GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב לזר: למשל בשרפה בכרמל השתמשנו במערכות טכנולוגיות, המפקד הכללי של המשטרה שפיקד על האירוע, כשהוא רצה לתת הנחיות יש לנו מערכות שיודעות לקשור בין הרשתות.
יעקב לזר: אנחנו עושים שימוש רב במערכות האלה.
יעקב לזר: אנחנו יודעים היום לקשור את הרשת שלי לרשת של "מירס" והניידת בדרום שאין בו כיסוי יודעת לקשור אחת לשנייה.
יעקב לזר: אלו דברים שאנחנו יודעים ועובדים איתם, ואפשר עוד לפתח.
יעקב לזר: לסיכום העניין, אנחנו רואים רשת אחת שיושבים עליה רשת first responder's שמקושרים לפיקוד העורף.
יעקב לזר: אנחנו רואים את הרשויות המקומיות על פיקוד העורף כי בזמן בשגרה לנו אין מה להתעסק עם הרשויות המקומיות גם לא עם מגן דוד אדום.
יעקב לזר: במצב חירום פיקוד העורף מוביל.
יעקב לזר: לדעתי את הרשת שלו לקחת או שבמקביל לאפשר רשת PPT כזאת שעל ה- PPT אפשר לתת עדיפויות ולעשות פטנטים ששונים משיחת הסלולר הרגילה, וכך לבנות את הרשת הזאת.
יעקב לזר: זה לגבי התפיסה.
יעקב לזר: בנוגע לשרידות זה דיון אחר לגמרי.
יעקב לזר: בסוף יש אנטנה, יש עמוד.
יעקב לזר: היום יש מלחמת גיהינום להקים אנטנה במדינת ישראל -אפילו לגוף בטחוני.
יעקב לזר: זה משהו שאנחנו מקיאים עליו דם, אין מצב שילוב, אין רציונאל שאומר איך מכסים את מדינת ישראל בתקשורת.
יעקב לזר: כשזה נופל אין משהו שיכול לגבות אותו.
יעקב לזר: יכולת ההתאוששות מאוד נמוכה.
מאיר שטרית: יש לכם הצעה לתכנון?
מאיר שטרית: אתם יכולים להעביר את ההחלטה לגבי כל מה שאתם צריכים למערכת הביטחון?
יעקב לזר: ראשית אנחנו עושים את זה.
יעקב לזר: שיתוף הפעולה בתוך כוחות הביטחון כבר קיים מספר שנים.
יעקב לזר: אנחנו פורסים מדדי האחד עם השני.
יעקב לזר: אבל תשכח שחוץ מהצבא אף אחד לא נמצא.
יעקב לזר: אחד המניעים שלנו הוא שאנחנו עובדים על פי חוק.
יעקב לזר: אנחנו כמשטרה לעולם לא נעבור על החוק ולא נעשה משהו בניגוד לחוק גם אם הוא משהו מציל חיים בסוף.
לירון גולדנברג: אנחנו נשמח להציג מצגת של שישה שקפים כולל שקף התודה בסוף.
לירון גולדנברג: אנחנו מסכימים באופן עקרוני לכל הדברים שנאמרו כאן, זה גם פתיח טוב למצגת הקצרה שלנו.
לירון גולדנברג: אני אתן לאיתן פלדמן מחברת מירס, מנהל האגף הביטחוני והאחראי על החירום בחברה להציג אותה.
לירון גולדנברג: בסוף יש סרט של שתי דקות.
איתן פלדמן: דיברו כאן על פרויקטים, סטנדרטיים, טכנולוגיות, תהליכים, חוקים, יש פתרון קיים.
איתן פלדמן: כל הדברים שדיברו עליהם אלו דברים שייקח זמן לממש אותם החל בשנה, שנתיים-שלוש, זה תהליך שייקח זמן.
איתן פלדמן: אבל מה יקרה אם יש היום אירוע בטחוני כלשהו במדינת ישראל?
איתן פלדמן: זה יכול להיות אירוע בטחוני או רעידת אדמה.
איתן פלדמן: יש מערכת קיימת לכל הכוחות שמעורבים בזה.
איתן פלדמן: צריך מישהו שייקח עליה אחריות ושיגיד שעם זה משתמשים היום.
איתן פלדמן: אני לא מדבר על first responder's שדיבר יעקב לזר, כי הם באמת צריכים מערכת עם שרידות יותר גדולה, ואת זה ייקח זמן לממש.
איתן פלדמן: היום יש את זה למשטרה ואין לכל השאר.
איתן פלדמן: אפשר היום לקבוע שהפתרון לחירום כרגע היא הרשת הקיימת.
חיליק סופר: אתה אומר שאתה רוצה להיות ספק יחיד?
איתן פלדמן: אני אומר שאין היום תחרות ברשת הווקי-טוקי של "מירס".
איתן פלדמן: אתה יכול להסתכל על זה מבחינה עסקית ואתה יכול להסתכל על זה מבחינה לאומית.
איתן פלדמן: אם יש פתרון לאומי אחר למדינת ישראל תהיה תחרות, אם אין פתרון לאומי אחר אני חושב שהפתרון צריך להיות לבעיה הלאומית ואחר כך לחלק המסחרי.
איתן פלדמן: אלו מעגלי התקשורת שבעצם ישנם בחירום.
איתן פלדמן: אנשים שנמצאים בתוך האירוע ה-first responder's.
איתן פלדמן: הכוחות בינם לבין עצמם.
איתן פלדמן: זה גם ברמה של כוח ייעודי וגם ברמה גיאוגרפית.
איתן פלדמן: זה בעצם מראה את הצורך ברשתות תקשורת לכוחות שמעורבים.
איתן פלדמן: יעקב לזר דיבר על first responder's אבל העירייה היא גורם לא פחות דומיננטי.
איתן פלדמן: בחירום אף אחד לא מסתכל עליה.
איתן פלדמן: היום לעירייה זו תקשורת סלולר שהיא משאב היחידי שיש לה.
איתן פלדמן: בעיות תקשורת - כדי שיבינו למה נוצרות בעיות במערכות התקשורת – מערכות התקשורת בנויות בצורה סטטיסטית.
איתן פלדמן: אם כאן בכנסת, אני חושב שזה נכון לכל המערכות, אם כאן בכנסת יש 120 חברי כנסת חברות התקשורת מקצות 40 מנויים שיוכלו לדבר בו זמנית.
איתן פלדמן: ברגע שיש אירוע מסוים, כמו נפילת פצצה או רעידת אדמה אם ירצו 50 חברי כנסת לדבר בו זמנית אז הרשת תחסם או תיפול.
איתן פלדמן: כאן נוצר אפקט דומינו כי הגזרה הזאת נחסמת וגזרות אחרות שמנסות לעבור דרך כאן נחסמות, בצעם אפקט הדומינו משתק את המערכת הקשר.
קריאה: הסלולר.
איתן פלדמן: הסלולר, וזה נכון גם לתקשורת רגילה.
איתן פלדמן: זה בעצם האפקט שחשים בו באירועי חירום.
איתן פלדמן: ב"מירס" יש למעשה שתי רשתות הבנויות אחת על השנייה.
איתן פלדמן: יש מערכת סלולר שהיא כמו שאר חברות הסלולר.
איתן פלדמן: יש מערכת מעליה שהיא מערכת טרנקים שדיבר עליה יעקב לזר, שהיא מערכת שפחות נחסמת בחירום.
איתן פלדמן: בכל אירועי החירום שהיו במדינת ישראל המערכת לא נחסמה, לא נפלה, לא קרסה ונתנה שירות לכולם, גם לעיריות, גם לגורמי הביטחון.
איתן פלדמן: יש לה 600 אתרי כיסוי מלא ברחבי הארץ והיא נותנת את הפתרון הזה.
איתן פלדמן: היום למעשה על הרשת הזאת יש 180,000 מינויים שהם מינויים שהם מינויים של מערכת הביטחון כולל רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, שיש להם את ה"מירס".
איתן פלדמן: הדבר היחיד הוא שצריך גורם על שיכלול אותה, שיקבע תור, שיקבע תפוצה, שיפרסם ספר טלפונים או 'אקשים' בשפה הצבאית ויגיד לכל אחד איך הוא מתקשר עם השני.
איתן פלדמן: היום אין עדיין את הגורם הכולל שיגיד לכל אחד איך הוא מתקשר עם השני.
איתן פלדמן: כשיש אירוע ורוצים לפנות בית ספר מסוים, מגיעים כל הכוחות וכל כוח מגיע עם המכשיר של "מריס".
איתן פלדמן: מפקד האירוע, בהתחלה הוא מהמשטרה ואחר כך הוא מפיקוד העורף, הם הולכים עם מכשיר אחד של רשת המשטרה, מכשיר שני של פיקוד העורף, מכשיר שלישי של מגן דוד אדום, "מירס", "פלאפון" ובעצם בן אדם מסתובב עם חמישה או שישה מכשירי קשר.
איתן פלדמן: גם אם ייקחו טייס, ואני בא מהכיוון של חיל אוויר, אין לו קשב מי קורא לו מתי ואיפה, והאמצעים ישנם.
איתן פלדמן: תקן 'חוסן בטחוני' -אנחנו כל הזמן מנסים להמציא את הגלגל מחדש מכל מיני כיוונים.
איתן פלדמן: בארצות הברית גיבשו תקן לעבודה של חברות בשעת חירום.
איתן פלדמן: יש תקן של מכון התקנים שנקרא 'תקן חוסן בטחוני'.
איתן פלדמן: הוא מדבר על התנהלות ושרידות של חברה ברמת החברה, הוא בבדיקה של מכון התקנים.
איתן פלדמן: מכון התקנים בודק ISO, מכון התקנים בודק שרידות ויתירות של חברה.
איתן פלדמן: זה קיים ואפשר להריץ את זה.
איתן פלדמן: הפעילויות של "מירס" בחירום - אני לא אדבר כי עדיף לשמוע את הלקוחות בשתי דקות.
מאיר שטרית: אתה מוכן לחזור על נושא התקן, מה הבעיה עם התקן?
איתן פלדמן: התקן הזה הוא תקן מכון התקנים.
איתן פלדמן: אין בעיה, אף אחד לא נמצא כאן.
איתן פלדמן: היחידים שנמצאים הם "מירס".
לירון גולדברג: כרגע רק חברת מירס אימצה את התקן הזה מכלל חברות התקשורת.
לירון גולדברג: זה תקן שמאפשר לחברה התמודדות פנימית במצבי חירום.
לירון גולדברג: משרד התקשורת עומד איתנו כרגע בקשר וגם עם מכון התקנים, ממה שאני יודע, כדי לאמץ את התקן הזה ולקבוע חובה שחברות התקשורת יאמצו אותו.
לירון גולדברג: המנהל הכללי יכול להתייחס לזה.
איתן פלדמן: אני רוצה שנשמע את הלקוחות כדי להבין את המשמעות מבחינתם שהקשר הזה נותן להם בשעת חירום.
איתן פלדמן: סרט של שתי דקות עם ראשי מועצות, סרט שימחיש הכי טוב את המשמעות.
הקרנת סרט: - "- - - - מערכת תקשורת מן הסתם היא גורם מאוד חשוב.
הקרנת סרט: היכולת לקבל התראה עוד לפני שהיא נשמעת לכלל הציבור, היכולת לתקשר עם האנשים שנמצאים בשטח, יכולת תקשורת בין הגורמים ובתוך כל ארגון גדול בתוך עצמו.
הקרנת סרט: הרשת היחידה שבעצם תפקדה זו רשת "מירס".
הקרנת סרט: אתה מיד קופץ ומזעיק את האמבולנס, את המשטרה, כיבוי אש ואת כוחות ההצלה.
הקרנת סרט: זאת הייתה הרשת היחידה שהייתה זמינה".
הקרנת סרט: - "אנחנו מכירים את "מירס" מימי הפעולה שלה במועצה.
הקרנת סרט: יש לה את היכולת ליצור קשר גם עם מערכות קורסות.
הקרנת סרט: זה בצעם מציל חיים ואתה יכול ליצור קשר גם בכלי וגם בווקי-טוקי וזה היתרון שלנו על פני מכשירים אחרים כי הוא נותן מספיק זמן לאנשים להתארגן.
הקרנת סרט: הקשר עם התושבים הוא קשר רציף וזה טוב, זה משרה בטחון ומחזק את האמון בינינו לביניהם" - "אין ספק שהתקשורת היא הגורם מספר אחת במתן השירות.
הקרנת סרט: סנכרון כל הגורמים למידע אחד, אחיד והנחיות אחידות מחייבים תקשורת אמינה, מהירה וזמינה.
הקרנת סרט: לכן הלכנו לכיוון של "מירס".
הקרנת סרט: לנו ברור שההצלחה של מתן שירות במצב כזה קשורה ותלויה במכשירי ה"מירס".
הקרנת סרט: - "אני חושב שבכל מקום צריכה להיות מערכת תקשורת שנותנת פתרונות לנושאים שהם חורגים מהשגרה.
הקרנת סרט: הדבר הזה הוא פשוט מציל חיים.
הקרנת סרט: זה הוכיח את עצמו ואני מקווה שמתוך השגרה נצא ונרחיב את זה גם לחירום - לטובת כולם.
הקרנת סרט: הרחבה של התשתית תיתן מענה כמעט מושלם לתושבים שלנו בשעת חירום".
איתן פלדמן: אני יכול להגיד רק מילה לסיכום.
איתן פלדמן: המערכת הזאת קיימת.
איתן פלדמן: היא קיימת אצל הלקוחות ביד.
איתן פלדמן: פשוט צריך להפעיל אותה.
יעקב לזר: אדוני היושב ראש, לדעתי הדיון כאן הולך למקום שלא היה מטרתו.
יעקב לזר: אני מצטער לומר את זה.
יעקב לזר: מדברים על איזו רשת צריכה להיות.
יעקב לזר: בזה רח"ל – רשות חירום לאומית מטפלת עכשיו.
יעקב לזר: כל הכבוד ל"מירס" היא יופי של רשת.
יעקב לזר: אבל אם כעת האנטנה תיפול איך מאוששים אותה?
יעקב לזר: אם מרכז המערכת של "מירס" נופל איך פועל מרכז אחר?
יעקב לזר: אני חושב שזו לא הייתה מטרת הדיון וכעת אנחנו נכנסים לשאלה איזו רשת צריכה להיות.
יעקב לזר: אבל אם יחסם תדר איך משרד התקשורת פועל להביא לי תדר חלופי?
מאיר שטרית: נציגי "מירס" אומרים "אתם הרי מקימים עכשיו רשת חדשה" כמו שאתה אמרת הרשת המיוחדת שאתם מקימים.
מאיר שטרית: אני לא יודע מתי כי לא מסרת לוח זמנים.
יעקב לזר: אמרתי שאני אשמח שתבוא לבקר ואני אתן פרטים.
מאיר שטרית: יש לוח זמנים?
יעקב לזר: סיימנו את פריסת התשתית.
מאיר שטרית: אבל מה עם הגורמים האחרים?
יעקב לזר: אני אומר שוב, אנחנו יחד עם רשות חירום לאומית בעבודת מטה מאוד מתקדמת.
יעקב לזר: כלומר אנחנו יודעים לאפיין עכשיו וברור שבסופו של דבר נגיע לשאלה כמה כסף צריך לתקצב.
מאיר שטרית: חברת מירס אומרת שעד שתקימו את הרשת שלכם, כלומר אם יש מחר רעידת אדמה, נמצא כאן נציג שאומר שיש רשת עם פריסה בכל הארץ, מערכת שפועלת עם 600 אתרים, עד הקמת הרשת החדשה תשתמשו ב"מריס.
יעקב לזר: ראשית משתמשים.
יעקב לזר: יש הפרדה.
יעקב לזר: אגב גם מגן דוד אדום ולגם לכיבוי אש מפעילות רשתות קונוונציונליות, גם באסון בכרמל לא היה מצב שלא דיברו.
יעקב לזר: בואו נשים את הדברים בפרופורציות.
יעקב לזר: אבל אם כעת יגידו שגזרת טבריה קרסה, איך בדיוק ה"מירס" ייתן מענה כשאין אתרים?
יעקב לזר: איך מאוששים את זה מחדש?
יעקב לזר: "מירס" להבדיל מהמכשיר המשטרתי, שני מכשירים של "מירס" לא יודעים לדבר האחד עם השני.
יעקב לזר: אני יודע וגם פיקוד העורף יודע לפרוס, ככה עובד בפיקוד העורף כבר שנים.
מאיר שטרית: המערכת שלכם היא משהו אחר.
מאיר שטרית: אבל ייקח זמן עד שהיא תהיה.
מאיר שטרית: אני חושב שזו הבעיה.
יעקב לזר: אני חושב שמטרת הדיון אומרת שאם יהיה משבר תקשורת אזורי גזרתי, לא משנה ממה הוא נובע, בין אם מנפילת טיל, מרעידת אדמה או משהו אחר, איך אנחנו מאחדים את הכוחות, מהן הדרכים הנכונות כדי לאושש את התשתיות האלה?
יעקב לזר: זאת מטרת הדיון וכך הבנתי את נושא הדיון.
יעקב לזר: אני חושב שרשות חירום לאומית עושה ומובילה כאן עבודה נכונה.
מאיר שטרית: שתי מטרות לדיון.
מאיר שטרית: ליצור מצב שבעת חירום יש לנו מערכת קיימת, עובדת, מרושתת, שנדע שבשעת חירום יש מערכת עובדת.
מאיר שטרית: זו מטרה אחת, לצערי היום זה לא קיים.
מאיר שטרית: צריך לומר את האמת שהיא לא קיימת כי אם מחר יש רעידת אדמה או חלילה מתקפה על מערכות קשר, היום אין לנו תשובה טובה לתרחיש כזה.
מאיר שטרית: אתה בעצמך אומר שהיום אתם במשטרה בפריסה, זה לא נמצא בכיבוי אש ולא נמצא בגופים אחרים שהם כוחות ההצלה שמגיעים ראשונים.
יעקב לזר: ראשית יש היום, כמו 'רשת מציל' יש לנו רשת משותפת של כוחות הצלה וחירום.
יעקב לזר: אני אומר שהבעיה העיקרית שלנו היא מה קורה כשיש משבר תקשורת ואיך מתאוששים ממנו.
יעקב לזר: בעניין של איך מדברים אני חושב שרשות חירום לאומית עושה ומובילה כאן תהליך שלדעתי הוא נכון.
יעקב לזר: יכול להיות שאתם יכולים להפעיל את כובד משקלכם, אני יודע שיש לך יכולת השפעה כדי לקדם את זה.
יעקב לזר: זה בסדר, הייתה הצעת מחליטים בממשלה שהתקדמה בעניין ונמשיך בזה.
יעקב לזר: השאלה היא איך מדינת ישראל נערכת למקרה של משבר.
יעקב לזר: נפלו תרנים, קרי התרסקו מתגים, קרי מתג אחד של חברה סלולר נפל, במקרה הזה אני לא רואה הבדל.
יעקב לזר: למשל בארצות הברית הסלולר הוא כלי מציל חיים.
יעקב לזר: אם אתה עכשיו מחייב 100 בארצות הברית, בישראל אסור לך לראות את המיקום של האדם, שם במוקד שמקבל את שיחת 100 הוא מקבל על המחשב את המיקום הסלולר כי הבינו שכל אחד הולך עם הסלולר.
יעקב לזר: כאן במדינת ישראל כשהעלנו את זה אמרו "זה צנעת הפרט".
יעקב לזר: חס וחלילה כשאדם מתקשר ל- 100 שנדע.
יעקב לזר: צריכים לקבל חוק מיוחד "חוק גולדברג" כדי לאתר את האדם הזה.
יעקב לזר: לחברות הסלולר יש חשיבות לא פחות מל"מירס" ולא חשוב משטרת ישראל.
יעקב לזר: השאלה הנשאלת איך יחד עם הצבא ועם הגורמים במדינת ישראל ניתן לצאת ממשבר שמתחיל מחסימת תדרים וכלה במשבר עמוק בתשתיות.
מאיר שטרית: מה שאתה אומר הוא נכון וגם מה שאני אומר נכון.
יעקב לזר: אני אומר שכאן יש תהליך להסדיר את רשתות התקשורת, לדעתי בהמשך של "קול ברמה" העסק נשרך מאוד מאחור.
יעקב לזר: נניח שתהיה רשת, ונגיע למצב הזה בעזרת ה', אני מאמין שגם זה יקרה.
יעקב לזר: היה ויהיה משבר מה עושים אז?
איתן אפרתי: מדובר על סיכוני ייחוס שונים.
איתן אפרתי: אם "מירס" יכול לתת פתרון טוב אז - - -
יעקב לזר: "מירס" תלוי בתרנים.
איתן אפרתי: מדברים על סיכוני ייחוס שמדברים על כיסוי תקשורתי אז גם "מירס" לא תוכל לתת.
איתן אפרתי: לכן שניכם צודקים.
איתן אפרתי: כל אחד מכם מדבר על ייחוס שונה.
לירון גולדברג: אנחנו רק רוצים להדגיש שמה אמרת נכון בנושא הקיים שכרגע אין מענה ולחברת מירס אכן יש את המענה.
לירון גולדברג: בנוסף לזה גם כשתהיה רשת המשטרה שהמדינה החליטה להשקיע מאות מיליונים בה, ברגע שהיא תקום עדיין לא יהיה מענה לכל העורף האזרחי.
לירון גולדברג: המשטרה אמרה שאת העיריות היא לא מכניסה וגם בתי חולים לא יכנסו, כל גופי החירום כולל "אגד" שצריך להניע, המאפיות וכל גוף כזה, ולכל המפעלים החיוניים לא יהיה להם מענה על הרשת המשטרתית שרשות חירום לאומית מובילה.
לירון גולדברג: גם רשות חירום לאומית אמרה שבשלב הראשון לא רוצים להכניס את כיבוי אש, מגן דוד אדום ואת הגורמים first responder's.
לירון גולדברג: אמר אילן דוידי שגם בשלב השלישי שלהם הם אולי ישקלו אם להכניס את כל הגורמים שהם העורף האזרחי.
אילן דוידי: הדיון הזה עקר כי אף אחד לא פסל את השימוש ב"מירס".
אילן דוידי: מחר יהיה אירוע ישתמשו בה.
יעקב לזר: דה פקטו משתמשים, אבל מה יקרה אם יהיה משבר תקשורת?
איתן פלדמן: למה משטרת ישראל הלכה למערכת כזאת ולא לקחו את "מירס"?
מאיר שטרית: אפשר לקחת גם את "מוטורולה" וגם את "מירס".
איתן פלדמן: כשמפתחים את המערכת במקביל יש את "מירס", זה לא סותר.
ליפא אוגמן: יש חברות עם 2,000 אתרים ולא עם 600 אתרים, 2,300.
ליפא אוגמן: אני מחברת סלקום ואני מדבר כמומחה.
ליפא אוגמן: יש חברות עם 2,200 אנטנות תן להם משאבי תדר שיהיו רק למגזר הביטחוני והם ייתנו פתרון יותר טוב מ"מירס".
לירון גולדברג: הם לא יכולים לתת פתרון יותר טוב מ"מירס".
מאיר שטרית: אמרתי בתחילת הדיון ואתם לא הייתם בתחילת הדיון, אמרתי שאני יזמתי את הדיון הזה על רקע הנפילה ב"סלקום".
מאיר שטרית: לא הצלחתי לקבל תשובה מ"סלקום" כשפנינו אליהם באמצעות מחלקת המחקר והמידע.
מאיר שטרית: לא קיבלנו עד היום שום תשובה לקראת הישיבה מה קרה, מדוע קרסה המערכת, איך אתם ערוכים לזה, איך אתם מונעים את זה בעתיד.
ליפא אוגמן: היה השבוע דיון בכנסת.
מאיר שטרית: אז מה אם היה דיון בכנסת?
מאיר שטרית: עניתם בדיון הזה אז אסור לכם לענות למחלקת המחקר והמידע של הכנסת כי היה דיון לפני שבוע בכנסת?
ליפא אוגמן: ענינו לכנסת עם כל הכבוד הראוי.
מאיר שטרית: אתה יושב היום בכנסת אז תענה, אם יש לך תשובה ואתה יודע מה קרה תן תשובה, ספר לנו כי אנחנו רוצים לדעת מה קרה ב"סלקום" ולמה נפלה המערכת, ולמה זה לא יכול לקרות מחר בבוקר פעם נוספת?
מאיר שטרית: אם אתה יודע מה קרה תרגיע אותנו ותגיד שמצאתם את התקלה, תיקנתם וזה לא יכול לקרות מחר.
מאיר שטרית: אתה יכול לומר את זה?
איתמר ברטוב: אני סגן המנהל הכללי לרגולציה ב"סלקום".
איתמר ברטוב: אמרנו שזה לא יכול לקרות מחר, אמרנו את זה על דעת מומחים.
איתמר ברטוב: אמרנו את זה באופן ברור לפני שבוע בכנסת.
איתמר ברטוב: מסרנו פירוט מלא של כל התמונה וזה נמצא בפרוטוקול הכנסת.
מאיר שטרית: למה נפלה המערכת?
מאיר שטרית: ליפא אוגמן:
מאיר שטרית: מאז הפרוטוקול של ועדת הכלכלה הרבה לא השתנה.
מאיר שטרית: אפשר לקרוא שוב את הפרוטוקול כי אין לנו מה לחדש.
מאיר שטרית: כל מה שנאמר כאן שהתקלה הייתה מורכבת והייתה תופעה מורכבת.
מאיר שטרית: אנחנו עדיין לא יודעים את סיבת התקלה.
מאיר שטרית: כל מה שאנחנו עושים על מנת לאתר את הסיבה, כדי לאתר אותה זה לעשות ניסוי אותו אנחנו מתכננים לעשות בחוץ בארץ והוא להקים סימולציה של רשת דומה ככל שניתן להקים אותה, זה לא דבר של מה בכך.
מאיר שטרית: אנחנו עושים דיונים להוספת תשתית.
מאיר שטרית: זה הולך להתפרס על מספר מדינות כי אין במעבדה אחת מסוימת את כל הציוד הרלוונטי.
מאיר שטרית: זה יתבצע בשתיים-שלוש מעבדות ויתפרס בכל אירופה.
מאיר שטרית: אני מקווה שבאותו ניסוי נוכל למצוא את סיבת הבעיה.
מאיר שטרית: יכולות להיות הרבה סיבות – אנחנו לא יודעים מה סיבת הבעיה.
מאיר שטרית: אז איך הוא יכול לומר שזה לא יקרה מחר?
ליפא אוגמן: תקלות יכולות לקרות.
ליפא אוגמן: תקלה כזאת לא תקרה כי אנחנו עשינו, והסברנו גם בוועדה שהייתה במשרד התקשורת, אנחנו נמצאים היום בקונפיגורציה רשת ששירתה אותנו כבר הרבה שנים ארוכות.
ליפא אוגמן: חזרנו אחורה ואנחנו במידה מסוימת בהקפאה עד שלא נעשה את הניסוי.
ליפא אוגמן: הניסוי הזה מתוכנן לעוד שלושה חודשים.
ליפא אוגמן: לדעתי אנחנו נוהגים כך גם באחריות כדי שהיא לא תחזור.
אפרים מושקטו: אני עובד במוטורולה.
אפרים מושקטו: אני מרשה לעצמי למרות שאני לא מייצג את פיקוד העורף לומר.
אפרים מושקטו: השתחררתי מהצבא לפני כשנה וחצי אחרי שמונה שנים בפיקוד העורף כולל מפקד מחוז חיפה וקצין אג"ם העורף.
אפרים מושקטו: כך שאנחנו מכירים די טוב את כל מה שקשור לחירום, בין אם אלו אירועי חירום בשגרה או מלחמה או תרחיש כזה או אחר.
אפרים מושקטו: בסופו של המשחק זה בין אפס למאה שצריכים לשחק ולשאוף כמובן להגיע למאה, מתוך הנחה שאנחנו לא רוצים להיות לא באפס אלא במאה.
אפרים מושקטו: אני אומר שלפחות לדעתי, גם מהיבט השני של הניסיון שציינתי, הפתרון בסוף צריך להיות מערכות קשר פרטיות בדיוק כמו שהציג כאן יעקב לזר מהמשטרה.
אפרים מושקטו: מערכות קשר לא ציבוריות כי אנחנו צריכים להכין את עצמנו לחירום – לנקודה של החירום בחצי שעה או בשעה ולאחר מכן, החל מהשרפה בכרמל עד לרעידת אדמה שתהייה או באירועי מלחמה.
אפרים מושקטו: כשיש מערכת קשר צבאית אז כל גוף בטחוני יודע להתאים את המערכת למה שהוא צריך.
אפרים מושקטו: הגדולה של המערכת הפרטית, ובוודאי המערכת שהוצגה כאן שקיימת במשטרה, שתהיה ביוני בפיקוד העורף וקיימת בנמל אשדוד, הגדולה שכל אחד יודע להתאים את הדרישות המבצעיות שלו למה שהוא רוצה בגוף הביטחוני שלו בתוך המערכת בלי להיות תלוי מה קורה בכלל באגף האזרחי והציבורי.
אפרים מושקטו: הגדולה הנוספת של המערכת היא שלמרות שהיא פרטית והיא מותאמת הוא יכול לדבר האחד עם השני.
אפרים מושקטו: זאת אומרת כן, אתה יכול לדבר בין המשטרה לבין פיקוד העורף, לדבר בין פיקוד העורף למגן דוד אדום וכיבוי אש כולל לדבר עם "מירס" או טלפון אחר.
אפרים מושקטו: הכול תחת שליטה של אותו גוף בטחוני שמחליט מה הוא צריך עם המשאבים שלו – זה דבר מאוד חשוב.
אפרים מושקטו: הנקודה הבאה המאוד חשובה, אני מדגיש כי נגעו בה, היא שמערכת הקשר הפרטית גורמת לכך שאם נפגע לך התא המרכזי אתה יכול לדבר בנפרד, מרמת המכשיר עד רמת האזור.
אפרים מושקטו: קרה לך אירוע בחיפה וכל היתר נפל אתה יכול לדבר רק באזור חיפה האחד עם השני באותו צורה.
אפרים מושקטו: זו שרידות שלא בטוח שהיא קיימת.
אפרים מושקטו: אני לא רוצה לדבר כעת על חברות אחרות.
אפרים מושקטו: לא בטוח שהיא קיימת בחברות אחרות ויש כבוד ל"מירס" אבל כשאני הייתי מפקד מחוז לא היה אירוע טרור אחד שרצנו כולם לנקודה והצלחנו חופשי לדבר בצורה תקינה.
אפרים מושקטו: יש כבוד כמו שאומרים בצבא לחברת "מירס".
אפרים מושקטו: הדבר הזה קיים והוא לא דבר עתידי.
אפרים מושקטו: מערכת רדיו קיימת בווריאציה כזאת או אחרת גם היום עוד לפני שמכניסים את המערכת החדשה.
אפרים מושקטו: היא קיימת ועובדת.
אפרים מושקטו: לצערנו הרב ברשויות המקומיות, אולי מישהו אחר יכול לגעת בזה, רצו מהר לפתרון של ה- PPT וזנחו את הפתרון של מכשירי הקשר הרדיו הפשוטים שמכירים, כדי שיוכלו לדבר בחירום.
אפרים מושקטו: גם זאת נקודה חשובה שצריך לראות שבכל רשות יהיה את זה.
אפרים מושקטו: לסיכום.
אפרים מושקטו: זה הרבה יותר מהר מאשר אנשים חושבים.
אפרים מושקטו: המשטרה כבר עמוק בפנים.
אפרים מושקטו: פיקוד העורף בתרגיל שיהיה להם, בחודש יוני - המערכת תעבוד.
אפרים מושקטו: נמל אשדוד כבר עובד.
אפרים מושקטו: אמרת קודם נכון שזה לא רק הרשויות המקומיות שצריכות להיכנס למערכת הפרטית הזאת אלא יש פה מספיק גופי תשתית חשובים במדינה.
אפרים מושקטו: כמו נמלים, רשות שדות התעופה, חברת חשמל וכדומה שחייבות להיות בעגלה של מערכת הקשר הפרטית.
אפרים מושקטו: הכותרת – לכל אחד יש את הייחודיות שלו אבל יודעים להתחבר האחד עם השני.
אפרים מושקטו: דבר שקיים, חי, עובד, בועט והרבה יותר מהר ממה שהציגו חברי מקודם שחשב על משהו עתידי.
חיליק סופר: אני עד לאחרונה הייתי ראש מחלקה בפיקוד העורף.
חיליק סופר: כתבתי את התורה הלאומית למענה לרעידות אדמה בתוקף חברותי בוועדת ההיגוי לרעידות אדמה.
חיליק סופר: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב.
חיליק סופר: לדעתי אנחנו צריכים ראשית להגדיר את התפיסה הלאומית, את העקרונות ואחר כך לרוץ לפתרונות.
חיליק סופר: אני לא חושב שנכון להשיט את הפתרון על חברה כזאת או אחרת.
חיליק סופר: למה אני מכוון?
חיליק סופר: אני חושב שהדברים שאמר ראש מחלקת הקשר של משטרת ישראל הם דברים נכונים מאוד, וגם הדברים שאפרים מושקטו אמר כאן.
חיליק סופר: אנחנו מדברים על פתרון סלולר, אבל היום הטכנולוגיה מתקדמת בקצב כל כך מהיר שלא נכון להשיט את הפתרון על סלולר או מערכת אחרת.
חיליק סופר: יש היום מערכת לוויינית ואולי היום זה קצת יותר יקר.
חיליק סופר: אני מניח שבעוד שלוש-חמש שנים זו תהיה תקשורת מאוד זמינה.
חיליק סופר: לכן צריך לדבר על עקרונות ולא כל שנה-שנתיים וגם להיכנס לחקיקה.
חיליק סופר: זו אחת הבעיות שלנו כי בחוק למשל אין את כל נושא האינטרנט.
חיליק סופר: אני מדבר על זה כראש מחלקה לשעבר בפיקוד העורף שנפגש גם המנהל הכללי של משרד התקשורת לנושא פריצה לאתרי האינטרנט ולתת את התראה שם.
חיליק סופר: אין לנו סמכות שם, ויש לנו רק סמכות על הרדיו והטלוויזיה כי החקיקה הייתה ישנה מאוד.
חיליק סופר: בגלל זה צריך קודם כל לדבר על התפיסה.
חיליק סופר: המומחיות שלי היא גם בנושא, ונכון שככל שאתה מפזר, למשל אנחנו מדברים שגם לאזרחים תהיה בעיה ברעידת אדמה.
חיליק סופר: עם כל הכבוד ל- first responder's וחשוב מאוד לטפל ב- first responder's ולתת להם את הרשת הפרטית שדיבר עליה אפרים מושקטו.
חיליק סופר: גם אסור להעמיס עליהם יותר מדי מאפיות או כל מיני אנשים אחרים שיהוו עוד עומס, אבל האזרחים מאוד חשובים.
חיליק סופר: קריסת המערכות היא לא רק בגלל שהתורן של האנטנה נפל או שהטיל בדיוק נפל ופגע – זו הסתברות מאוד נמוכה וזה גם לא קורה באזורי אסון.
חיליק סופר: מי שהיה מכיר את זה.
חיליק סופר: למה מערכות קורסות?
חיליק סופר: - התשובה היא שהרבה מנויים מחייגים באותו זמן.
חיליק סופר: זו התשובה ולא האנטנה והחיזוק.
חיליק סופר: אגב רוב האנטנות נבנו על פי תקן רעידת אדמה כי האנטנות נבנו בעיקר בשלושים שנה האחרונות ותקן 413 נכנס כבר משנת 1975.
חיליק סופר: זה מאוד נדיר שאנטנה תקרוס בגלל רעידת אדמה.
חיליק סופר: הבעיה היא שכל כך הרבה מנויים, אנחנו רואים את זה באירועי טרור, הרבה מאוד אנשים מתקשרים, הרבה מאוד כיבוי אש, הרבה מאוד מגן דוד אדום משתמשים ואז התקשורת קורסת.
חיליק סופר: על זה צריך לתת מענה.
חיליק סופר: לכן כאן צריך לפזר את היכולות שלנו לתקשר עם הציבור ולאפשר קודם כל לכוחות הביטחון לתקשר עם עצמם.
חיליק סופר: הפתרון שרשות חירום לאומית מובילה והתפיסה יחד עם המשטרה ולפיקוד העורף שהגיעו להבנה, לפחות לפני שלושה חודשים כשעזבתי, יש את המערכת וכבר מדברים על שני הגופים המובילים.
חיליק סופר: הרי מי שמפקח על אירועים, צריך להגיד הם משטרת ישראל ופיקוד העורף, כמובן תלוי בתרחיש אם הוא אירוע טבע או של טרור, בעניין הזה שאר ארגוני ההלצה, מכבי אש, מגן דוד אדום הם ארגוני עזר כך שהם מופיעים בחוק כארגוני עזר.
חיליק סופר: הם מחויבים וצריך לחייב אותם לבוא להתחבר ולא שכל אחד ילך לקנות מערכת פרטית משלו.
חיליק סופר: יש כאן לובי מאוד חזק, יש כאן הרבה מאוד חברות, אין לי שום בעיה עם זה וזה בסדר וגם מקבלים כאן פרסום בחינם.
חיליק סופר: אני אומר את זה כאזרח ואין לי אינטרס בשום דבר.
חיליק סופר: אני חבר ועדת ההיגוי ועד לפני כמה שנים הייתי בצבא הרבה מאוד שנים, אני מדבר כאיש מומחה ולא כאיש שעושה לובינג לחברה כזאת או אחרת.
חיליק סופר: לכן אנחנו צריכים שלא כל גוף ילך לאיזו חברה ויקנה את המוצר שלה אם יש לה מערכת שיווק טובה ומכרו את זה למשטרה או למכבי אש, ואחר כך צריך עוד מערכת שתתאם ביניהם.
חיליק סופר: זו התפיסה, זה הרעיון, צריך לכתוב את זה.
חיליק סופר: לכן הדיון הזה הוא מאוד חשוב.
מאיר שטרית: כדי שזה יקרה צריך מישהו שיכתוב את זה, או תכנית או החלטה ולהגיד עושים א', ב', ג' נא להתיישר.
מאיר שטרית: את זה אני מצפה שיקרה והיום ואני לא רואה שזה קיים.
חיליק סופר: אדוני היושב פתחתי ואמרתי שעצם הדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב כי אתה נוגע בשורש הבעיה ולא נותן אקמול לחולי סרטן.
חיליק סופר: לכן פתח הנציג של רשות חירום לאומית כאן ודיבר על גיבוש התפיסה.
חיליק סופר: בגיבוש התפיסה כפי שאמרתי צריך לתת את כל המענים האפשריים ולא ללכת לפתרון אחד שבסופו של דבר יהווה אבן על ארגוני החירום.
ליאור ורונה: אני לא רוצה להלאות אתכם ביותר מדי שקפים.
ליאור ורונה: אני רוצה להתייחס לשלוש-ארבע דוגמאות כדי להציג את המצב.
ליאור ורונה: אתם מדברים על דברים מאוד חשובים וקריטיים.
ליאור ורונה: בעצם על תשתית התקשורת במדינת במצב חירום.
ליאור ורונה: הנושא הזה הוא בכל העיתות.
ליאור ורונה: אני יכול לומר לכם דבר אחד לפחות מהבדיקות שאני עשיתי.
ליאור ורונה: אנחנו יכולים נכון להיום להסתכל על תשתית תקשורת ולהיות מרוצים מבחינת האיכות שלה ביחס להרבה מדינות בעולם.
ליאור ורונה: אני שואל, ואני מתחבר לאנרגיות של חברי כאן.
מאיר שטרית: במחירים שאנחנו משלמים אתם צריכים שהתקשורת תהיי פי עשר טובה.
ליאור ורונה: תבדוק ואתה תגלה את זה.
ליאור ורונה: אני מדבר מהצד של האנטנות ולא משום צד אחר.
ליאור ורונה: אמר כאן חברי לפי כן ואני מתחבר לאנרגיות שלו שאמר שצריך להסתכל לטווח הארוך.
ליאור ורונה: האם המצב שקיים היום, שגם עליו יש לך טענה כזאת או אחרת והיא צריכה להיבדק, לאן אנחנו הולכים בעצם מחר מחרתיים - - -
מאיר שטרית: ליאור ורונה, סוס נכנס פעם לבר וביקש כוס בירה.
מאיר שטרית: הברמן אמר "אני בחיים שלי לא ראיתי סוס שותה בירה" הסוס אמר לו "במחירים שלכם גם לא תראה עוד".
ליאור ורונה: אני באתי לפה להרים דגל אדום.
ליאור ורונה: את הדגל האדום הרמתי אחרי שראיתי את המודעה הזאת בעיתון לפני כחודשיים.
ליאור ורונה: שלחתי מיד מכתב לראש הממשלה עם העתקים לשר התקשורת ולכל השרים הרלוונטיים.
ליאור ורונה: שלחתי עוד מכתב לראש הממשלה אחרי האסון בכרמל.
ליאור ורונה: עשיתי את זה מסיבה אחת פשוטה כי אני חושב שצריך כאן להתעורר כי התשתית הסלולר מבחינת ההליך הרגולטורי שהיום מתקיים בכנסת ישראל ובמשרדי הממשלה הולך לדרדר אותנו אחורה.