GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: בארצות הברית זה המדינה היחידה שאי אפשר לקנות סים כזה ולעשות את זה מעניין למה אף ישראלי לא מפתח סים שיפעל בארצו הברית בצורה הזו שיכלו לעשות את זה גם בארצות הברית.
מאיר שטרית: בצורה הזאת שאלתי אותם למה?
מאיר שטרית: אמרו לי זה לביטחון אמרתי להם הרי אם אני מחבל אני לא אתן את השם שלי לקנות, אני אקנה מכשיר בלי פג וישתמש בו איזה בטחון?
מאיר שטרית: מדינות יותר מפגרות מאיתנו, אגב בפסח הייתי בפנמה בכנס של אי פי יו לצערי ביליתי שם את הפסח, נכנסתי לחנות קניתי סים מקומי הכול ב-20 דולר.
מאיר שטרית: בדרך אגב בלק ברי עולה שם 34 דולר ופה ברשתות 3,500 ובחוץ אולי 1,000 שקל פחות ולכן כדאי לאסור לחברות הסלולרי למכור טלפונים וזה יוריד את המחיר.
עדן בר טל: אני אומר שוק חופשי הצבור מעדיף לשלם 1,000 יותר הממשלה עשתה כל מה שאפשר והציבור יעדיף ללכת אצל דייל א' ולא בחנות ממול.
מאיר שטרית: כי משווקים לו את המכשיר עם הכול.
מאיר שטרית: אם אני קונה מכשיר בחוץ לארץ הם חייבים לצרוב לי את הכול בעברית?
עדן בר טל: לא, אבל בחנות ממול יעשו לך את זה בשמונים ש"ח.
מאיר שטרית: נמצא איתנו חבר הכנסת דורון אביטל מקדימה הוא מחליף את חבר הכנסת זאב בוים והוא נמצא איתנו כאן בוועדה.
מאיר שטרית: אתה מוזמן להיות איתנו בוועדה בכל זמן.
יובל כמראן: כמו שאמרתי אנחנו נהיה מוכנים נשמח להרים את הכפפה ולהתחיל תהליך ניסיון ברגע שיש ספקיות שמספקות את זה ולבחון את הנושא.
דורון אביטל: הנושא של כתובות בעברית היה על זה דיון פעם.
יהונתן קלינגר: מי שקנה כתובות בעברית מגיע לו.
דורון אביטל: זה תופס בעולם או שיורדים מזה?
עדן בר טל: עברית לא תופס בעולם.
עדן בר טל: זה תופס לאט לאט בשפות זה לא מחליף את הכתובות לא במעט מדינות אף אחד לא צפה שזה יחליף את.
עדן בר טל: .
עדן בר טל: ויהיה באותו הגודל ויש לו את הנישה שלו.
דורון אביטל: רק אם אפשר לעשות לי בריפיניג על ה IPV6 הזה ומה השינוי הדרמטי ?
סרגיו רוזנצוויג: יכולת לתת הרבה יותר כתובות כלומר לחבר אותו למחשבים היום אפשר לחבר עד 4 מיליארד מחשבים והשיטה החדשה זה מספר שבין 39 ספרות פי 29 ממה שיש היום.
דורון אביטל: ומי קבע את הסטנדרט החדש הזה?
יהונתן קלינגר: זה פי 2 בחזקת 29.
סרגיו רוזנצוויג: מבחינת סדר גודל זה מספר מאד גדול במקום 4 מיליארד כתובות זה 4 מיליארד כפול 4 מיליארד כפול 4 מיליארד.
סרגיו רוזנצוויג: כן העולם מתחיל במשהו שהוא אתה יודע זה פונקציה מערכית הרבה זמן לא ראינו כלום ועכשיו מתחילים לטפס בעלית מדרגה אבל אם נחכה עוד שנה נראה משהו כזה.
דורון אביטל: סתם להשכלה מבחינת עמדה כמו של ועדת הכנסת או גוף ממשלתי מה המנדט להתערב בזה?
עדן בר טל: שאלה רגישה.
עדן בר טל: אמרתי בתחילת הדברים שתחום האינטרנט ככלל הוא יקום מקביל ברמה גלובלית וככה נשמר בכל התהליך מהאוניברסיטאות בארה"ב ועד שהפך לכפר בסין ביקום המקביל הזה ממשלות ככלל מערביות דמוקרטיות לא מתערבות כמעט, לא מדבר על הדין הכלי ועברות שמבוצעות, לנו יש פיקוח מסוים מוגבל מאד על חברות הגישה, התשתית באספקטים תחרותיים שונים אבל כמו שאמרתי ליו"ר היות ונוצר פה צורך שוחחתי גם עם מנכ"ל האוצר בזה למרות שאין כתובת בממשלה ברורה או אחריות ממשלתית בנושא הזה אנו מדינה קטנה ויש לנו תחושת אחריות משותפת וזה גם לא מ שנה מי לובש כובע באיזה דקה יש שולחן משותף יש בעיה כולם שותפים לה, כולם צריכים לפתור אותה הנקודה הארכימדית בתהליך הזה היא ה-ISP בעיקר כי פעם הם החליטו ושני ה- אס פיז שיושבים כאן כבר בצעו את התהליכים גם בזק בינלאומי וגם אקספון ואני לא יודע אם המילה סיימו היא נכונה אבל הם בנקודה מתקדמת ביותר שניתן להגיע אליה בשלב הזה לפי התקינה הבינלאומית על מנת לספק את אותם כתובות אי פי וי שיצטרכו אותם בעתיד אני לא ברור לי איפה מצבם של האחרים והמכתב שקרא היו"ר.
מאיר שטרית: לפי התשובות שאני קיבלתי אפס.
עדן בר טל: הבנתי, וכנראה בגלל זה הם לא פה והמכתב שנשלח מחברת בזק חברת תשתית שגם צריכה להיות מסונכרנת למהלך הזה מראה שגם שם לא בצעו את ההתקדמות שבצעה חברת הבת שלהם, הפערים האלה אני אדון בהם עם מנכ"ל האוצר ונחשוב איך ברמה ממשלתית אנשי האוצר מאד מעורים בנושא של מחשוב גם של המדינה כלקוח וגם בהסתכלות יותר רחבה של מקרו כלכלה במדינת ישראל ונחשוב מה עושים עם זה וכנראה צוות משותף יצטרך להתחיל לטפל נקרא לשולחן לגורמים משותפים נוספים ונתחיל לטפל בזה.
עדן בר טל: רמת המודעות אצל הצרכנים היא תהיה קושי עתידי שאני צופה אותו לשכנע אותם משהו שלא ברור מה ולמה ועוד שיעלה להם כסף זה בכלל נראה לי תהיה בעיה ואז יתחילו לריב על מי האחריות האס פיז או הקליינט המסכן בבית זו תהיה נקודת מעניינת בעתיד.
יהונתן קלינגר: לא כל כך מסכן אל תעשו את התושבים מסכנים.
עדן בר טל: לא, אבל חלקים רחבים באוכלוסיה, בשבילם להוציא סכום של 200 ש"ח עלול להיות בהוצאה ואנו מכירים את הנושא הזה מה – די טי טי ומהפניות לסייע ולמדנו משהו שגם בהוצאות קטנות יחסית לשכונות שאני בא מהם בשכונות אחרות זה כנראה –
מאיר שטרית: כל מי שיש לו די טי טי בבית התנתק מהכבלים.
יהונתן קלינגר: כמה זמן לקח המעבר הסופי לדי טי טי עוד לא בוטלו הערוצים האנלוגיים?
עדן בר טל: קודם כל אנו השר החליט במקום לעשות שט דאון במכה אחת לתת את זה בהדרגה באזורים בארץ לראות איך זה מסתדר והתהליך בעיצומו ברור שתוך כמה חודשים אין רדיו אנלוגי.
יהונתן קלינגר: זה מקביל ל 6 אותו הסדר צריך לבוא.
עדן בר טל: גם עולם האינטרנט מקביל לעולם שלנו אני מתממשק למקום שאתם לא מרשים לנו להתקרב אליו וברמה ממשלתית כן נשב ונראה איך מקדמים את זה שלממשלה יהיה סי אי או אני מניח שזה ממש גם יהיה לזה גם טיפול מאד ברור וממוקד בנקודה מאד מסוימת שהיא יותר רלוונטית לעניין אבל לא נחכה עד אז אלא כבר יזום את הדיון עם מנכ"ל האוצר סי אי או היא באוצר זה למעשה יוזמה של מנכ"ל האוצר חיים שני.
גלעד נס: אני עיתונאי, מנכ"ל משרד התקשורת מכיר את עמדתי לצאת נגד רגולציה בדרך כלל, אבל אני רק רוצה להעיר שמשרד התקשורת כן מעורב בנושא הזה בדרך עקיפה גם אם הוא לא אמור להתערב בהקצאת הכתובות עצמם, הרגולציה בישראל מצד התקשורת היא כזו שחברת תקשורת מורשית לעשות רשימה סוגרה של דברים והיא נדרשת לעשות רשימה סגורה של מחויבויות זה מנוסח ברישיונות עכשיו עלו בדיון פה שני נושאים שמשרד התקשרות בשלב מסוים כן יצטרך להתייחס אליהם אחד זה החלפה של ציוד קצה בבית הלקוח והשני שיש פה גם את סיפני שהוא ספק וויס סלולואר ובזק בינלאומי יש כפי שאני הבנתי הבעיה העיקרית בפתרונות הביניים שמבוססים על tunneling ועל נאט היא בוויס אובר אי פי שהוא יותר רגיש לעניין הכתובות האי פי הוירטואליות אז סביר להניח שמשרד התקשורת גם אם הוא כרגע מתנדב להיות שותף בתהליך התנעת ה-6 הוא יהיה בשלב מסוים בעוד שנה שנתיים מעורב בתהליך הסנקציות והאכיפה של מי שלא יעבור בהיבט של טיפול בלקוח או איפשור קישור גומלין, לכן יש סתם כאזרח יש איזה עבודת הכנה מסוימת של איך לאכוף ואם לא צריך לאכוף את רישיונות משרד התקשורת בעניין הזה.
מאיר שטרית: תודה רבה גלעד אבל אני מבקש שבתור עיתונאי אם אתה כבר יושב איתנו שתתן ביטוי למגמה הזו שהציבור יבין שיש בעיה וכדאי לו לבדוק כשהוא קונה.
גלעד נס: זה התוכן השיווקי שרץ פה.
מאיר שטרית: אותי מעניין שהציבור שקונה מזמין אינטרנט הביתה ומקבל כתובת אי פי לפחות שיקנה מודם וראוטר, שיבקש שיתנו לו את זה שעובד גם על IPV6 וגם על 4IPV שלא יצטרך לקנות אחר כך שתיים כי הבעיה שלי שהיום ממשיכים למכור את הסחורה של 4 בלבד לפחות את זה אפשר למנוע מאנשים לקנות ציוד שלמחרת יצטרכו לזרוק אותו.
גלעד נס: המצאותינו כאן היא במטרה להעלות את המודעות בציבור.
מאיר שטרית: תודה רבה .
יוליאן אויפה: שוב השאלה שלי בעצם איך אנו יכולים לקבל התחיבות שלפחות תהיה תמיכה של 6 בחברות סלולאר שאיתן אנו אמורים להתחבר בסופו של דבר?
יובל שאול: חברות של מי?
יוליאן אויפה: אנו בתור חברה חדשה לא הולכים לקבל הרבה כתובות אי פי כי אין אותם פשוט כלומר כשאנו נצטרך לרכוש כתובות של בזק בינלאומי שגם לא יחלקו לנו אותם בלי סוף.
יוליאן אויפה: מכיוון שאנחנו מוצאים פתרון חדש אז אנו שוקלים בהחלט לממש את הפתרון הזה כבר בתנאי שיש לנו את 6 מכיוון שאנו מספקים לא רק שיחות בעצם אלא גם אינטרנט לפלפונים ואנו חייבים הרבה מאד כתובות אי פי.
יובל שאול: לא הבנתי, למה לא תיקחו 6?
יוליאן אויפה: זהו שאנו צריכים להיות בטוחים שזה לא יצור בעיות ותשתית של סלקום או פלפון או מי שנפעל כמפעיל .
: אתה מדבר על החיבוריות לא על הכתובות עצמם.
יוליאן אויפה: הכתובות עצמם אנו בהחלט נקבל אבל אנו צריכים שנוכל לממש את הכתובות האלה בפועל ללקוחות.
יוליאן אויפה: אנחנו לא יכולים לבדוק את זה כי אף חברה לא מפרסמת איזה ציוד יהיה שלנו ואיזה שלהם ואנחנו לא יודעים איפה נקודה של הרשת, במיוחד שאין לנו רישיון כרגע ואנו מדברים איתם מבחינה טכנית איך תתחברו אליהם, איך תכנסו.
יוליאן אויפה: חשוב עוד פעם להבין שאין פה שיתוף פעולה בכלל.
יוליאן אויפה: אבל בכל מקרה בגלל שאנו מדברים על 6 זה תלוי גם בתהליכים שלנו, החלטות שאנחנו צריכים לקבל.
יוליאן אויפה: חייבים לדעת בסופו של יום שנגיע להסדר עם חברות או לפחות החברה המארחת יהיה לנו אפשרות להיות ב-6 נוכל לשמש אותו.
יוליאן אויפה: עד כמה שאני יודע המפעלים הסלולרים עוד לא עובדים על 6 הם עובדים עם נאט וזו הזדמנות טובה דווקא עליהם ללחוץ כי הם הצרכנים הגדולים שיכנסו והם יצטרכו מספר רב של כתובות ש-4 לא נותנת להם.
יוליאן אויפה: אנחנו צריכים לשמש אותם לתת את זה בסוף ללקוח והלקוח הזה יוכל לעבוד ב-6, פתרון בהמראה ל-4 ונצטרך אנחנו בראוטר הקצה שלנו לתת את 6.
יוליאן אויפה: אני רואה את זה כחובה ואני לא בטוח בכלל שאנחנו שם.
מאיר שטרית: תראה מבחינת לוח זמנים כמו שאתה מבין זה לא יתקיים מהדיון זה לא יהיה כמה שנים-
יובל שאול: ניסינו להוריד את הפאניקה שאנחנו מפזרים באוויר בעניין אבל לא כמה שנים, חמש שנים .
דורון שקמוני: אפילו פחות, שנה שנתיים לכל המאוחר.
מאיר שטרית: מה שאני מבין ממנו זה לא להיתפס כמו שעשינו בבאג 2000 שאז היה פלוקס מוחלט, אנחנו לא רוצים להיכנס לפאניקה אבל מדובר שהכתובות תוך שנה מהיום, אנחנו נהיה במחסור כתובות.
יוליאן אויפה: אנחנו בתור חברה חדשה לא נקבל כתובות אחרי ספטמבר 4 נוכל לקחת 200 או 300 אבל לא יותר מהם.
מאיר שטרית: יש מחסנים ויש כתובות המחסנים ריקים, שנים עשר חדשים מהיום, זה לפחות ברמה של באג 2000.
מאיר שטרית: לא יהיה מצב שאנשים יסתובבו ברחובות ויגידו שאין כתובות.
מאיר שטרית: יוליאן אויפה: אבל מדובר בחברות קיימות בזק, אבל מה לעשות לגבי חברה חדשה?
מאיר שטרית: זאת אומרת אתה לא יכול למכור טלפונים.
יוליאן אויפה: אני יוכל למכור מכיוון שאני מוכר ציוד שלי אני בטוח מפני שאני מוכר מוצרים שתומכים ב-6 ובמקרה כזה אין לי בעיה של ציוד קצה אבל על הדרך יש לי חברת תקשורת שאני לא יודע במה היא תומכת ומה לא.
מאיר שטרית: אני רוצה להבין אם אתם תפעילו תרשת שלכם ב-6 מי שיש לו טלפון של 6 לא יוכל להתקשר לחברה סלולר שאין לה 6 ?
יוליאן אויפה: בהחלט שלא, אנחנו לא מדברים על שיחות טלפון אנחנו מדברים על אינטרנט, לא יוכל לגלוש על אתרים שלא עובדים על האי פי שלו ולא ליהנות מהשירותים.
יובל שאול: שיחות הוא יוכל כי שיחות נכון להיום זה אנלוגיה זה לא דיגיטלי בכלל.
יוליאן אויפה: אני אומר מכיוון שאני מציע פתרון חדש אני יוכל לעבוד על 6 אבל אני חייב להיות בטוח, צריך להבין ברגע שעוברים בין IPV6 ל – IPV4 יוכלו לעשות תרגול לזה כמו שעשתה כאן חברה שעברה ל-6 הם עושים סללוי נטה כפתרון אבל ללקוחות קצה אני חייב לתת כתובות 6 חוץ מזה שאני חייב להשתמש בכתובות פנימיות מי מבטיח לנו שיהיו חמש ספקיות שירכבו על אותו ספק תשתית שלכולם יהיו כתובות שונות?
מאיר שטרית: צריך רגולציה.
יוליאן אויפה: חייבת להיות רגולציה.
מאיר שטרית: לכן ישב פה מנכ"ל משרד התקשורת.
עדן בר טל: לא כל דבר שאומרים פה צריך רגולציה, זה לא אוטומטי זה שהוא צריך לעשות תאום הנדסים עם חברה מארחת -
מאיר שטרית: הוא לא אומר תאום הנדסים הוא אומר יהיו מחר חמש חברות שבכלל לא ידברו אחת עם השנייה ולא יוכלו לדבר והם יתנגשו אחת עם השנייה.
עדן בר טל: אין המצאה ישראלית בדברים האלה, תכנים בינלאומיים מציעות מבחוץ המנועים הגדולים מתחילים במערב מתגלגלים לכיוון שלנו ברגע שהאמריקאים והחברות הגדולות פיסבוק וגוגל ואחרים ינועו לכיוון הזה –
דורון שקמוני: זה לא גוגל ופיסבוק זה הספקים.
עדן בר טל: לא, אני אומר, לא אמרתי מי מאפשר להם אמרתי מי מניע את התהליכים האלה וברגע שמחליטים כמה גדולים בארצות הברית לעבור, המגמה מתחילה להשתנות המחסנים לא ריקים ב-4 יש בישראל מספיק בלהשתמש יותר משנים עשר חודשים.
יוליאן אויפה: כשאני אומר שאין כתובות הכוונה שלא מחר בבוקר אין לי כתובות אבל במונחים הטכנולוגים גם שנתיים זה מחר, צריך לשים לב כל חברה שתרצה לעבור ולא עשתה את התהליך הזה כבר גם אם תתחיל היום היא תגיע בקסקס.
דורון שקמוני: אני חושב שהכול בסופו של דבר חוזר לדחיפה שיכולה לתת הממשלה.
דורון שקמוני: הדבר אחרון שנגיד לפני שיהרגו אותנו זה אוטומטי רגולציה אבל במקרה הזה נדרשת דחיפה מסוימת וכל הדברים שאמרו על השולחן נדחפים לאותו מקום, הספקי התשתית כל ספקי אינטרנט וכל הספקים לנקודת קצה סלולרי צריכים להידחף בדחיפה לזוז לכיוון אספקה ל-6.
דורון שקמוני: עם זה עם נקודת הקצה למשתמש בבית שכאמור זה הבעיה הקטנה, עם זה לארגונים באותו רגע שיהיה מובטח למפעיל שנקודת זמן כל שהיא תהיה קולקטיבית בישראל או בחלק גדול ממדינת ישראל מקצה אל קצה ב-6 תמיד באותו רגע שאין ספק נמצא אצל כל אחד מאיתנו בכיס, יהיה מסוגל ומקושר ב-6 אז כל הבעיות ייפתרו ולכן אני חושב שבמקרה הזה כן צריכה להיות דחיפה של השוק לזוז יותר מהר מכמה שנים אולי תוך שנה לא תהי מודעות מלאה אבל תוך שנה נמצא במצב כבר קשה וחבל להגיע לשם.
פדיל סאלח: האמת בתור מתמטיקאי ופיזיקאי רציתי לשאול את השאלה הזאת, הרי אחד המתמטיקאים החשובים קנטור הצליח לספור את המספרים הטבעיים וקרא להם פר מניה ומספרים ממשים זה שאי אפשר למנות אותם, עכשיו אני שואל את השאלה לאנשי המקצוע האם באמת קשה למצוא פתרון יצירתי שיצור איזה פונקציה בפרוטוקול 4 לחדש מבחינה מקצועית?
דורון שקמוני: יש אבל לא פונקציה אחד לאחד מכיוון ש -4 יש לו מרחב של 32 בייט זה אומר אחרי ארבע מיליארד, תיאורטית זה נסתם.
מאיר שטרית: ל- 6 יש לו 128, פי ארבע ממספר הספרות ולכן אי אפשר למפות כיון ששניהם לא סופים והמרחבים הסופים האלה לא מתנפים אחד לשני מכיוון שהם שונים מאד בגודלם ולכן מיפוי יש כל מיני פונקציות אבל בכל מקרה לא למפות אותם.
סרגיו רוזנצוויג: יש לי הערה אליך, עם היו עושים את זה בראשית שנות 2000 כמות גדולה של 4 היו פנויות ניתן היה לעשות כמו בטלפון שהחליפו בין חמש ספרות לשש ספרות והלא יכלו לקחת קידומת ולומר שאנו מרשים ב- 6 רק את הקידומת הזאת שניתנת, לעשות המרה דו כיונית.
דורון שקמוני: את זה יש.
דורון שקמוני: ברגע שהיום מי שיקצה כתובת 6 שלא עם אותה קידומת שניתנת לזיהוי לתרגם כתובת ל-4 היא בעיתית ומה שאני רוצה להגיד בהקשר הזה כולם רגילים שיש משתמש הקצה אבל יש עוד סידרה של פרוטוקולים שחלקם רגישים לנושא המרה או תרגום כתובות ולכן פה נדרש וללכת לבדוק אלו שירותים ברמה הכללית וברמה הטכנולוגית העלולים להיפגע בתקופת מעבר, כלומר אם אפשר ללכת לעשות בלילה להגיד כל העובר על 4 עובר ל-6 זה היה טוב אבל זה לא ריאלי וזה לא ניתן.
דורון שקמוני: דיברו פה שכל מיני ציודים שונים לא תואמים.
מאיר שטרית: סיכום הישיבה, אחרי ששמעתי את הדיון ואת האנשים המתדיינים בכך אני בהחלט מוטרד שישראל לא ערוכה למעבר ל-6 ואני חושב שגם אם לא שנה אז שנתיים אבל הוא מגיע.
מאיר שטרית: הבעיה של זמן אבל בסוף הוא מגיע ואם לא ניערך היום נגיע למצב של בעיה גדולה מאד שכל מי שמשתמש היום בכתובות וזה הרבה מאד גופים זה כל הגופים במדינה ללא יוצא מן הכלל, לכן אני ממליץ להכניס לממשלה להיכנס לעניין ולהקים יחידה, כוח משימה שיבדוק את הסוגיה ולדחוף את המערכת למעבר מ-4 ל -6 הדבר חיוני ונחוץ שכל המדינות עברו ארצות הברית, קנדה אוסטרליה, האיחוד האירופי.
מאיר שטרית: אני מאמין שישראל צריכה להיות בחזית הטכנולוגיה ולא מאחורה.
מאיר שטרית: יש פה ארץ ידע יכולת לאנשים ואני פונה לאוצר, למנכ"ל משרד התקשורת והשר לפעול בעניין הזה אני חושב שצריך להקים צוות מה עושים ואיך עושים כדי לדחוף את המערכת קדימה.
מאיר שטרית: יש ביכולת משרד התקשורת באופן לא פורמאלי, אני לא מציע שתעשו רגולציה של הכתובות אי פי אבל המשרד יכול להיות תנאי מסייע שידחף קדימה הן באמצעות החלטות פרקטיות, ולומר לכל הספקים החדשים אנחנו רוצים שתיערכו כבר היום ל-6 תפסיקו כבר היום למכור מודמים וראוטרים שאין להם 6, לעשות דברים שיקדמו אותו.
מאיר שטרית: לדבר הזה אני מאמין שהדבר הזה לא יקרא מעצמו אני מתכוון לקים עוד שלושה חודשים ועדה לראות אם קרה משהו בעקבות הדיון הזה.
מאיר שטרית: אני מקווה לעקוב אחרי זה, אני לוקח את זה לתשומת לב במקום לחכות שיקרה ויעלה לכולם הרבה כסף.
מאיר שטרית: עדיף לטפל בזה לכתחילה.
מאיר שטרית: יעלה להם הרבה יותר זול.
מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים על תרומתם לעניין זה ואני מקווה שנמצא את עצמינו בדרך הנכונה.
מאיר שטרית: בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לכנסת, אני שמח לראות
מאיר שטרית: כם כאן בפרט לאחר המפגש אמש, ואני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מאיר שטרית: מבקש להודיע שיש תרגום לשש שפות שונות ואתם תוכלו לראות כל אחד בשפתו כיצד למצוא את התרגום המבוקש.
מאיר שטרית: מבקש לקבל בברכה את יושב ראש הכנסת מר ראובן ריבלין, את שר המסחר והתעשייה מר שלום שמחון, את שר המדע, הפרופ' דניאל הרשקוביץ, המדען הראשי ואת אנשי יוריקה השונים.
מאיר שטרית: גם חברי כנסת עמנו, שגרירים מקרואטיה, רומניה, ספרד, סלובניה ורוסיה בישראל.
מאיר שטרית: יושב ראש האקדמיה למדעים, חברי הועדה למדע וטכנולוגיה, חברי כנסת, זוכה פרס נובל הפרופ' ישראל אולמן ויושב ראש יוריקה אלי אופר.
מאיר שטרית: גבירותיי ורבותי, אני שמח על ההזדמנות הזו להיפגש ולדון בהיבטים השונים של המדע.
מאיר שטרית: אני מאמין בכל לב שהדיון יהיה מעניין ביותר כי בכירי המדע בישראל יהיו אתנו ויציגו בפניכם חלק מעבודתם, חלק שיפתח צוהר לעבודתם ותוכלו לראות מה קורה בממלכת המדע.
מאיר שטרית: בדרך כלל אנשי הכנסת אינם חשופים באופן יומיומי לענייני המדע.
מאיר שטרית: לדעתי זהו אחד הדברים המעניינים ביותר.
מאיר שטרית: לכבוד הוא לי להיות יושב ראש הועדה הזו.
מאיר שטרית: בפנינו מצגת שנוגעת ל"חידושים כמנוע לצמיחה".
מאיר שטרית: אנחנו יודעים שהחידושים הם למעשה המנוף המרכזי לצמיחה כלכלית בכל מדינה ואפילו במפגש האחרון של ה OECD הוסכם בין כל המדינות שיש לפתח את המחקר ולתרום בכך לצמיחה הכלכלית של כל מדינה ומדינה.
מאיר שטרית: לכן אנחנו בישראל מאמינים שיוריקה עשתה רבות למעננו, גם ובעיקר לגבי היכולת שלנו להיחשף לשיתוף פעולה עם מדענים שונים בעולם.
מאיר שטרית: מנקודת מבטי הדברים מאפשרים לישראל לפתח גם את המדע וגם את הטכנולוגיה.
מאיר שטרית: אני רוצה להסביר מדוע ישראל מצטיינת בתחום החידושים, כמנוע לצמיחה.
מאיר שטרית: כאן אתם רואים את המיתון מ 1929 ואת המיתון האחרון שהתחיל ב 2008 ואתם רואים שהמיתון של 2008 הוא קשה יותר מכפי שהיה זה שבשנת 1929.
מאיר שטרית: חשבנו שב 1929 היה השפל הגדול ביותר אבל לא נכון הוא.
מאיר שטרית: כאן אנו רואים איך נחלצים מן המשבר, יש כאן שני קוים, האחד מייצג את ישראל וה-G-7.
מאיר שטרית: אפשר לראות שאנחנו נחלצים מן המיתון ממש באותו הקצב ואתם רואים את השינויים במהלך השנים מבחינת ההיחלצות מן המשבר.
מאיר שטרית: פרמטרים של חידוש והשקעות.
מאיר שטרית: מה הופך את ישראל למצטיינת בחידושים?
מאיר שטרית: ניסיתי להגדיר את זה במספר דרכים.
מאיר שטרית: רמת ההשכלה הגבוהה בישראל, ההשכלה הגבוהה באוניברסיטאות, יש לנו שבע אוניברסיטאות מחקר בנוסף למכללות, מספר זוכי פרס נובל, חמישה זוכים במדעים במדינה קטנה וזה מראה את האפשרות להצטיינות במדע, מספר הפטנטים המאושרים בארצות הברית והשקעה במחקר ופיתוח.
מאיר שטרית: מספר הפטנטים מצוין בגרף, הקו הכחול הוא ישראל וזה מספר הפטנטים שנרשמו בארצות הברית עד 2003, שהם מיליארד דולר תמ"ג, המספר של ישראל הוא כפול מזה של ה G-7, יחסית, והדבר מוכיח מה רב הפיתוח בתחום המחקר.
מאיר שטרית: מחקר ופיתוח בהשוואה ל OECD: אנחנו ראשונים בעולם מבחינת ההשקעה במחקר.
מאיר שטרית: אנחנו במקום הראשון בעולם וזה מחזיק כבר הרבה מאד שנים, למעשה, זה מכפיל את מדינות ה OECD שם המספר הוא 2.1 ואילו אצלנו 4.5 זאת אומרת כפול מן ההשקעה במדינות ה OECD.
מאיר שטרית: המחקר ופיתוח ממומן על ידי הסקטור העסקי.
מאיר שטרית: אנחנו רואים ש 3.4% מגיעים למחקר ופיתוח מן הסקטור הפרטי וזה דבר מיוחד במינו, שכן, ברוב מדינות אירופה וב OECD הממשלות משקיעות יותר ואילו כאן הסקטור הפרטי משקיע את רוב הכספים וזה מוכיח לכם את הקשר בין החברות הפרטיות שמשקיעות במחקר ופיתוח, הן בוחנות את העתיד של חדשנות וטכנולוגיה ולכן הן מוכנות להשקיע מכספן.
מאיר שטרית: לעתים, כאשר הכסף מגיע מן הממשלה הוא לא מהווה תמריץ מספיק לעבודה קשה אולם, כאן יש אפשרות להצטיינות בגלל העובדה שהמשק הפרטי משקיע.
מאיר שטרית: מבחינת התל"ג, המחקר והפיתוח מהווים נתון כמעט כפול מזה של מדינות ה G-7, כמעט כפול מן הממוצע של ה G-7, הדבר נוצר באופן אוטומטי כאשר אתה משקיע בחדשנות במדע ובטכנולוגיה, זה מושך גם השקעות זרות מחו"ל ואתם רואים את המספרים.
מאיר שטרית: בהתחלה כיצד אנחנו משנת 93', מ 08' אתם רואים את ההשקעות הזרות בישראל, אשר הולכות וגדלות.
מאיר שטרית: יש לכך גם השפעה ישירה על הייצור של ישראל.
מאיר שטרית: בשנות ה-50 הרוב היה יצור חקלאי ואילו היום יש שינוי ניכר.
מאיר שטרית: ב 08' ירדנו ביצור החקלאי ובכמויות -אמנם אנחנו מייצאים יותר אבל בסך הכל רק 2% מן הייצוא שלנו.
מאיר שטרית: עיקר הייצוא, 75% ממנו, הם תעשייתים וחלק ניכר הוא היי-טק ולכן אנחנו רואים את ההשפעה של השקעות בחידושים ובמחקר ובפיתוח והייצוא, איפוא ,של הייטק, מגיע ל 30% מסך כל הייצוא.
מאיר שטרית: יחד עם כל הדברים האלה, ישנה אפשרות לבעיות שיצוצו בישראל ואני אציג אותן.
מאיר שטרית: ישראלים, למעשה, לטווח ארוך, הם עדיין מאחור מבחינת הצמיחה המתמדת וקבועה, וזה לא בגלל מלחמות, זה לא בגלל עליה ולא בגלל הטרור, גם לא בגלל מזל רע, הסיבה העיקרית היא ענין של קדימויות בממשלה וגם הביצוע.
מאיר שטרית: כאן אתם רואים עד 1970 ישראל היתה ראשונה בצמיחה של המשק, בין 1950-1973 הצמיחה היתה מעל 64% לעומת מדינות אחרות.
מאיר שטרית: , מקום ראשון בעולם.
מאיר שטרית: הביטו במה שקרה לצמיחה הכלכלית, בין השנים 55'-72' ועד 2008 תראו שאנחנו נסוגים, כשהעולם צמח הרי ישראל צמחה רק מעט יותר השאלה היא באמת מדוע וזה לא בגלל מלחמות, זה לא בגלל טרור כי אם היינו צומחים באותה מגמה שבה צמחנו בתחילה היינו אמורים להגיע כבר ל 40,000 דולר לנפש אבל אתם רואים מה שקורה הלכה למעשה, שהקו יורד מטה במקום שיעלה למעלה.
מאיר שטרית: גם באשר לפער מבחינת רמת החיים, ב 1965 היינו ברמה של 72% ואז ירדנו ל 30% ועכשיו ההבדל בינינו הוא 61%.
מאיר שטרית: אתם רואים זו הסיבה, רמת הפוריות אשר משפיעה על התל"ג, מה קורה בארצות אחרות ובישראל.
מאיר שטרית: הפריון בישראל נמוך ביותר לעומת שאר מדינות ה G-7 ולכן אנחנו לא צומחים מספיק מהר על פי הסטנדרטים של ה G-7.
מאיר שטרית: ראינו קודם את ההשקעות של המיגזר האזרחי במחקר ופיתוח ובכל זאת אנחנו מפגרים.
מאיר שטרית: סיבה נוספת היא מספר הגברים שאינם עובדים לעומת מדינות ה OECD, שהוא גבוה יותר ואין זאת כי אין להם עבודה אלא כי אנחנו מעסיקים 250,000 עובדים זרים בישראל ועוד סיבות שונות וזה ההבדל בינינו לבין מדינות ה G-7 ולכן ההפרש הגדול שנראה כאן במצגת.
מאיר שטרית: ואחרון, ענין החינוך והלמידה.
מאיר שטרית: כשאנחנו מדברים על בתי הספר היסודיים, כאן יש לנו זרמים שונים, אחד מהם הוא הממלכתי והאחר הוא הערבי והחרדי, אלה אינם שומרים על המתכונת של מתימטיקה, אנגלית וכד' ולכן אנחנו רואים שישנה מגמה שיורדת ואם לא כן תהיה בעיה קשה בעתיד כי גם היום המצב הוא כבר כזה ויש רבים שיוצאים מבית הספר התיכון ואין להם את אותם הכלים שנדרשים להם כדי למצוא עבודה וכדי להתמזג במערכת העבודה במשק.
מאיר שטרית: אדם יכול להתקדם ככל שהשכלתו טובה יותר ולהיפך, ככל שההשכלה נמוכה גם ההכנסה נמוכה ואם אדם למד רק שמונה כיתות הרי שאנחנו רואים שהמשכורת נמוכה בהשוואה לאלה אשר סיימו לימודים גבוהים.
מאיר שטרית: האבטלה, איפוא, גבוהה יותר בקרב אלה שסיימו רק בית ספר יסודי.
מאיר שטרית: הייתי יכול להראות את זה בצורות שונות אבל, ככלל, כל מי שזכה להשכלה אקדמית, הסיכוי שלו למצוא עבודה שיש בה הכנסה יותר גבוהה הוא גבוה מאשר הסיכוי של אחרים ואפילו, כאשר אני מדבר על אלה שמגיעים מן המיגזר החרדי וגם מבין הערבים, גם שם, למי שיש השכלה אקדמית הסיכוי שלו גבוה יותר למצוא עבודה שהכנסה טובה בצידה.
מאיר שטרית: אחד הדברים הנוספים שתראו גם באירופה הוא ההבדל בין התל"ג לנפש לבין זכאויות שבגינן משלמים לאנשים כל מיני קצבאות, סבסוד של ילדים וסבסוד לדברים שונים, ואתן לכם שני דברים שמזעזעים אותי תמיד ולכן אומר אותם, ב 1973 ישראל שילמה מעל 90 מליון שקל לשנה רק עבור קיצבאות.
מאיר שטרית: ב 2003 היא שילמה 53 מיליארד שקל לקיצבאות.
מאיר שטרית: משהו מתרחש פה ואנחנו צריכים לחשוב על זה.
מאיר שטרית: ולכן השאלה היא מהי מדיניות הקצבאות, אולי כדאי להביא אותם למעגל העבודה ולחלץ אותם מן העוני מאשר להותיר אותם עם קצבאות?
מאיר שטרית: ניסיתי להראות לכם, איפוא, את שתי הפנים: מצד אד צמיחה באמצעות חדשנות ומאידך, אותם צללים אשר מושכים אותנו מטה.
מאיר שטרית: במפגש האחרון בפריז, הופק דוח שאני מאד ממליץ לקרוא אותו, דוח אשר לא רק מעמיד את התל"ג כדבר שמשווים באמצעותו בין מדינות אלא העמיד עשרה קני מידה שונים כמו השכלה וחינוך כי הכלכלה זה לא הכל, אנחנו צריכים לבחון גם היבטים אחרים, כל אחד בארצו, כדי לראות ולהבין מה שגוי, כיצד אנחנו יכולים לאזן את המצב.
מאיר שטרית: הדוח הזה, שנמצא במירשתת וכל אחד יכול לראות אותו, יכול להשוות בין המצב, כל אחד בארצו, מבחינת מימדים שונים, מבחינת קני מידה שונים ואז תוכלו ללמוד גם כן על המצב בארצכם על פי קריטריונים של ה OECD.
מאיר שטרית: מודה לכם ומקווה שקצת היארתי את המצב.
ראובן ריבלין: אורחים יקרים, על אף שאני שמח לתרגל בכל יום את האנגלית שלי, איני רואה סיבה לדבר באנגלית כשאני יודע שאנשים צריכים להאזין לאנגלית שלי ולתרגם אותה לשש שפות שונות.
ראובן ריבלין: לכן, אני את דבריי אשא, ברשותכם, ברשותך אדוני יושב הראש, בשפה העברית ותוכלו לזכות בתרגום.
ראובן ריבלין: שר התעשיה, המסחר והתעסוקה, שלום שמחון, שר המדע והטכנולוגיה, דניאל הרשקוביץ, יוזם הכנס, יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, השר לשעבר בלא מעט משרדים במדינת ישראל, מייצג את ישראל בכבוד ואני מודה לך שוב בשם הכנסת, מאיר שטרית.
ראובן ריבלין: שגרירת שבדיה, קרואטיה, רומניה, ספרד, סלובניה וקונסול רוסיה בישראל, חברי ועדת המדע והטכנולוגיה, יקירי חברי הפרלמנטים השונים בעולם, ובאירופה בעיקר, זוכה פרס נובל לכללה, פרופ' ישראל אומן, יושב ראש נשיאות יוריקה, דר' אלי אופר, נשיאת האקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' רות ארנון, קהל נכבד, אורחים יקרים.
ראובן ריבלין: יש לנו את ההזדמנות להיות מאד גאים על כך שמדינת ישראל וכנסת ישראל, משכן הדמוקרטיה של מדינתנו עומדת השנה בראש תכנית יוריקה ואנחנו מאד שמחים על ההזדמנות שניתנת לנו לארח את הכנס החשוב הזה דווקא בעיתוי הנוכחי כפי שהוסבר בדברי הפתיחה, עיתוי של משבר כלכלי עולמי שאינו פשוט.
ראובן ריבלין: ליוריקה יש תפקיד חשוב ביותר לעידוד תעשיות כדי שתצאנה מחוזקות מן המשבר.
ראובן ריבלין: זה המסר העיקרי שאנחנו כפרלמנטרים צריכים להעביר לממשלות התומכות ביוריקה.
ראובן ריבלין: אצלנו הכנסת לא רק תומכת בממשלה אלא גם מפקחת עליה שכן הדמוקרטיה הפרלמנטרית שלנו מחייבת את הכנסת כמו גם מרשה לה לבקר את הממשלה מדי יום ביומו רבות מהחלטות הממשלה הן גם זקוקות לאישורה של הכנסת.
ראובן ריבלין: הכנסת היא זו אשר היחידה הנבחרת על ידי הריבון האמיתי של מדינתנו, הוא העם בישראל והיא זו שבוחרת מתוכה את ראש הממשלה ואת שרי הממשלה כך שזו לא רק זכותה לפקח על הממשלה אלא גם חובתה.
ראובן ריבלין: יוריקה מדגימה היטב כיצד ניתן לשלב ממשלות לטובת מטרה משותפת.
ראובן ריבלין: ישראל שמחה לקחת חלק יחד עם אירופה, במעמד זה ולתרום מיכולתה ומנסיונה משום שנסיווננו הוא רב ולצערנו הרב נסיוננו בא כתוצאה מן הלחצים בהם נמצאת ישראל כאשר היא מקיימת במשך 63 שנים מדינה ויוצרת מדינה כמעט יש מאין, היא קולטת כמעט 4 מליון אנשים הבאים מכל העולם מתוך רצונם לבנות בישראל את ביתם החדש, ופעמים, מה אפשר לעשות, כדי לראות את ישראל כ safe haven , כמקלט בטוח של כל יהודי.