GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: יתרה מכך, מדינת ישראל כאשר היא נאלצת לעמוד בלחצים לא פשוטי,ם כתוצאה מדאגה לבטחונה ויכולתה להתבסס במקום אשר בו לא היינו אהודים כשחזרנו למולדתנו, מולדת אשר לא נוכל להתעלם מכך שנמצאים בה גם אנשים שנולדו אליה ועלינו לכבד את זכויותיהם, כאנשים שנולדו לארץ שהיא בווודאי מולדתם והקונפליקט בין היות מדינת שירא מדינת הלאום היהודי לבין הצורך להכיר בזכויותיהם של כל אלה שנולדו בארץ הזו מעמיד אותנו בקשיים לא מעטים, גם כתוצאה מסירובם של אותם אלה שרואים בארץ הזו את נחלתם הבלעדית לקיים אתנו יחסי שלום, יחד עם הצורך שלנו למצוא דרך על מנת לגשר ולהביא לידי פתרון הבעיה הפלשתינאית ישראלית והבעיה הערבית ישראלית והבעיה האיסלמית יהודית, אנחנו משתדלים לעשות כל שביכולתנו תוך יצירת מדינה עם כלכלה מאד מבוססת אשר פעמים רבות נישא שמה והשבחים שאנחנו מקבלים מחמיאים לנו מאד.
ראובן ריבלין: אנחנו לא רק מפורסמים בשל הדמוקרטיה שלנו, אלא גם ובעיקר בגלל יכולתנו בזמנים של משברים לא פשוטים, לקיים ולהקים מדינה עם חברה וכלכלה ראויה.
ראובן ריבלין: אמר כבר יושב הראש מאיר שטרית שלא פעם כלכלה טובה יכולה להביא למשברים חברתיים קשים ואנחנו בתקופה זו לאחר 63 שנים, מתחילים לראות פערים בתוך החברה הישראלית, בין עשרים לעניים, כלכלה באמת פורחת למען המדינה, למען הכלל, תוך מצב שבו אנחנו רואים פגיעה באזרחים ואנחנו צריכים לתת את הדעת, יותר ויותר שרים בממשלה מביעים את דאגתם לענין הזה, הם אנשים אשר גדלו במדינה, שהשתדלנו שלא יהיו פערים כדי לאפשר לכל אחד לא רק להגיע ולהיות חבר כנסת או שר אלא להיות פרופסור, מדען או בעל יכולות מבחינת התרומה שלו למדינה ולחברה.
ראובן ריבלין: עבורנו זו משימה לאומית ועל הממשלות החברות בארגון להגדיל גם הן את היקף תמיכתן.
ראובן ריבלין: מאידך, יוריקה צריכה להתפתח ולקדם פרויקטים רלבנטיים, אלו שעוסקים בפתרונות לאתגרים הגלובלים הזדמנויות חדשות למשל, פתרונות לבעיות המים שאנחנו מתחבטים בהן קשות, אנחנו היום יוצרים מצב שבו נוכל להפוך כל מדבר לגן פורח, בגלל הנסיון וההצלחות שלנו בכל מה שקשור לבעיות המים וגם, כמובן, הצורך בפיתוח מקורות חלופיים שכן, האסונות שפקדו את יפן מוכיחים בעליל שאנחנו צריכים לתת על כך את דעתנו.
ראובן ריבלין: חשיבות נוספת של ארגון יוריקה היא בפיתוח מערך הקשרים הבינלאומיים.
ראובן ריבלין: הארגון הזה בולט לטובה דוקא על רקע המציאות שבה ישנם פורומים בינלאומיים המנוצלים למטרות מדיניות ולצערנו בין השאר גם להסתה נגד מדינתנו ,אנחנו פעמים רבות נפגשים עם קולגות בפורומים בינלאומיים שונים ולפעמים אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שבו עלינו להתגונן בפני התקפות שבאות על המצב הפוליטי במקום לדון בנושאים המקצועיים שלשמם התכנסנו עם אותם קולגות.
ראובן ריבלין: אנחנו לא מפחדים לתת תשובה כי אנחנו חושבים שאין מוסרית יותר מאשר הקמתה של מדינת ישראל כבית לעם היהודי ואין אנחנו מבקשים להתנצל על כך.
ראובן ריבלין: לסיום, אורחינו היקרים, אני מודה לכם על השתתפות
ראובן ריבלין: כם בכנס החשוב הזה, שמעיד על ההקשרים האמיצים, ההיסטוריים התרבותיים, המדעיים והמסחריים בין ישראל לאירופה.
ראובן ריבלין: יברך האל את כולכם.
ראובן ריבלין: תיהנו משהות
ראובן ריבלין: כם בישראל ובירושלים בירתה.
ראובן ריבלין: ואנחנו נמצאים פה בלב הדמוקרטיה הישראלית, בכנסת.
מאיר שטרית: הדיונים מוקלטים בערוץ הכנסת.
מאיר שטרית: אני מתנצל על כך שמקדש הדמוקרטיה שלנו קצת קטן, ולכן, לא כולם יוכלו לשבת סביב השולחן אבל, בדיון שכזה אני מעדיף שנהיה כאן.
שלום שמחון: יושב ראש הכנסת, ידיד החקלאות הישראלית, מאחר והזכרת את החקלאות הישראלית, מדינת ישראל בתוך המצוקה שלה, מתוך העובדה ששני שליש משטחה הוא מדבר - נאלצה לכבוש את המדבר והיא כבשה אותו, המדינה היחידה בעולם שכבשה את המדבר.
שלום שמחון: במדינת ישראל אין מים ולכן, לא היתה לה ברירה והיתה חייבת לגדל כמעט ללא מים ולכן, התפתחו כאן טכנולוגיות של מים במשך השנים, ובשני הנושאים האלה, לשמחתנו, מדינת ישראל מובילה את העולם.
שלום שמחון: חה"כ מאיר שטרית, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, דר' אלי אופר, יו"ר נשיאות יוריקה, חברי הטוב פרופ' דניאל הרשקוביץ, שר המדע, חברי הפלרמנט הנכבדים ממדינות יוריקה, נציגי יוריקה, המדענים הראשיים ומשתתפי הפאנל, גבירותי ורבותי.
שלום שמחון: בוקר טוב וברוכים הבאים למפגש המאורגן על ידי נשיאות יוריקה הישראלית.
שלום שמחון: לכבוד לי לפתוח מפגש זה בהשתתפות חברי הפרלמנט האירופאי ולשתפם ובידע ובנסיון הישראלים בשימוש בחדשנות כמנוף לפיתוח המשק וליציאה ממשברים.
שלום שמחון: הטכנולוגיה המתקדמת משמשת בעשורים האחרונים כמאיץ הצמיחה העיקרי של המשק הישראלי.
שלום שמחון: אנחנו מייחסים להמשך התפתחות מהירה של ענפי הטכנולוגיה תפקיד מרכזי בהבטחת קצב צמיחה מואץ של המשק על פני זמן.
שלום שמחון: זהו אינטרס משותף לתעשייה לאקדמיה ולמשק הישראלי, אינטרס שחשיבותו קיבלה משנה תוקף לאור העובדה שהמשק הישראלי כמעט ולא נפגע מהמשבר הכלכלי האחרון בעולם.
שלום שמחון: השקעה במחקר ופיתוח במשק כמעט תמיד כדאית גם אם מבחינה מסחרית אינה מניבה פירות מיידיים.
שלום שמחון: הידע והנסיון נשארים במשק ומשתבחים לקראת המחקר הבא.
שלום שמחון: מבחינת המשק הלאומי הסיכון בהשקעה במחקר ופיתוח נמוך משמעותית מן הסיכון אותו נוטלת החברה הבודדת.
שלום שמחון: אין ספק שמחקר ופיתוח הוא הגורם הראשון במעלה לצמיחה בת קיימא והוא הגורם המרכזי שבו מדינה צריכה להתרכז ובו ולתמוך.
שלום שמחון: התמיכה הממשלתית במחקר ופיתוח צריכה לכלול את החברות, הקטנות, הגדלות ואת החברות הרב לאומיות, שיבואו גם הן ויקיימו מרכזי מחקר ופיתוח ומפעלי יצור במדינת ישראל.
שלום שמחון: על מנת להיחשף למחקר ופיתוח בינלאומי שוקלת מדינת ישראל באמצעות המדען הראשי קידום שיתוף פעולה בינלאומי במספר תכניות שמטרתן להשתתף בסיכון יחד עם החברות ולהיחשף למחקר ופיתוח משובח הנעשה מעבר לים.
שלום שמחון: ברוח זו של שיתוף פעולה, ישראל גאה בכך שהיא נשיאת יוריקה לשנת 2010-2011.
שלום שמחון: הדגש של הנשיאות הישראלי ת ביוריקה הינו על מתן עדיפות לטכנולוגיות נקיות, פיתוח כלים פיננסיים מתאימים לתמיכה במחקר ופיתוח, מיקוד תכניות וטכנולוגיות למיגזרים שונים והתמודדות עם אתגרים סוציו-טכנולוגיים כמו שינויי אקלים, איומים על הסביבה, תחליפי נפט לתחבורה וחיזוק היכולת של תכנית יוריקה להשתלב בתכניות אירופאיות לביצוע מחקר ופיתוח תעשייתי, לשיפור התחרותיות של החברות והשווקים.
שלום שמחון: בישראל, כמו באירופה וברחבי העולם, איננו יכולים להרשות לעצמנו להיות שאננים.
שלום שמחון: עלינו לשאוף לזהות מגמות חדשות ולזהות שינויים ואתגרים.
שלום שמחון: אנחנו חייבים להגיע לאתגרים האלה באמצעות חדשנות, הן במישור של מדיניות והן במונחים של מחקר ופיתוח וטכנולוגיה.
שלום שמחון: הדגש הוא על פיתוח וטיפוח שותפויות חדשניות שיוכלו לעזור ביישום הרעיונות הללו.
שלום שמחון: זוהי משימתן של ממשלות ישראל והקל לתמוך בתהליך הזה.
שלום שמחון: לכן, יוריקה, בהיותה פלטפורמה מובילה לשיתוף פעולה במחקר ופיתוח תעשייתי באירופה ומעבר לה, מתאימה מאד לחיזוק הצמיחה, מוטת המחקר והפיתוח.
שלום שמחון: פרויקטים משותפים של ישראל באירופה, הוכחו כחיוניים לשיפור החברה שבה אנו חיים, בהגנה על הסביבה שלנו ובחיזוק הקשרים בינינו.
שלום שמחון: אני בטוח כי טכנולוגיה עשויה באמת להוות גשר בין תרבויות ויבשות.
שלום שמחון: אנו מבקשים לעודד פרויקטים תעשייתיים משותפים של מחקר ופיתוח באמצעות שירותי מימון ומציאת שותפים לתמיכה בפרויקטים חדשניים בעלי פוטנציאל לשנות את העולם שלנו.
שלום שמחון: סביבה דינמית חדשנות היא המפתח שלנו כדי לשרוד וכדי להתפתח.
שלום שמחון: מסר זה בהחלט נכון כאן היום, כאשר נמצאים איתנו קובעי מדיניות ברחבי העולם על מנת להעריך כיצד אנו יכולים לקדם לעודד ולהאיץ בדיוק סוג כזה של חדשנות ויחד עם משרד התעשיה המסחר והתעסוקה שבראשו אני עומד, יחד עם שר המדע, פרופ' דניאל הרשקוביץ, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, המדענים הראשיים, הנהלת יוריקה, אני מצפה לדיון פורה שיתקיים כאן היום, יותר מכל אני מאחל לכם ולשותפים שלכם הצלחה רבה בהפיכת רעיונות וחידושים לסיפורי הצלחה.
שלום שמחון: מודה לך, יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברי מזה שנים, חבר הכנסת מאיר שטרית, על הדחיפה, על הסיוע והעזרה בשנות הנשיאות שבהן מדינת ישראל היא נשיאת יריקה.
דניאל הרשקוביץ: אני נקרע בין שתי גישות, האחת היא יושב ראש שדיבר אנגלית, יושב הראש הכנסת ועמיתי, דיברו עברית.
דניאל הרשקוביץ: יושב הראש אמר שהוא חושב עברית ולכן אין שום טעם לדבר אנגלית אבל, אני, כשאני מדבר אנגלית אני חושב אנגלית וכשאני מדבר עברית אז אני חושב בעברית.
דניאל הרשקוביץ: אני גם מדבר הונגרית אבל אני לא בטוח שזה יתקבל בברכה על ידי חלק מכם, מכל מקום, מכיוון שהקשבתי והתרגום עובד מצוין, ומכיוון שאנחנו בכנסת ישראל, והרי כשאתה באיטליה יושב הראש מדבר איטלקית, כשאני ביוון אז יושב הראש מדבר יוונית, בשבדיה ידבר שבדית, אפילו במרוקו, אמנם לא שבדית אבל יושב הראש ידבר ערבית, ונדמה לי שהם יוכלו ליהנות מן העברית שלנו ולכן, אני מקבל את גישתך וברשותך, אדבר עברית.
דניאל הרשקוביץ: אפילו באנגליה באנגלית תדבר, אומר יושב הראש.
דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת ראובן ריבלין, אדוני יושב ראש הועדה, חבר הכנסת מאיר שטרית, חברי הטוב ליד שולחן הממשלה, חבר הכנסת שלום שמחון, דר' אלי אופר יושב ראש יריקה, חברי הכנסת, אורחים חשובים.
דניאל הרשקוביץ: אני חייב להגיד שמראה שאני רואה כאן לנגד עיניי הוא אחד המראות המלבבים ביותר שאני יכול לחשוב עליהם.
דניאל הרשקוביץ: המראה הזה מתחבר אצלי עם אירוע נוסף שהשתתפתי בו שלשום, ייצגתי את הכנסת שלשום באירוע בחיפה, כנס בינלאומי בחסות אונסק"ו, חמישים מדינות מן העולם בכנס שעוסק בתפקידן של הנשים במדע ובטכנולוגיה.
דניאל הרשקוביץ: חמישים מדינות מיוצגות, רובן על ידי שרות בממשלות, או נשיאות אוניברסיטאות, גם בישראל יש לנו את נשיאת האקדמיה הלאומית במדעים פרופ' רות ארנון, והדברים מתחברים בעיניי כי יש מכנה משותף חשוב מאד לשני האירועים האלה.
דניאל הרשקוביץ: העולם שלנו מורכב מעמים שונים ואין זה סוד, עמים שונים, תרבויות שונות, דתות שונות, שפות שונות, שאיפות שונות ולצערנו, השונות הזו לאורך ההיסטוריה של העולם, היתה בסיס לחיכוכים ולמריבות.
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מסתכלים על ההיסטוריה של העולם, היא היסטוריה רצופת קונפליקטים ומלחמות.
דניאל הרשקוביץ: אחד מגדולי הרבנים במאה האחרונה, בתור אחד שייסד את הרבנות הראשית בישראל, הרב קוק, אמר פעם שכל קונפליקט מתחיל בגלל ארבע מלים שכתובות בתורה, הוא דיבר על הקונפליקט בין יוסף לאחיו, כאשר האחים החליטו להרוג את יוסף ואחר כך למכור אותו לעבדות, והתורה אומרת שם ארבע מלים "ולא יכלו דברוֹ לשלום".
דניאל הרשקוביץ: אמר הרב קוק: כל הבעיות מתחילות ממצב שבו לא יכולים לדבר, שאין שפה משותפת, אמרנו שאנחנו בעולם של שפות שונות אבל, ישנה שפה אחת, שפה אוניברסאלית שמשותפת לכולם, ואני כאיש מדע, כמתמטיקאי, עבדתי עם חוקרים בעולם כולו, ולפעמים אלה היו חוקרים שאני לא הבנתי את שפתם והם לא הבינו את שפתי אבל, כשדיברנו מתימטיקה הבנו אחד את השני.
דניאל הרשקוביץ: השפה האוניברסאלית שכולם מדברים אותה, בעולם כולו, היא שפת המדע.
דניאל הרשקוביץ: ולכן, אם יש גשר שיכול לגשר על כל ההבדלים, על כל השונוּת, הקשר הזה הוא הגשר של שפת המדע והטכנולוגיה, ומי שיש לו ספקות בכך יסתכל באירוע הזה סביב השולחן, זה כל עניינו של האירוע הזה, זה גם עניינו של הכנס שהשתתפתי בו שלשום.
דניאל הרשקוביץ: הרעיון הוא שאנחנו כולנו נדבר וזה מצב שממנו כולם נהנים.
דניאל הרשקוביץ: אולי אסיים במשהו, שהוא סימלי מאד מבחינתי: היום אנחנו מסיימים חודש, לפני חודש ימים בדיוק, היה יום השואה, יום השואה שהציון שלו נקבע בחוק על ידי כנסת ישראל, כעבור שבוע ימים, היה יום העצמאות, הערב מדינת ישראל מציינת את יום שחרור ירושלים, העיר שחוברה לה יחדיו.
דניאל הרשקוביץ: איזה מעבר! לפני ששים ושש שנים העם היהודי יצא מוכה וחבול ממחנות ההשמדה, כשלהרבה היו ספקות אם בכלל אפשר להשתקם ממכה כזו, כעבור שלש שנים נוסדה מדינת ישראל כשכל היישוב היהודי מנה שש מאות אלף איש, מוקפים במליונים שהיתה להם שאיפה אחת, שהיא לצערי לא נגוזה והיא, להשמיד את הישוב היהודי ונגד כל הסיכויים, התפתחה פה מדינה שהיא כמעט נעדרת אוצרות טבע, התפתחה פה מעצמה, מעצמה מדעית, מעצמה טכנולוגית והדברים האלה מראים יותר מכל את הכח של ההון האנושי, מה מדע וטכנולוגיה יכולים לעשות, ואם במדינה אחת קטנה, אזי על אחת כמה וכמה כשכולנו משלבים מוחות ביחד.
דניאל הרשקוביץ: לכן, האירוע הזה כמו שאמרתי, הוא אחד המאורעות המלבבים ביותר שיכולתי לחלום עליהם, זו הדרך לבנות עולם.
דניאל הרשקוביץ: אני מאחל לכולנו שבאמת נהיה שותפים בבניית עולם טוב יותר.
דניאל הרשקוביץ: נכבדים רבים הם כל העוסקים במלאכה, ואין ספק שזוהי מלאכה שהצלחתה היא כבר בהתחלתה, ובעצם, שיתוף הפעולה שכולם נהנים מכך, התחלנו באנגלית, גמרנו בעברית ומאחר ואנחנו בעוד חודש ימים, השרביט נמסר להונגריה, אני מאחל לכולם כבר כאן, ברכה בהונגרית.
דניאל הרשקוביץ: להתראות.
מאיר שטרית: לפני שיעזבו יושב האש הכנסת והשר, אני מבקש להודות להם על עזרתה של הכנסת ובעיקר, של מירי יכין, ולענת לוי, שהיא הרמטכ"ל של הועדה, אני רוצה להודות לכולם, לכל אלה שסייעו מן הכנסת בארגון האירוע, אני חושב שמגיעות להם מחיאות כפיים.
מאיר שטרית: ועכשיו אנחנו עוברים למלאכה עצמה.
מאיר שטרית: מר לוק בורג, ראש מזכירות יוריקה, הוא יציג בפנינו את ההישגים של יוריקה.
לוק בורג: תודה רבה מר שטרית, על שאתם מקבלים את פניי ועל כך שאתה מאפשר לי להפנות דברים  מטעם יוריקה.
לוק בורג: חברי כנסת, תודה רבה על התעניינותכם,אני שמח לדבר אליכם, לכבוד הוא לי.
לוק בורג: לכבוד הוא לי להיות כאן בכנסת שהיא מקום מיוחד.
לוק בורג: גבירותיו רבותי, היום יש לי הכבוד לדבר בשם יוריקה.
לוק בורג: ואני מבקש לדבר אליכם בהתכנסות בוועידה הבינ-פרלמנטרית של יוריקה.
לוק בורג: יוריקה היא גוף בינ-ממשלתי  ויוזמה פוליטית ומשום כך, חשוב מאד שמדי שנה תהיה לנו הזדמנות להתדיין עם חברי פרלמנטים ולדון בשאלות של תמיכה מעשית וחידושים ובטכנולוגיה  ושמום כך אני רוצה להפנות אליכם דברים, לדון ביוריקה, מאיפה הגענו, מה השגנו ומה בדעתנו להשיג בעתיד כי אם יש משהו חשוב הוא שיהיה חזון, חזון משותף לאירופה וגם לסביבותיה יחד עם הנשיאות של ישראל, חזון עתידה של יוריקה, ואני מקווה שהצגת הדברים תסייע לדיון ותסייע לכם לבטא את דעתכם לא רק כאן אלא כל אחד במדינה החברה שלו כי אנחנו בפיתחה של בחירה חשובה להשקיע במדינות החברות, בעזרת האיחוד האירופי ולכן זה יהיה מאד משוב ליוריקה כדי שתבחן את הדברים וקודם כל איני יוכל שלא להסביר מהי יוריקה.
לוק בורג: יוריקה היא אמנם רשת בינ-ממשלתית, שהוקמה עשרים וחמש שנה ומתמקדת במימון חדשנות, זאת אומרת, לכיוון השוק.
לוק בורג: כל מה שעושה יוריקה, יש לו תמיד מטרה, לממן חברות, לממן חידושים כדי שיהיו יצרני שוק, יוריקה מתמקדת כבר עשרים וחמש שנה בעידוד התחרותיות ויצירת מקומות עבודה ואנחנו יודעים שהדבר הזה קרוב ללבנו יותר מתמיד ולכן, יוריקה, במשך עשרים וחמש שנה, פעלה כדי להגיע ליום הזה ויש לנו הזדמנות פז להשתמש במה שעשינו כסימן לכך.
לוק בורג: במה מדובר ביוריקה מבחינת מדינות אחרות?
לוק בורג: אני לא רוצה לקבוע ולדבר על  כל המדינות, אנחנו כל שנה משנים את הנשיאות, הפעם זו ישראל ובשנה הבאה נהיה תחת נשיאות הונגריה כשגם זה ישתנה ב 1 ביולי.
לוק בורג: אני מבקש לומר מספר מלים על יוריקה השנה כשישראל שימשה נשיאתה, דנו  ביוריקה ובישראל, נדמה לי שזו הפעם הרביעית שאנחנו בכנסת, היינו שלש פעמים בפרלמנט האירופאי וזו סיבה מצויינת להיות כאן בכנסת ונראה לי שאחד הגורמים המרכזיים שהנשיאות של ישראל הביאה ליוריקה הוא הדינמיות של המדינה.
לוק בורג: למעשה, מתייחסים אליכם כאל מדינה סטארט-אפ מאד אמביציוזית ולא מפחדת מכלום וזה חשוב ליוריקה כי יוריקה מושרשת במערכת האירופאית שם אנחנו מקשיבים ולפעמים ממתינים יותר מדי.
לוק בורג: הדבר החשוב, איפוא, ההישג החשוב של נשיאותה של ישראל הוא מימון חידושים במובן הרחב של המילה.
לוק בורג: אתם יכולים לקרוא את ההחלטה שנמצאת לפניכם ותבינו בדיוק במה מדובר.
לוק בורג: אספר לכם מעט על ההיסטוריה של יוריקה.
לוק בורג: ביוריקה ישנם שלשה עמודי תווך, קודם כל הקלאסטר הראשון, הקלאסטרים האלה הם עמוד אחד שהביא לתחרותיות של אירופה, שהיום אירופה מחולקת ,יש הרבה מאד מדינות, לאירופה יש גיוון נפלא ולכן היא יכוהל גם כן למתג את עצמה פה ושם ולהשתנות, יש הרבה מאד דוגמאות של  טכנולוגיה מצויינת, הסתכלו ברחובות, הסתכלו בכיסים תבדקו את הדברים, נראה לי שאין עלי להצטנע, ההישג של הקלאסטרים, של האשכולות של יוריקה הוא מימון תעשיות ופיתוח במחנה אסטרטגית ובכל זאת עלינו לקדם את הדברים  וגם כשנוגעת לתוכנות.
לוק בורג: אני לא רוצה להזכיר לכם ששמונים אחוז של הרכב היום הוא התוכנה ולא המתכת, יש לנו ששה אשכולות חשובים, טכנולוגיות אשר מייצרות טכנולוגיה וביניהן טכנולוגיות שמייצרות פיתוחים הקשורים במים, וזה כמובן חשוב מאד לישראל מבחינת הקלאסטר.
לוק בורג: אנחנו תומכים לא רק בטכנולוגיה אלא גם בסטנדרטים והסטנדרטים הם מאד חשובים כשעובדים עם מדינות חברות אחרות וחברות רבות, וזה חוסך כסף לתעשיה וזהו יתרון מובהק כשמדובר על סטנדרטים באירופה.
לוק בורג: החלק השני הוא פרויקטים אינדיבידואלים זאת אומרת לתמוך בעסקים קטנים ובינוניים ואני אדבר על  כך בשלב מאוחר יותר.
לוק בורג: כבר אמרתי שאני מאד גאה ביוריקה, אנחנו כולנו גאים, ואנחנו הישגנו הישגים רבים, גם כרטיס האשראי וגם ה Flixel Movies שזאת תוכנה מאירופה, גם כן, טכנולוגיה כל דבר שאפשר לחשוב עליו הוא קשור ליוריקה ואני אומר שאנחנו לא משווקים את עצמנו אלא שחשוב שהפוליטיקאים ידעו מאיפה מגיעה ההצלחה הזו, שאין חברות מצליחות, הן לא רוצות לחלוק עם אחרים ולכן, אנחנו צריכים להות מודעים לעובדה שאנחנו משתמשים בכספי משלמי המס כדי לממן את החברות המצליחות.
לוק בורג: כבר הזכרתי את התוכנה בכלי רכב ומבחינה מספרית אנחנו גדולים מאד.
לוק בורג: הסתכלו על המחקר התעשייתי שם אנחנו גדולים.
לוק בורג: מה שחשוב לציין הוא העובדה שיוריקה, כארגון בינ-ממשלתי, ראתה התפתחות חשובה קרי, השתתפות חברות קטנות ובינוניות במחקר בהייטק, ואין זה נכון יותר שחברות גדולות עושות רק הייטק, אנחנו רואים ותר ויותר חברות שמפתחות רעיונות חתדשים שעושות היטק וברור שהחברות הקטנות האלו צריכות מימון ולכן, כשאנחנו מסתכלים על הנתונים של עשרים וחמש השנים האחרונות, כאן, בחלק האדום, אתם רואים שביוריקה הגדלנו את המפעלים ואת החברות הקטנות והבינוניות, הן גורם שאי אפשר להתעלם ממנו.
לוק בורג: המחקר של חברות ותאגידים גדולים נשתנה, אנחנו ראינו שני דברים, שתי התפתחויות חשובות, קודם כל אותן חברות קטנות ובינוניות עובדות עם אוניברסיטאות ונראה לי שהרבה מדינות השתמשו בכך כדי לתמוך בישראל,  ישראל היא אחת המדינות המרכזיות שעוסקות בכך.
לוק בורג: ועוד התפתחות היא החידושים, חברות גדולות מוציאות פיתוחים כדי לא לעשות רק את הפיתוח בשביל חברה שלך עצמך ועכשיו השאלה היא  באמת איך לקדם את זה, מבחינת המספרים קשה לראות, אבל, כאן אנחנו רואים שאם יורוסטאר ועם יוריקה אנחנו גדולים ממש כפי ואיש לא יודע אבל זה נכון, אנחנו צומחים וגדלים עד כדי כך שאנחנו בסוף נהיה עוד גדולים יותר ולמה אנחנו גדלים?
לוק בורג: כי יוריקה, אינה בירוקרטית כל כך ועוד אדבר על כך אבל אחד הדברים שחשובים לנו, כשמביאים טכנולוגיה לשוק הבירוקרטיה צריה להיות נמוכה ואנחנו רוצים לתמוך גם בקונצרנטיומים, אין הרבה, לא יותר מכפי שצריך, אנחנו רואים שיש מספר קטן של משתתפים שגם כן יכולים ליטול חלק.
לוק בורג: מבחינת השאלה כמה אנחנו משקיעים ביוריקה, כמה שקלים, אנחנו מסתמכים על זה כי החברות האלו עדיין קטנות וגם חברות גדולות נדרשות לתמיכה, אבל, מה זה נותן לנו מבחינת המחזור?
לוק בורג: קודם כל אנחנו רואים שכל יורו שמושקע אנחנו מקבלים 3.5 יורו חזרה ולכן, אנחנו מרוויחים 2.5 יורו ולכן, כשאנחנו משקיעים יורו אחד החברות מוכנות להשקיע 2.5 יורו.
לוק בורג: וכאשר אנחנו בוחנים את התוצאה אנחנו רואים שהמחזור הוא פי שלושה עשר ולכן, זה ברור שזה היתרון של יוריקה.
לוק בורג: תרשו לי גם להזכיר שבתוך אותו מחקר יש תמיד חברות שמעורבות ואלו לא יעשו מחקר אם אין להן צפייה טובה על השוק, זה לא אומר שאין סיכון אבל, אנחנו יודעים ש 80% מן הכסף שאנחנו משקיעים איננו מחזיר לנו הכנסה אבל, אותם 20% הם אלה שמחוללים את ההצלחה.
לוק בורג: הייתי רוצה לדבר קצת גם על התכנית של יורוסטאר, תכנית משותפת למדינות החברות של יוריקה והועדה האירופאית.
לוק בורג: הרעיון הוא דומה, החברות משלמות לחברות שלנו, יש להן פרויקטים טובים ואם המדינות החברות עונות על כל התנאים וההערכה שה European commission , נותנת לאותן המדינות היא טובה, ועכשיו מדובר על מאה מליון יורו, לכן, סך התכניות הן כארבע מליון והם מוקדשים ל -   R & D- מחקר ופיתוח.
לוק בורג: יורוסטאר גדלה מאד מהר, בגלל אותה סיבה שיש, מהסיבות שכבר הזכרתי קודם לכן, הרעיון של מחקר ופיתוח הוא חברות שיכולות לעשות את הפיתוח בעצמן וגם את המחקר בעצמן, יכולות להוביל פרויקטים של מחקר, מן המחקר ועד ההגעה לשוק, אלו חברות שבאופן בסיסי הן יכולות להיות חברות קטנת אבל אולי קצת יותר גדולות.
לוק בורג: אכנס לפרופיל שלהן מאוחר יותר.
לוק בורג: הן מסוגלות באופן עקרוני לעשות את המחקר עבור השוק, המדינות החברות דומות למדינות של יוריקה ולא אכנס לזה יותר מדי.
לוק בורג: הקריטריונים ליכולת להשתתף בפרוייקט: תחילה, החברה תמיד צריכה להוביל את עצמה לפרוייקט כי אם מישהו אחר יקח את זה כבר אין פוקוס פה, אם זה מוגדר על ידי מכון למחקר זה כבר לא בהתמקדות הנכונה אנו צריכים חברות שמובילות את הפרוייקט, לפחות שתי חברות מחברות היורוסטאר, יש פה איזושהי הדדיות בעבודה, על מנת לאזן את המימון, אנחנו רוצים לוודא שהפרויקט הוא פחות  משלש שנים, אנחנו רוצים לדחוף את זה אל השוק, אנחנו נציג את זה לשוק רק שנתיים לאחר שסיימו את הפרוייקט.
לוק בורג: כאן אנחנו רואים ש 15% מסך המחקר והפיתוח צריכים להיות מנוצלים על ידי החברות, לא צריכה להיות הגבלה לנושאים מסויימים כי ביורוסטאר אנחנו מאמינים שאף אחד לא יכול להיות כל כך חכם לכתוב את התכנית שלו לבד, השוק לא צפוי, ההצלחות של היום לא נחזו על ידי אף אחד לפני כן לכן החדשנות, המחקר והפיתוח ובמדע לא יהיו לבד.
לוק בורג: החברות יכולות לעשות מה שהן חשובות שהוא הדבר הנכון והטוב ביותר.
לוק בורג: זה אחד החלקים שאנחנו מנסים להוציא בתמיכה של היועצים בחברות שכותבות שאת הצעות המחקר שלהן זה נראה קצת קשה אבל לא.
לוק בורג: אנחנו תיכננו תכנית של יורוסטאר לפיה כל יזם יכול לעשות את זה בערב, במחשב שלו, דרך האינטרנט, לא לקחת את העבודה מהיועצים אלא לוודא שהם חושבים על מה שהם רוצים להשיג, זה מאד חשוב, אם אנחנו רוצים להשקיע במישהו, האדם שמשקיעים בו צריך להיות מודע בדיוק למה שהוא עושה.
לוק בורג: אנחנו רוצים שהתהליכים יהיו מאד כלליים, לא הרבה בירוקרטיה ואלו התוצאות.
לוק בורג: יורוסטאר גדלה מאד מהר, ואנחנו בטוחים שאנחנו, בעוד שלש או ארבע שנים, נעבור ל 12,000 פרוייקטים לשנה ונגיע בסופו של דבר ל 12,000 פרוייקטים לשנה.
לוק בורג: כאן אתם יכולים לראות, מבחינת יוריקה יש פה השפעה מאד רצינית, כי הגידול ביוריקה -מבחינת מספר פרויקטים, קשור לפרוייקט היורוסטאר.
לוק בורג: כאן אנחנו רואים את הפרופיל של הפרוייקט שאנחנו מדברים עליו, 1.4 מליון, שלש חברות מעורבות, שתי מדינות מעורבות וזמן הפרוייקט הולך ומתקצר ומדוע זה קורה?
לוק בורג: מכיוון שהחברות ממהרות מאד להגיע אל השוק, אם אין שפע של כסף למחקר הן מאד ממהרות כי הכסף הולך ונגמר, גם הכסף שהושקע על ידי הממשלה וגם על ידי המשקיעים והחברה עצמה וכאן אפשר לראות שוב, אנחנו רואים הרבה מאד מחקר, מכוני מחקר, אוניברסיטאות, אי אפשר לבקש מן החברות שיעשו את הכל לבד כי הן צריכות תמיכה מן המכונים והאוניברסיטאות בתחומים השונים, ה ICT.
לוק בורג: עדיין שולט, טכנולוגיה, אנחנו רואים פה את כל סוגי התחומים שמתעסקים בהם בפרויקטים.
לוק בורג: זה גרף שמראה לכם מדוע חברות עושות את הפרוייקטים של יורוסטאר, בכחול, 90% מן המוטיבציה של החברות, לכולן יש מוטיבציה לפתח איזשהו תהליך או מוצר וזה לא מתמקד רק בשיתוף פעולה, כך זה היה בימים עברו, אלא יש פה מטרה והמטרה היא מוצר או תהליך שייצא לשוק.
לוק בורג: קצת לגבי הפרופיל של  S.M.E's.
לוק בורג: אני חושב שבמקרה הזה יש לנו מספרים טובים יותר מאשר ב OECD, אולי זו הצהרה קצת יומרנית אבל אני חושב שזה נכון, בעיקר כשאנחנו מתמקדים ב S.M.E.'s.
לוק בורג: כאן אפשר לראות ש 80 %מה  S.M.E.'s.
לוק בורג: בתוך יורוסטאר, יש להן רמה גבוהה מאד של אינטנסיביות.
לוק בורג: כאן אנחנו רואים את מספר האנשים המועסקים, החברות מיקרו, חברות הסטארט-אפ , ביורוסטאר אנחנו רואים שיש חברות קטנות שהן ממש בתחילת הדרך שלהן ושם יש תשעה עובדים, אחר כך יש את חברות הביניים עם בין עשרה לארבעים ותשעה והקבוצות הגדולות ביותר הן חברות שיש בהן חמישים עד מאתיים ארבעים ותשעה עובדים והן חשובות מאד לגידול באירופה בכלל.
לוק בורג: כאן אנחנו רואים שהמחקר, האינטנסיביות של המחקר, מקטן לגדול, אנחנו רואים שהאנשים האלה עושים הכל בו זמנית, את הניהול ואת המחקר.
לוק בורג: כמובן שעבור חברות בגודל בינוני זה מאד קשה וגם לחברות הגדולות.
לוק בורג: הדבר החשוב ביותר, ואני מבקש את שימת לבכם לשיקופית הזו, היזמים שלכם.
לוק בורג: כאן אנחנו רואים שב 90% מן המחזור של החברות הקטנות, של הסטארט-אפים, מדובר ב 160%.
לוק בורג: הציפיה לגידול היא די גבוהה.
לוק בורג: כמובן שזה קטן יותר לחברות הבינוניות והרבה יותר קטן לגבי חברות הסטארט אפ המתחילות אבל, אלו חברות שיהיו החברות הגדולות בעתיד.
לוק בורג: מדוע?
לוק בורג: כי הן עושות הטכנולוגיה, הן בינלאומיות והן מתמקדות בצמיחה.
לוק בורג: כמובן שהדיון צריך להיות ביוריקה איך אנחנו תומכים באותן חברות?
לוק בורג: איך אנחנו תומכים במערכת?
לוק בורג: יש לנו רעיון מאד  סצפציפי ואנחנו רוצים לבדוק את הרעיון עליכם, לא רק לתמוך לאורך שרשרת הערך שדיברנו עליה הרבה זמן, לקבל ממחקר אל השוק אלא, מה שאנחנו רוצים לשים באמצע הדיון הזה, להתחיל לתמוך בחברות, מגידול עד שהן בוגרות.
לוק בורג: כאן אנחנו משתמשים בהקבלה לצב.
לוק בורג: הצבים מתחילים במספרים רבים על החוף, הרבה ביצים, יש אלפי ביצים אבל הרבה מן הביצים לא יגיעו למים חזרה והשאלה היא מה אנחנו צריכים לעשות, עבור אותן חברות קטנות כדי לוודא שהן יש להן איזשהו צ'אנס לשרוד כי הן יכולות להיות בין המצליחות ביותר ובכן, כדי לוודא שהן יוכלו לשרוד.
לוק בורג: השלב הבא הוא כמובן כשהן מגיעות למים.
לוק בורג: אלו והפרויקטים של יורוסטאר, הן מסוגלות לקחת איזשהו מענק, לממן חלק מן הפעילות של עצמן.
לוק בורג: בדרך כלל, הן די מצליחות, כבר בשלב השלישי, כשהן מסוגלות להגיע לשוק, למים העמוקים יותר, הן יוכלו לקחת הלוואות, כיצד הן לוקחות את ההלוואה?
לוק בורג: החברות, בתור ממשלות, איך אנחנו מחלקים את הכסף לחברות האלו כדי לוודא שהן חברות חזקות, שהן משלמות מסים, מייצרות מקומות תעסוקה והשלב האחרון הוא כשהן צריכות לעשות spin לחברות חדשות, להטיל ביצים כביכול על החוף, מחדש.
לוק בורג: אני מבקש את  שימת לבכם לדבר הזה ועד כמה הוא חשוב, לא רק לראות כיצד אנחנו מביאים את המחקר אל השוק אלא, לתמוך גם בחברות עד כמה שיותר מהר, שיהפכו בעצמן למנועי צמיחה ולברות-תחרות.
לוק בורג: אם יש לנו 12,000 פרוייקטים, חשוב מאד למצוא את הכסף לכך והכסף לא נמצא באיחוד האירופאי אלא במדינות החברות.
לוק בורג: חשוב מאד שיהיו לנו מענקים מאוזנים ולכן אנחנו הגבנו ל green paper, לוודא שכולם באירופה יודעים שהתכנית הזו חשובה, היא תכנית מפתח לפיתוח אירופה כולה, כיום מדברים על זה, כשאנחנו כאן, בשתיים, השרים שלכם במדינות שלכם דנים במסקנות שכבר הוכנו בעזרת הנשיאות ההונגרית –ואני רוצה להודות להונגריה מאד, כי זו היתה עבודה מאד קשה ועשו אותה היטב, תודה רבה לכם.
לוק בורג: בסופו של דבר, אני חושב שחשוב מאד להציג את האמביציות שלנו עבור חברות  יורוסטאר, לקבל את המסקנות שיציגו מן הצד הישראלי, יורוסטאר 2, שייגמר בעוד שנתיים, כמובן שאנחנו מתמודדים עם הנושא של התקציב, אנחנו לא נצטרך 400 אלא אולי משהו כמו 2 בליון, אנחנו צריכים גם לדון בנושאים של זמן לחוזה, עד שחוזה, כלומר, מדובר פה בפרוייקט מממשלתי או תכנית ממשלתית היא כמובן תלויית זמן, אנחנו יכולים לנסות להימנע מכך אבל זה דבר שצריכים להתמודד אתו ולכן, לאחרונה, היה לנו איזשהו דיון מאד מעניין בין לא השרים אלא הגופים המממנים הלאומיים כי להם יש תכניות ספציפיות שמביאות להצלחת היורוסטאר.