדובר כבר על IPV6 מעבר לתמיכה מלאה ב 6 אני לא בקי מספיק בהיבט הטכנולוגי אבל מדובר על כל מיני פתרונות כמו tunneling וnut שמאפשרים ליצור ממשק שתומך בשתי הפלטפורמות שהגרעין שמאפשר של הרשת הוא IPV6 אבל התמיכה כלפי חוץ היא –
מאיר שטרית: זה מה שאני אומר אוסטרליה עשו פעולה דומה, האיחוד האירופי ה OECD קבע כהחלטה אחרי הממשלות להפגין מחויבות לאימוץ IPV6 לחתור לשתוף פעולה בינלאומי ואיתור מידת היישום של IPV6 בישראל.
מאיר שטרית: צר לי לומר כל הגופים עוסקים בכך אינם שם בכלל הם לא בעסק גם בבזק, בזק בינלאומי הוא אחד היחידים שעושים משהו בעניין כל האחרים כלום.
מאיר שטרית: עכשיו אין כאן כוונה שהממשלה תעשה משהו בעניין במקום האחרים הרעיון הוא שהממשלה תבדוק קודם כל את הסוגיה ותקבע אולי תוכנית אם באמת נחוץ לעשות טיפול לקבוע תוכנית פעולה לטווח של כמה שנים ככל שהממשלה בעניין הזה תהיה גוף מעודד תומך ויכולה לתת למפעילים חדשים להתנות את זה ברישיון - אם אתם רוצים רישיון תעברו ל IPV6 כדי שתוכלו להקצות כתובות, הרי זה ישפיע על כל אזרח בסוף, ולכן הממשלה צריכה להיות מעורבת.
מאיר שטרית: הרי איפה המעורבות של הממשלה בתור רגולטור?
מאיר שטרית: שלא יהיה מצב שמשהו יפתח IPV6 ויתחיל למכור במחירים מטורפים לציבור את הכתובות האלה.
מאיר שטרית: צריך לקבוע, בארה"ב קבעו שגם המעבר יינתן לציבור במחירים פחות או יותר דומים למחירים של 4 כדי שלא ייווצר מצב של ניצול לרעת הציבור.
מאיר שטרית: פה הכתובת של הרגולטור אני חושב שנשמע את הדברים בעניין ואולי יש מקום להקים צוות בדיקה, כוח משימה שיבדוק את העניין וייקח את המומחים וימליץ בפני הממשלה בפני משרד התקשורת מה נכון לעשות ואיך נכון לעשות את המעבר.
שלומי דולב: זה נכון אצלנו אין בעיה של כתובות יש גם IPV6 וגם 4 תומכים בזה וגם אנו יודעים על חברות אחרות שזה גם אפשרי.
מאיר שטרית: מה המשמעות של המעבר מה עושים בשביל לעבור?
יהונתן קלינגר: בעצם אתה צריך לעדכן את הפרוטוקול, האמת שזה משהו טכני, אומר שזה ייקח לו משהו כמו שבוע שבועיים לעשות, זה לא בלתי אפשרי.
שלומי דולב: במחב"א למשל , אבל גם בחברות אחרות חברות מסחריות זה גם משהו שתוך חודש חודשיים אפשר לעשות זה לא מעבר טראומטי.
עופר שדה: ה-IPV6 הוא ברשת הפנימית או החיצונית?
שלומי דולב: לא, חיצונית.
עופר שדה: זה חשוב שיכול להיות שזה חלק מהפתרון החוצה.
שלומי דולב: אז המעבר הזה הוא לא מעבר שהוא קשה אני חושב במונחים של נאמר עד עכשיו אם הממשלה תיזום לעשות את זה עבור על GOV או כל רשת הממשלתית יעשו את זה כמו במחב"א ומבחינתנו יש לנו איש שיכול היה לעשות את זה אצלכם אז לא בשמים, זה אפשרי והיוזמה באמת צריכה להתחיל מגופים שרוצים לעשות א ת זה.
מאיר שטרית: סליחה עוד שאלה אחת, מה המשמעות של מעבר ל-IPV6 זה משנה במשהו את השימוש באינטרנט זה משפר אותו?
שלומי דולב: בתחושת המשתמש זה לא משנה הרבה.
שלומי דולב: מבחינת המשתמש זה שקוף זה לא משנה אם הוא עובד על IPV6 דבר אגב שמקשה על אנשים לעבור כי הם לא יבינו למה צריך לעבור.
עופר שדה: כן אבל בסופו של ענייו מי שמפעיל את הרשת הוא כן מבין את ה-IPV6 במיוחד העניין של מרחב כתובות שאתה צריך לדבר עם כל העולם ועם הזמן יש עוד שדות בתקשורת שדות של פריימים שנשלחים שהם יותר מתקדמים אני מתאר לעצמי שאיזה שהוא שלב יהיה גם IPV8 אתה יודע זה לא משהו לתמיד צריך להתקדם.
עופר שדה: אני עופר שדה, נציג של אקספון 018 מספר נקודות.
עופר שדה: קודם כל רק לגבי חווית המשתמש ב-IPV6 זה כאילו לעבור מגוש חלק לרשומות של רחובות זה לא משנה כלום זה רק הדרך להגיע לאתר הנכון.
עופר שדה: בהמשך למה שכבודו אמר חברת אקספון היא היחידה בארץ שתומכת ב- 6 באופן מלא לא בtunneling אלא ממש, כל הכוח שלנו מקבל ללא תוספת תשלום כמובן זה באופן מובנה גם כתובת של 6 וגם של 4 כי לצערנו אנו לא יכולים לא לספק 4 מה שאומר במידה ומחב"א יעברו גם בכתובת החיצונית ל 6 זה יהיה אחד הלקוחות שלי, כל ציוד הקצה תומך ואין לו בעיה גם במערכת ההפעלה, הוא יגיע למחב"א ב- 6 ולא ב- 4 .
שלומי דולב: גם לכוחות האיטיים?
עופר שדה: כל הלקוחות שלנו מקבלים שתי כתובות, עשינו שדרוג מאד רציני בתוך מערכות של ספקי אינטרנט מדובר על שיוני משמעותי מדובר על ציוד הוא הרבה יותר מורכב כי הוא דורש יכולות עיבוד הרבה יותר גבוהות, אני כל לקוח בודק אותו פעמיים בעצם אם הוא יכול להעביר את התנועה ב -6 או ב-4 .
מאיר שטרית: הם ספקי תוכן ?
מאיר שטרית: מה התשתית שלכם ?
עופר שדה: בזק או הוט.
עופר שדה: הם לא מהווים בעיה, למעשה הבעיה העיקרית בעיניי היא ציוד הקצה אצל הלקוחות ולזה אין כמעט לאף אחד שליטה עד שציוד הקצה לא יתמוך תהיה בעיה להעביר את התנועה ב 6 וזה גם משרד התקשורת וגם אתם לא תוכלו לעשות.
מאיר שטרית: המודם הראוטר?
עופר שדה: כן הראוטר.
מאיר שטרית: מי שרוצה לעבוד ב -6 צריך מודם חדש וראוטר חדש?
עופר שדה: שוב עד כמה שאני מכיר הציוד של השנתיים שלוש האחרונות תומך בזה בשניהם אין ברירה מי שימכור מה שתומך רק ב- 6 לא ימכור אותו פשוט כי לא יהיה לו למי.
עופר שדה: עכשו השינוי הזה לא תרם לנו מאומה אני עדיין נמצא במצוקה של כתובות.
עופר שדה: כחברה קטנה אין לנו מלאי מאד גדול ה-IPV6 לא נותן לי כרגע כלום אבל הוא חובה אנו לא נוכל באמת אם אנו לא נעשה ו-icp אחרים לא יעשו ואנשים בעלי אתרים גם מסחריים וגם ממשלתיים לא יעשו את השינוי הזה זה לא יקרה ולדעתי נהיה בקטסטרופה גדולה מאד.
מאיר שטרית: אם אני עובד 6 אני לא יכול ליצור קשר עם 4 ?
עופר שדה: לא.
עופר שדה: אתה עובד רק עם מי שיש לו 6.
עופר שדה: ולכן למעשה היום 99% מהתנועה שלי ב-4 אפילו שאני תומך ב-6 .
יולי תמיר: נציג של אשנב שהם עברו ל-IPV6 מציג את זה מנכ"ל משרד התקשורת עם יש מחסור או לא.
יולי תמיר: באוניברסיטאות יש המון כתובות של 4 שלא מנוצלות כמו שצריך, לדעתנו אפשר לשחרר הרבה כתובות של 4 אבל מצד שני לתגמל את האוניברסיטאות בנושא שחרור של 4 .
מאיר שטרית: אבל זה זמני ויצטרכו לעבור בכל מקרה ל-6.
יולי תמיר: שוב יש ספקים שיש להם מחסור ב-4 אני חושב שע"י תגמול של אקדמיה במעבר ל-6 וטענתה שרובם כבר עברו אז יש עשרות אלפי כתובות באקדמיה, השינוי צריך להיות באקדמיה בהתחלה, היו"ר שגם משרדי ממשלה צריכים לעבור ל-6 ולשחרר את 4 וע"י השינוי הזה כל הצרכנים יעברו ל-6 .
מאיר שטרית: בינתיים אתה יכול למכור את זה לאקספון.
יולי תמיר: ודאי או שמי שיעבור ל-6 יקבלו תגמול כתוצאה מהכתובות הרצופות שיש במקומות אחרים וזה התמריץ לעבור.
דורון שקמוני: אנחנו איגוד האינטרנט, הוא זה שהוציא את העמדה שלפניכם אני רק רוצה להוסיף כמה מילים אני בטוח שכולם קראו, אני רוצה לחדד את המסר כי לפעמים נתפסנו כמבשרי אסונות.
דורון שקמוני: השמים אינם נופלים, מדובר בתהליך שנמצא בקצהו 4, נמצא בכתובות אחרונים הבלוקים אחרונים חולקו לרשויות ההקצאה האזוריות לפני חודש או חודש וחצי משהו כזה ואין יותר לרשות המרכזית מה לחלק להם, יש עדין פול קטן שהם מחלקות במשורה לאיזיפיס ולמשהו שפועל מולם, המספרים קטנים וקטנים מהר מאד עם הגדלת האינטרנט והגדילה מהירה והתהליך של מעבר ל-6 הוא תהליך איטי, הוא קשה מבחינה מסחרית מכיוון של-6 לא רואים נהירה ומשיכה מצד הלקוחות שלהם שמצידם אינם מודעים לתהליך הזה.
דורון שקמוני: יש לנו איזה מיני כשל שאנחנו חושבים שצריך לפתור אותו ע"י התערבות ממשלתית קצת ושוב בדומה למה שנעשה בארצות הברית בתחום הזה כדי שנוכל לעבור לא מתוך לחץ כי תהליך מעבר ל-6 הוא לא נורא צריך להחליף חלק מהציוד, צריך לתכנן את הרשת של הלקוח הפרטי, הוא דווקא האחרון שיינזק ויושפע מהתהליך הזה אבל ארגונים יושפעו יותר מהר.
דורון שקמוני: התהליך לוקח זמן ולכן טוב להיכנס אליו כמה שיותר מוקדם בלי לחץ.
דורון שקמוני: במדינות אחרות הממשל פעל כדי לקדם את התהליך הזה וקידום התהליך ראוי שייעשה בשתי דרכים: אחד, ראוי ודי טבעי שהרגולטור יקבע שמתאריך נתון כל ספק אינטרנט יהיה חייב לספק ל-6 באותם תנאים ובאותם צורות ובאותם מחירים.
דורון שקמוני: כמובן שזה ייתן לספקי האינטרנט זמן מסוים להתארגן אבל לדרוש מהם שיתייצבו עם הפתרון כמה שיותר מהר.
דורון שקמוני: שתיים, השפעה הממשית על המשק יכולה להיות ע"י התקשרויות ממשלתיות עם האוצר והחשב הכללי יקבע שהתקשרויות ממשלתיות החל מתאריך מסוים ספקי אינטרנט ואף ספקי ציוד, התקשרות כזאת תחייב IPV6 שוב זה לפי התלמים שכבר חרשו ממשלות אחרות גדולות מאתנו.
דורון שקמוני: דברים כאלה משפיעים חזק על המשק, ראיתי את זה גם בכובע של ונדור יצרן ציוד שהיה צריך להתיישר עם הדרישות של הצבא האמריקאי וכאשר רוצים את החוזה צריך לעמוד בו ושהתנאים שלו אומרים 6 מתאריך מסוים אז יעשה 6 מתאריך מסוים.
דורון שקמוני: בארץ הממשלה היא לקוח גדול יש לו מנוף גדול ולכן היא משפיעה על המשק.
דורון שקמוני: בעוד שלושה שבעות מתקיים בעולם יום IPV6 יום שהאמירה שלו רבה, ארגונים מציגים את יכולותיהם ונותנים הצהרה.
דורון שקמוני: אנחנו נותנים את השירותים על גבי 6, לצערנו ההשתתפות הישראלים כמעט 0 למרות שלא ממש כי מחבר יש לה את הקישור ל-6 וגם איגוד האינטרנט יעשה את הצד שלו הקריאטיבי שלו בצד הזה אבל בעצם מה שידוע לי חיבורים ל-6 היחידים זה מחב"א, איגוד האינטרנט ואני לא מאמין שאפשר תוך שבועיים לשנות את זה אבל אם תהיה השפעה שתצא קריאה מהוועדה הזאת אם תהיה השפעה של ממשלה באמצעות צעדים מדודים לא היסטריים אני חושב שהמצב זה יכול להשתפר ומהר .
יובל שאול: NDATECH זה חברה קטנה שמתעסקת בייעוץ והדרכה בתחום.
יובל שאול: נפגשנו עם דורון שקמוני אני מתעסק ב- 6 עשר שנים.
מאיר שטרית: למה לא התעוררתם יותר מוקדם הינו עושים את הישיבה לפני שנתיים?
יובל שאול: תשמע היו כמה מקרים שבכנסים היו שבעה שמונה מרצים.
יובל שאול: בקהל הנושא הזה, קהילת האינטרנט מכירה אותו הרבה שנים מחכים ליום הזה יודעים שזה יקרה ועכשיו מגיע לסוף אנחנו לא רוצים לנפנף בדגלים אדומים ולומר שהשמים יפלו על הראש, זה לא נכון כרגע ובפרט בישראל.
יובל שאול: גם אני הופתעתי לשמוע את אקספון שחסר אצלכם נמצא בעודפים במקומות אחרים אולי בארץ.
עופר שדה: קודם כל עדין יש לנו.
יובל שאול: בסדר אם היית שואל אותי לא הייתי מחפש פתרונות במקומות אחרים אלה הייתי הולך לפתרונות - אם צריך אבל אין ספק שלטווח הארוך הפתרון הואIPV6 אני לא מסכים עם איגוד האינטרנט שלקבוע על ידי חקיקה או בתקן או בנוהל כי יש פה מי שמאיים על כולנו והוא המצאת הכתובות הולכים ואוזלים בספטמבר שייגמרו הכתובות בRIP שמשם כל ספקי האינטרנט לוקחים את הכתובות גם אז לא יפלו השמים וזה יימשך עוד ועוד עד שנגיע למחסור ויכול להיות שמחסור זה לא הדבר הראשון שמאיים עלינו.
יובל שאול: יכול להיות שיקרה קודם שלא יהיה לנו נגישות למה שקורא ב-6 בעולם שזה אומר דרום אסיה ששם העסק מתחיל ונגמרו הכתבות לחלוטין.
יובל שאול: הם היום נמצאים במצב של 1024 כתובות למבקש כלומר נגמר בקרוב הבלוק האחרון.
יובל שאול: מה שנשאר זה לצורך מעבר ל-6 שם צריך ליום מליון ועכשיו מקבלים 1000 לתמיד זה נגמר.
יובל שאול: אצלנו לא מרגישים עדין מחסור מה שאני חושב זה שאנחנו צריכים להתקדם בו –
מאיר שטרית: אולי נעשה משהו בזמן ולא בפאניקה.
יובל שאול: הרעיון שנתחיל מוקדם, כמה שנתחיל יותר מוקדם אתה מבזבז פחות כסף תיאורטית באמת ובתמים אם היינו מתחילים את העבודות הדרושות המינימאליות לפני 3 שנים היינו מגיעים למצב שלא מוצאים כלום זה היה נבלע בשתוף פעולה.
יובל שאול: אני יכול למקד לכם את הנקודה שהממשלה והצבור יכולים לדחוף את הנושא כמו שהאינטרנט נולד לפני שנות ה-70 וגם אז הוא היה פרויקט ציבורי ומאותה סיבה בדיוק היו המון רשתות, מגדל בבל כזה והיוזמה של הממשל האמריקאי של הרשות הייתה ליצור מין מכנה משותף של פרויקט דיון ציבורי ושזה עבד הם מיד הורידו את הידיים מהעסק וזה התגלגל לבד.
יובל שאול: כרגע אני יכול להגיד לכם היכן הנקודה הבעייתית.
יובל שאול: הנקודה הבעייתית היא אצל ספקי השירות רק בפלח אחד של הפעילות שלהם זה המקום שהם צריכים לחבר את הצבור, את האזרחים הפרטים בבית.
מאיר שטרית: מה עם הארגונים עם ההסבות שהם צריכים לעשות ל- IPV6?
יובל שאול: לא תהיה להם חובה ולא תהיה להם ברירה.
סרגיו רוזנצוויג: זה פחות למשתמש קצה שבו מדבר במודם וראוטר ומחשב.
יובל שאול: דווקא להפך באופן טבעי המוצרים שנעשו בשנים האחרונות הם הולכים ותומכים בטכנולוגיה, באופן טבעי עיקר ההתמודדות של הגופים, חברות גדולות, תנובה, ממשלה, צבא יש להם ראוטרים גדולים של חברות, יש להם שרתים גדולים של חברות גדולות חברות מכירות את הדברים האלו ותומכים ב-6 ברובם, חלקם צריכים שדרוגים הבעיה תהיה תכנון מחדש של הרשת, לימוד חדש של הפרוטוקולים, התמודדות של מחלקת מחשוב רגילה.
יובל שאול: זה החלק הכי קשה שבציוד יש לך תמיכה זה הצד הקל, בצד הארגון עשיתי הסבות נכון זה לא קל אבל זה קנה מדה שונה לחלוטין מול התמודדות של סילי פוס ויבר שצריך לנסות להזיז 500,000 משתמשים שלא לא יודעים בכלל מה זה אי פי.
יובל שאול: בכלל שיש לך ערב רב של ראוטרים שאתה בכלל לא יודע מהם חלקם מחוברים אליך דרך בזק חלקם דרך תשתית הוט הפעילות הזאת זה הנקודה שספקי הציוד לא יודעים מה לעשות.