GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רפי שקולניק: פסוורד נוסף, חזק מאוד, שנולד בשנה האחרונה זה הנושא של ענ"ן.
רפי שקולניק: אני חושב שזה הוזכר בסשן הקודם פה.
רפי שקולניק: אחד הפתרונות יכולים להיות בנושא של ענ"ן.
מאיר שטרית: אבל יש הרבה בעיות עם הענ"ן.
רפי שקולניק: הבעיה הראשונה היא להגדיר מה זה ענ"ן.
רפי שקולניק: אחרי שיגדירו מה זה ענ"ן, ג'ימי לא פה, אבל ג'ימי מאוד אוהב לדבר על ענ"ן.
רפי שקולניק: הנושא של ענ"ן יכול לתת איזה שהוא מענה שיכול לקחת את כל משרדי הממשלה ולהסדיר את הנושא הזה אחת ולתמיד.
מאיר שטרית: הדובר הבא הוא מר יגאל שניידר, מנכ"ל חברת שניידר ומומחה להקמה ותכנון חדרי מחשבים בארץ ובעולם.
מאיר שטרית: הוא יסביר למה לדעתו חדרי המחשבים בישראל לא מוגנים.
יגאל שניידר: החברה שלנו מתמחה בתחום הפיזי של חדרי מחשב, התשתית הפיזית, וזו זווית הראייה שלנו ואני רוצה להראות לכם בכמה תמונות ולהסביר בכמה מלים מה הסכנה כאן וכיצד ניתן באמת להתכונן אליה.
יגאל שניידר: פעילות המשק שלנו תלויה באולמות מחשבים, חדרי מחשב, דטה סנטר, חברות שרתים, שמות שונים לאותו דבר.
יגאל שניידר: בסך הכל כמו שלאֳנייה יש חדר מכונות שאם תשבית אותו, האנייה תשוט בחוסר ישע במים, כך גם חדרי המחשב שלנו, אלה למעשה חדרי המכונות של המשק כולו.
יגאל שניידר: הרעיון הוא לא רק שאנחנו צריכים להתמודד עם אסון ולהתכונן לאסון, אלא גם לחשוב על התאוששות מאסון.
יגאל שניידר: הטענה שלי שבמידה ותהיה רעידת אדמה משמעותית במרכז הארץ, היכן שנמצאים מרבית חדרי המחשב, הרי שלמעשה כשאנחנו נרצה להתאושש מאותו אסון, תרצה להתקשר הביתה, לשאול אם הכל בסדר, הטלפון לא יעבוד, לא יהיו טלפונים סלולריים, לא יהיו טלפונים קוויים, נרוץ לכספומט להוציא כסף, זה לא יעבוד, כוחות הביטחון, דווקא בזמן שבו אנחנו מאוד מאוד פגיעים, יהיו חצי משותקים.
יגאל שניידר: בקיצור, זה יכול לקחת את המשק שלנו 30-40 שנה אחורה.
יגאל שניידר: בדרך כלל כאשר יש רעידת אדמה או כאשר יש אסון, חברות שומרות את המידע הזה בפנים.
יגאל שניידר: חברת בואינג התנהגה בצורה קצת שונה ושיתפה את העולם למעשה בניסיון שלה, משם שדדתי את המצגת, רעידת אדמה בוושינגטון, 6.4 בסולם ריכטר, ואנחנו רואים שלמרות שחדר המחשב או הבניין שבואינג עבד, כי הוא תוכנן לצורך רעידת אדמה, אז ההגנה על התוכן לא היתה קיימת וחדר המחשב נחרב.
יגאל שניידר: ניתן למצוא באינטרנט מידע רב מחברת בואינג בנושא הזה, מה קרה להם באותו אסון וכיצד הם התמודדו איתו ומה קרה אחר כך, איך הם התכוננו לאסונות אחר כך.
יגאל שניידר: למעשה הסיכון של השמדת חדרי מחשב הוא קריסה של מערך החירום ושיתוק חלקי של המשק וניתן להניח שבמידה ויושבתו מספר משמעותי של חדרי מחשב, יש מעט מאוד חברות בארץ שמסוגלות להתמודד ולתקן את זה ולכן אותו שיתוק חלקי יכול גם לארוך זמן רב.
יגאל שניידר: כאשר אנחנו באים להגן או להגדיר את הסיכון, על מה אנחנו רוצים להגן, אנחנו באמת צריכים לחשוב טוב טוב מה אנחנו רוצים לעשות ועל מה אנחנו רוצים להגן.
יגאל שניידר: יש כמובן סכנה לעובדים, זה מאוד מאוד חשוב, אובדן חומרה ואובדן נתונים, ואני חושב שהרבה אנשים מתכוננים לעניין הזה, אבל כמובן מה שאנחנו רוצים לעשות זה למנוע השבתה.
יגאל שניידר: זה העיקר האמיתי של קיום דיסקית, למנוע השבתה של חדרי המחשב.
יגאל שניידר: בדרך כלל כשאנחנו מדברים עם אנשים על הנושא הזה, הגישה היא אפס מעשה, חוסר מודעות לסיכון, חוסר ידע לגבי הקיום של הפתרון, עם מחשבה מוטעית שההכנה לאסון הזה, או הרצון להתמודד עכשיו עם הנושא הזה, דורשים תקציבי עתק והשבתות וכל הדברים האלה שבסך הכל לא נכונים.
יגאל שניידר: יש הרבה פתרונות במשק.
יגאל שניידר: זה פתרון אחד, פתרון של שיקום.
יגאל שניידר: אני יכול להראות כמה תחומי מחשב שלמעשה תוכננו לעמוד בפני רעידת אדמה ויש גם הגנה על התוכן, הם פשוט משובחים, הארונות הללו, וכאשר יש רעידת אדמה ויש אנרגיה קינטית, למעשה הציוד לא ייפגע.
יגאל שניידר: כאן אנחנו רואים ארונות סטורש, שעומדים על בסיסים כאלה ולמעשה אני יכול להראות לכם בתמונה אחת, קשה מאוד לדגם את זה, אנחנו נראה כאן מבחן שנעשה על ידי אלברמן אנרג'י בארצות הברית, במעבדה.
יגאל שניידר: אנחנו רואים שלושה ארונות שרתים שעומדים על רצפה צפה ואנחנו יכולים לראות מה עוצמת הזעזוע שהארונות שלנו, או חדרי השרתים, יספגו במקרה של רעידת אדמה.
יגאל שניידר: במקרה הזה יש בסיס שסופג את האנרגיה הקינטית של רעידת האדמה, את השיפור, קל מאוד להדגים אותו.
יגאל שניידר: זה לא עולה הרבה כסף, פשוט ניתן למגן את התשתית של חדרי המחשב בצורה די קלה, מה שצריך כמובן זה מודעות לצורך העניין הזה.
יגאל שניידר: השאלה כאן אם הרצפה היא עמידה והתשובה היא, אני לא רוצה להפחיד אף אחד, אז אם אנחנו זוכרים מהפיזיקה בתיכון, f = ma, force = מסה כפול תאוצה.
יגאל שניידר: כלומר כאשר יש תאוצה אופקית אז יש גם כח אופקי ואז הארונות מפעילים לחץ על הרצפה הצפה ולכן היא מתמוטטת.
יגאל שניידר: ברגע שיש לנו בסיס לשיקום, למעשה לא מופעלים לחצים על הרצפה ואז הרעיון הוא שניתן עם ארונות רגילים, מחשבים רגילים, רצפה צפה רגילה, התנהלות רגילה לחלוטין, לא צריך ציוד יקר מאוד ונהלים חדשים, ניתן להתמודד עם הדבר הזה.
יגאל שניידר: עושים את זה בארצות הברית, ביפן, בטייוואן, אפילו בטורקיה, בצורה מאוד מאוד נרחבת, והם הצליחו באמת להתמודד עם רעידות אדמה מאוד קשות בחדרי המחשב.
יגאל שניידר: מאחר והפוקוס שלי הוא רעידות אדמה, אני רוצה לתת את הבמה למר גונן ורדי, שמסתכל על הנושא הזה ממבט הרבה יותר רחב.
גונן ורדי: אני מנכ"ל חברת בונקרסק, כשמה כן היא.
גונן ורדי: אנחנו מתעסקים באפיון, תכנון והקמה של מרכזי מחשוב מוגנים.
גונן ורדי: אני רוצה קצת לדבר על פתרונות של גופים בארץ שהבינו שצריכים לשנות את נקודת העבודה.
גונן ורדי: אחת הבעיות בנושא של מרכזי מחשוב, שמי שמוביל את הפרויקטים הם אנשים שהם מעולם המחשוב ובאמת באים מעולם התוכנה והמחשוב, אז בעצם מרכז הכובד צריך לזוז לתיקון התשתיות במערכות התומכות.
גונן ורדי: אם אנחנו רואים את הגרף של ארגון ממוצע בארץ, אנחנו רואים שגוף משקיע בשנה את מרב הכסף בתוכנה ובתשתיות מחשוב כאלה ואחרות, ובנושא של תשתיות המבנה, שאמורות לעטוף ולתמוך באותה מערכת מחשובית, כמעט ולא מושקע כלום.
גונן ורדי: מה שאנחנו בעצם אומרים, שצריך להזיז את נקודת העבודה טיפה למעלה.
גונן ורדי: מספר ארגונים בארץ וגם בעולם, ואני רוצה להתחיל דווקא בארצות הברית, כי אחת התופעות הנחמדות היום בארצות הברית זה שלוקחים מכרות נטושים ופשוט הופכים אותם לחדרי מחשב.
גונן ורדי: באירופה ראינו את ויקיליקס בשבדיה, או בלונדון, שלקחו בונקרים ממלחמת העולם השנייה והפכו אותם לחדר מחשב, ובארץ גוף גדול מאוד במדינת ישראל קיבל החלטה אסטרטגית להקים מתקן מחשוב תת קרקעי שמאפשר.
גונן ורדי: ..
גונן ורדי: דיברו פה על נושא התפעול, אחד הדברים המשמעותיים, שמתקן כזה יודע לפעול באופן עצמאי באי תלות במערכות חיצוניות, עם האנשים בפנים, למשך ימים.
גונן ורדי: לא צריך לשנע אנשים ולא צריך לדאוג לחשמל ומים, כי המתקן הזה יודע לעבוד באופן עצמאי והארגון הזה שורד.
קריאה: על איזה רמה אתה מדבר?
גונן ורדי: אחת הבעיות שהעלו פה היא נושא הרגולציה.
גונן ורדי: גם המונח פיר כשאנחנו יושבים על גופים.
גונן ורדי: אחידות בצורך ובמיקום, ואחידות בהרבה מאוד פעמים ב...
גונן ורדי: ולבסוף אותו מונח שכולנו מתייחסים אליו, אותו פיר, במקרה הזה זה פיר 3 פלוס, אנחנו קוראים לזה.
גונן ורדי: זה פתרון של תת קרקע מלא.
גונן ורדי: גוף אחר, שנציגים שלו יושבים פה, קיבל החלטה שהוא רוצה להמשיך לתפעל את הארגון גם בהיבט הצוות המרכזי שלו, ההנהלה, שצריכה לשבת ולהמשיך לתפעל את הארגון בהיבט העסקי.
גונן ורדי: מה שהם עשו, הם עשו שילוב.
גונן ורדי: אגב, אנחנו איתרנו להם נכס במרתף תת קרקעי ששימש ככיסאות לאודיטוריום, זול ביותר.
גונן ורדי: לקחנו את המתחם הזה, מיגנו אותו ברמות איום, מול רמת איום... ובעצם מה שאנחנו רואים פה בצד ימין זה מרכז מחשוב ובצד שמאל את אותו מקום שבו ההנהלה יכולה להמשיך לתפעל את הארגון.
מאיר שטרית: כאשר תהיה למשל רעידת אדמה אצלם, אז הם יעברו לשם לעבוד?
גונן ורדי: אנחנו מדברים על שתי משפחות.
גונן ורדי: משפחה אחת זה אסונות טבע והשני זה איומים שאדם יוצר.
גונן ורדי: אגב, 70% מהאירועים במרכז מחשוב זה כתוצאה מחבלה פנים ארגונית.
גונן ורדי: כל הטילים וכל הדברים, 70% מהאירועים ספציפית שקורים במרכז הנתונים זה חבלה בתוך הארגון.
גונן ורדי: המשותף לשתי המשפחות האלה, שאירוע כזה הוא מאוד קיצוני על הארגון, והדבר השני שמשותף, שאף פעם אנחנו לא יודעים מתי זה יקרה.
גונן ורדי: אף אחד לא יודע מתי יש רעידת אדמה ואף אחד לא יודע מתי טיל ייפול או מישהו ייכנס עם רימון ויפוצץ את הדטה סנטר.
גונן ורדי: בעצם הדבר המהותי בפרויקטים האלה זה אופטימיזציה פיננסית, של כמה הארגון ישקיע אל מול רמת האיום וכדומה.
גונן ורדי: במקרה הזה, הפתרון שניתן הוא כנגד רעידות אדמה, כנגד אב"כ וכנגד פגיעה ישירה של פצצות בעוצמה של איקס קילוגרמים וכנגד אסונות אחרים כמו שרפה, הצפה וכדומה.
גונן ורדי: הגוף הזה יודע עכשיו שיש לו מקום שהוא מפעיל אותו בשגרה בעוצמה נמוכה ובחירום הוא מדלג אליו ויכול לשהות בו מספר ימים, כשהוא לא תלוי באספקות חיצוניות.
גונן ורדי: אם אנחנו עוברים לגוף אחר, גוף שאנחנו איתרנו עבורו חניון באזור השפלה, חניון שהיה נטוש שלוש שנים.
גונן ורדי: זו חברת תקשורת מאוד מאוד גדולה שכתוצאה מאירוע של חברה אחרת שקרס לה חדר המחשב---
גונן ורדי: זה לא סלקום, זו חברה נגיד מקבילה לסלקום שקיבלו החלטה שהם הולכים להקמה של מתקן מסיבי, ברמה של פיר 4, גם פה יש יכולת להנהלה להגיע...
גונן ורדי: אגב, גם פה הם קיבלו החלטה שהם מקימים באזור הימני של המחסן חלקי חילוף.
גונן ורדי: מיפינו חלקי חילוף קריטיים בארגון, שיכולים להיות פה, שבמידה וצריך אותם, כמו אולי אייפון 4...
גונן ורדי: עוד פרויקט שאני יכול להראות זה חברות גז, נפט, שצריך לשלוט על הרבה מתקנים וגם יש לו מרכז מחשוב מאוד קריטי ובעצם פה זה גם מתקן תת קרקעי שמעליו יש מבנה משרדים.
גונן ורדי: כל המערכות האלקטרו מכניות נמצאות למטה והגוף יכול להמשיך לתפקד.
מאיר שטרית: והכל נעשה וולונטרי, אין פה רגולציה כלשהי שמחייבת אותם לעשות את זה?
גונן ורדי: לא.
גונן ורדי: עכשיו אני רוצה להתייחס למה שאמרו בהיבט הרגולציה ואני רוצה להשלים את מה שאמר מנכ"ל נט אפ.
גונן ורדי: אחת הבעיות הגדולות בהיבט הרגולציה, שהיא מאוד וירטואלית.
גונן ורדי: כלומר ההנחיות לארגון אומרות 'אתם צריכים להיערך', 'אתם צריכים להתכונן', אבל הן לא מגדירות בדיוק כנגד איזה איום מחוץ, הן לא מגדירות בדיוק את לוחות הזמנים.
גונן ורדי: יש הרבה מאוד פרמטרים שמשאירים דרגות חופש לארגון, הארגון נתקל באי ודאות ובעצם אנחנו רואים חוסר סטנדרטיזציה בהיערכות הארגונים, גם בהיבט הבנקים, גם בהיבט חברות הביטוח וגם בהיבט החברות הקריטיות האחרות וגם בהיבט של משרדי הממשלה.
גונן ורדי: להבנתי, זה מאוד פשוט להגדיר את זה, כי יש מסמכים שאנחנו מכירים, שמגדירים מה האיום מחוץ על מדינת ישראל, או על הגופים האלה.
גונן ורדי: אז צריך לקחת ולתרגם אותם לשפה, נקרא לזה טכנית, גם תפקודית אגב, ופשוט להנחות את הגופים לעשות את זה.
גונן ורדי: אחת הבעיות של הגופים שהם חוששים שזה יעלה הרבה כסף.
גונן ורדי: אני בא ואומר פה, זה לא עולה הרבה כסף.
גונן ורדי: לדוגמה, אם נשים דטה סנטר מתחת לאדמה, חיסכון חשמל הוא בסדר גודל של 15% עד 30%, תלוי איפה.
גונן ורדי: האדמה שומרת על טמפרטורה יציבה, על לחות יציבה, והנדל"ן מתחת לאדמה היום יותר זול מאשר מעל לאדמה.
גונן ורדי: לסיכום אני בא ואומר שאני חושב שצריך להזיז את נקודת העבודה אצל המנמ"ר ואצל הגופים המחוקקים ואחת, להגדיר רגולולציה חד-חד ערכית שמגדירה מה צריך, ושתיים, להבין שמרכז הכובד הוא לא בהיבט המחשובי, הוא בהיבט התשתיתי.
גונן ורדי: הפלטפורמה, כמו שאמר מר יגאל שניידר, אותה צוללת, אותה נושאת מטוסים שיש לה את אותו חדר מכונות, צריכה להשקיע בפלטפורמה לפני ששמים פנימה את אותו ציוד מחשובי.
גונן ורדי: עד כאן.
מאיר שטרית: תודה רבה, מר גונן ורדי.
מאיר שטרית: הדובר הבא הוא מר קובי פרידמן מחברת קומיטרי.
שחר הררי: אפשר להגיד כמה מלים?
שחר הררי: אני המנהל הכללי של חברת קומיטרי.
שחר הררי: מרכז הכובד של הפתרונות של קומיטרי מדברים על התקפות הדור החדש באינטרנט, בעיקר על כל הנושא של התקפות שמבוצעות ברשתות החברתיות, אתם ודאי מכירים את הסוגים האלה של התקפות.
שחר הררי: אנחנו נתקלנו בחודש האחרון בפגישה עם קרוב לעשרים ארגונים, חוץ מארגון אחד שנמצא פה, וזה משרד הביטחון, שהבין על מה אנחנו מדברים, כל השאר לא הבינו.
שחר הררי: דיברנו על התקפות הכי פשוטות שרצות לנו ברשת, כמו טיפ צ'קינג, הנושא של פישינג שלא מטופל היום, הנושא של FSS.
שחר הררי: אנשים לא כל כך מכירים את התחום, זה תחום שצובר תאוצה מאוד גדולה בארצות הברית.
שחר הררי: בשנתיים האחרונות אנחנו זיהינו את העלייה החדה מאוד בסוגים האלה של התקפות.
שחר הררי: חשוב לי לציין שלא מדובר פה בסוג של התקפות שהאנטי וירוסים היום נותנים הגנות אליהם, זה למעשה סוג של התקפות של הדור החדש, שאינם מופעלים דרך אנטי וירוסים.
שחר הררי: אני יכול לתת לכם דוגמה.
שחר הררי: הנושא של פישינג, רוב המשתמשים חושבים שהאנטי וירוסים נותנים מענה היום לפישינג והם לא כל כך מודעים שהאנטי וירוסים עושים את זה במסגרת בלקלי.
שחר הררי: זה מעין רשימות שמתעדכנות אחת לחודש, אחת לשלושה שבועות, ולמעשה אין היום פתרון לפישינג.
שחר הררי: התקפות של קינג צ'גינג באינטרנט.
שחר הררי: רוב המנמ"רים אמרו לנו שבישראל יש נהלים, שאסור להיכנס לפייסבוק מהארגונים.
שחר הררי: מה לעשות וזה לא מבוצע אחד לאחד והיום, וראינו כמה דברים, ניסה לגנוב זהויות של עובדים בצורה מאוד פשוטה, דרך הפייסבוק.
שחר הררי: חלק מהארגונים לא כל כך מכירים את זה.
שחר הררי: דוגמה מאוד שכיחה מי שמכיר מה שהיה בהישרדות.
שחר הררי: שהדליפו את כל החומר בהישרדות.
שחר הררי: הדליפו שם את הכל.
שחר הררי: בסוף מסתבר שאחד העובדים נכנס לפייסבוק, שתלו את הזהות שלו ברשת ושלפו את החומר שיש אצל מארגני הישרדות.
שחר הררי: העולם הזה של ההתקפות של הדור החדש הוא חזק מאוד באינטרנט.
שחר הררי: אתם יכולים גם לקרוא דוח של אחת מחברות הייעוץ הגדולות בעולם, שמתארת מה הולך להיות בעשור הבא.
שחר הררי: העשור הבא מדבר בדיוק על הסוגים האלה של ההתקפות.
שחר הררי: דבר נוסף ששמנו לב, שלמעשה ... במשתמשים, בבראוטרים, בסמרטפונים.
שחר הררי: אמנם היום כ-2 מיליארד מהמשתמשים, קרוב לשני שליש מהמשתמשים בבראוטרים של לפטופים ו...
שחר הררי: אנחנו צופים עלייה של קרוב ל-40% שיעברו לעבוד בסמרטפון.
שחר הררי: הסמרטפונים יחסית פרוצים, הייתי אומר שאפשר להגיד אפילו פרוצים לחלוטין.
שחר הררי: יש לנו פה מצגת, שברשותך, היושב ראש, נציג אותה.
קובי פרידמן: אני אציג מצגת קצרה שמציגה יותר בפרטים את העולם הזה ולאחר מכן נציג דמו מאיזה שהוא מראה עיניים לתרחיש ייחוס שכל ארגון צריך להתכונן מפניו, משהו בלייב.
קובי פרידמן: בעיקרון אנחנו בסביבת המחשוב בישראל, ובכלל בעולם בדגש על ישראל, חשופים לסיכונים שאנחנו מדברים עליהם בשני מישורים.
קובי פרידמן: אחד זה מה שציין היושב ראש, סייבר וור.
קובי פרידמן: אנחנו איזה שהוא יעד עיקרי, יעד מרכזי, לסוגים של מתקפות שמגיעות מכל רחבי העולם, אבל מותר לנו להגיד שאנחנו נמצאים במערכה שיש לה ארבע חזיתות לפחות כרגע; טורקיה, אירן, הרשות הפלשתינאית, כל מיני גורמים, ובכלל גורמים איסלמיים מאורגנים שמנסים להגיע לכל מיני מערכות, בין אם ממשלתיות ובין אם תשתיתיות, או קריטיות עסקיות פיננסיות.
קובי פרידמן: זה חלק מסביבת הסייבר כריים העולמית הרגילה, שבעיקר מסיבות פיננסיות, כלכליות, כרגע קיימת.
קובי פרידמן: מתקיפים אותנו... אנחנו ניתן דגש, נאיר את הנקודה שמצרפת את הטכנולוגיה ביחד עם הגורם האנושי.
קובי פרידמן: מה שנקרא גניבת זהויות וסוציאל אינג'ינירינג.
קובי פרידמן: ההנדסה של התהליך, כדי להוביל מישהו לעשות פעולה שהיא פוזיטיבית ואז האקר שיושב בצד השני למעשה מקבל את הזהות עם ההרשאות של המשתמש ויכול לבצע את כל מה שהוא רוצה בתחנת העבודה, כשחלק ניכר ממערכות האבטחה עדיין לא נמצאות שם.
קובי פרידמן: הדבר הזה גוזר איזה שהוא צורך בלכידות מבחינת הארגונים.
קובי פרידמן: כל סוג של ארגון, בדגשים; מדיניות של אבטחה, כלים ומוצרים, אוריינטציה נכונה, כשהאוריינטציה שמתאימה הולכת ונהיית יותר ויותר מתאימה, אמנם באותה שפה, פחות בכיוון הזה, בדגש על ריל טיים, נו מור בלקלי, מה שנקרא, דגש על האבטחה של הגולש, כי הגולש עצמו, אם הוא עושה משהו, למעשה רוכבים על הזהות שלו, אז אנחנו לא מאובטחים, ובדגש על האבטחה של פלטפורמת הקצה.
קובי פרידמן: כמו שהזכרנו קודם, הפלטפורמות נהיות יותר מגוונות, גם בסביבה הארגונית.
קובי פרידמן: היו טבלטים למיניהם שנכנסים, סמרטפונים שנכנסים בכמויות ענק וכולם יושבים ביחד עם בראוטרים ואז בדרך אנחנו מתחברים בכל מיני שיטות וויד כריים ועלולים להיות חשופים.
קובי פרידמן: אם כך נציג איזה שהיא מפה קונספטואלית של הסיכונים, אז אנחנו יכולים לראות שבציר אחד יש את מחוללי הסיכון, או המניעים שבגללם אנחנו מותקפים.
קובי פרידמן: בצד שמאל אלו המניעים הפיננסיים המסורתיים, בצד ימין המניעים האסטרטגיים והביטחוניים ובציר שמאל, הציר לגובה יש את ציר המתקפות, שמתחילות מתחכום נמוך ומתקפות לא ממוקדות, כמו שאנחנו חווים היום בפייסבוק וב-gmail ובמתקפות פישינג על בנקים, שהם לאו דווקא ממוקדות כדי לפגוע בארגון, אלא בצד הלקוחות שלו.
קובי פרידמן: ככל שאנחנו מתקדמים לציר למעלה המתקפות נהיות יותר ממוקדות, סיכון יותר גבוה, זאת אומרת שיושבים האקרים שמכוונים לפגוע בגוף צבאי או תשתיתי, או פיננסי כזה או אחר, וביום פקודה, כמו שנסים הזכיר קודם, אני תיכף אדבר על נושא נסד"ק, סביר להניח שנעשית עבודה שלא מתבטאת בהרס של בסיס נתונים, אלא היא עלולה להתבטא ביום פקודה כלשהו, שהרבה מאוד מערכות עלולות לתקוף.
קובי פרידמן: קצת לסבר את האוזן במה מדובר, אז יש לנו שניים או שלושה מניעים מרכזיים.
קובי פרידמן: מבחינה פיננסית, אני אתן כמה דוגמאות על קצה המזלג מהתקופה האחרונה; התקפות פישינג על בנק לאומי, על בנק הפועלים, על בנק ישראל, על בנק אוצר החייל, מניעים מסחריים כאלה או אחרים, ניסיונות לגניבת מידע מחברות תקשורת, ניסיון שהיה לפני חודש והתפרסם כשפרצו למשרדי עורכי דין מובילים וגנבו קבצים וניסו לסחוט אותם בטכניקות שעליהן אנחנו מדברים, הנושא של נסד"ק, שציין נסים, שהוא טרי חם מהתנור.
קובי פרידמן: דברים שהולכים ומטפסים בציר האסטרטגי, כמו קבוצה גדולה של מספר האקרים שמבצעת מתקפות מאורגנות על ישראל והמניע שלהם לגמרי איסלמיסטי דתי, האקרים טורקים, זה גם מקרה שהתפרסם שהם גנבו בסיסי נתונים של זהויות.
קובי פרידמן: אני אומר במאמר מוסגר שאנחנו למשל חושפים מפעם לפעם אתרים שבהם יש עשרות אלפי חשבונות פייסבוק שנגנבו, יוזרים וסיסמאות ומהם גם אפשר לאתר אלפי חשבונות שלפי השמות רואים מיד שהם יהודים---
קריאה: אנחנו מודיעים לפייסבוק מיד כשאנחנו רואים את הרשימות האלה.
קובי פרידמן: גם מניעים אסטרטגיים ממש, כמו ניסיונות שנעשו לפרוץ לצה"ל, לתשתיות תקשורת, תשתיות לווייניות כאלה ואחרות, ניסיונות לתקיפה של אתר פיקוד העורף, בטכניקה שבסך הכל עלולה להיות מאוד פשוטה, של ניתוב, של תנועה בזמני חירום לקבל אינפורמציה לא נכונה, להטעות את הציבור, ועד הבלונדינית המפורסמת, מלפני כמה שבועות, שבפייסבוק התחברה להרבה מאוד טייסים לשעבר וטייסות בחיל האוויר, היא שירתה בקרוב ל-20 טייסות במקביל וניסתה לאסוף מידע איכותי, שאחר כך משמש לתרחישים שאנחנו נציג כאן.
קובי פרידמן: אם אנחנו מסתכלים על היררכיה של אבטחת מידע קונספטואלי, אז אנחנו מגיעים לאבטחה הפיזית והתשתיתית שהציגו פה קודם, עבור דרך אבטחת הרשת ואבטחת התחנה, אז אנחנו מגיעים לקצה והוא החיבור בין הטכנולוגיה לבין הגורם האנושי שהזכרתי קודם, שהוא מייצר את החשיפה ועליו אנחנו מדברים, שהוא מצריך את אבטחת הגלישה.
קובי פרידמן: הוא גוזר שינוי דגשים בשוק הסקיוריטי.
קובי פרידמן: זה איזה שהוא ציור מלפני תקופה קצרה, שבא ומציג את עשר השנים האחרונות להתפתחות של סייבר כריים, ולמעשה אנחנו רואים שהיום אנחנו נמצאים בעידן של סוציאל נט וורקינג וסוציאל אינג'ינירינג ואנחנו רואים שהדבר הזה הולך ומתעצם.
קובי פרידמן: זה ניסיון לפתח כלים וגם לעשות ממש עבודת ידיים של האקרים כדי ליצור חשיפה מול מטרות איכותיות, מול מטרות תשתיתיות.
קובי פרידמן: ואם אנחנו מסתכלים על הדבר הזה לעומת מפה של הפתרונות שישנם היום בתחומי אבטחת מידע, לא כל כך רואים את הצבעים, אבל יש לנו משפחות של מערכות אבטחה שמאבטחות את האיינפורם, מאבטחות את הגיים וורד, מאבטחות את השרתים.
קובי פרידמן: קשה לראות את הצבעים, אבל ציר אחד זה ציר הריל טיים, דוגמת האופליין, מה שנקרא בלק ליסט, שצריך לעבור זמן עד שהמערכת יודעת ומפיצה וסוגרת את הפרצה, יודעים שאתר כזה או אחר תקף, וציר אחד הוא הציר שמאבטח את התשתית הארגונית ועבור ימינה, לכיוון אבטחת הגלישה או אבטחת תחנת הקצה, או הפלטפורמה שדרכה אנחנו גולשים ומתחברים לעולם.
קובי פרידמן: אנחנו יכולים לראות שבשנים הקרובות תתחולל תנועה של השקעות של חברת סקיוריטי לכיוון הריל טיים, לפתח מתודולוגיות, לפתח כלים שסוגרים את הפער הזה, כי פער הזמנים שעליו אנחנו מדברים, בין הולדת מתקפה עד שהמתקפה יורדת מהאוויר, או עוברת שרת אחד ימינה, הוא פער זמנים בעייתי.
קובי פרידמן: אנחנו רוצים להציג לכם דמו.
קובי פרידמן: אני אתאר את הסלאו של מה שאנחנו קוראים לו תרחיש הפגיעות, או תרחיש הייחוס שארגונים צריכים להתייחס אליו.
קובי פרידמן: בעיקרון, כשאנחנו מדברים על הסיכון הרלוונטי הזה, סוציאל אינג'ינירינג, אנחנו מדברים על צירוף של שלוש נסיבות; איום, פגיעות, טכנולוגית בדרך כלל, ונסיבות, שהן בדרך כלל נסיבות חברתיות או נסיבות אנושיות כאלה או אחרות.
קובי פרידמן: הצירוף שלהם יוצר סיכון שאותו אנחנו נציג.
קובי פרידמן: מה בעצם התהליך שקורה?
קובי פרידמן: יש לנו פרצות.
קובי פרידמן: הפרצות הן נקודות חולשה בדפדפנים.
קובי פרידמן: כל הדפדפנים חשופים לנקודות חולשה, אני משער שחלק מהאנשים פה מכירים אותן היטב, והאקרים יושבים על החולשות האלה ומנצלים אותן כדי ליצור מתקפות בשמות שונים, שאני תיכף ארחיב עליהן.
קובי פרידמן: יש נקודות חולשה באפליקציות.
קובי פרידמן: הרבה מאוד השקעות הולכות לכיוון של פיתוח איז מיי וול, פנימיים וחיצוניים.
קובי פרידמן: כל מה שאני אומר, זה רלוונטי גם בפריצות פנימיות, אחוזים ניכרים מהפריצות נעשות מפנים הארגון.
קובי פרידמן: זה ביחד עם הגורם האנושי מחולל את הסיכון.
קובי פרידמן: מה הטכניקה?
קובי פרידמן: הטכניקה יכולה להיות אחת מכמה; היא יכולה להיות לחיצה על לינק פשוט, שולחים מייל, איזה שהוא גורם שמתחזה, מתחזה מספיק טוב, זה לא כמו המתקפות פישינג הלא מושקעות שהיו פוגשים, אלא ממש מקבלים מייל ממישהו שאנחנו מכירים, מכתובת שאנחנו מכירים, ללחוץ על איזה שהוא לינק.
קובי פרידמן: אנחנו יכולים להיות מפותים להיכנס לאתר שאפשר לשתול בו קוד זדוני.
קובי פרידמן: אני לא אציין שמות, אבל יש בארץ אתרים ציבוריים גדולים מאוד שפגיעים לדבר הזה, שיכולים לקרוא מאמר ובינתיים מושתל באחד הטוקבקים קוד זדוני.
קובי פרידמן: בזמן שקוראים, יש כניסה לתוך התחנה של המשתמש.
קובי פרידמן: הפצה באמצעות רשתות חברתיות, הפצה באמצעות מסנג'רים וכדומה.
קובי פרידמן: ברגע שלוחצים, מתרחשת המתקפה, מתממש הסיכון.
קובי פרידמן: המתקפה יכולה להיות מכמה משפחות, של גניבת זהויות, של התקפה על האפליקציה עצמה, של גניבת קבצים, כולל השתלה של סוסים טרויאניים שמאפשרים להפעיל את התשתית במה שנסים תיאר קודם, בהפעלה בעתיד, והנזקים האפשריים הם כל מה שאנחנו מכירים, דרך גניבה של פרטים אישיים, עד כדי שינוי של הגדרות המשתמש, שינוי של הגדרות של נתבים וגניבת קבצים.
קובי פרידמן: התרחיש.
קובי פרידמן: אני אתאר את התרחיש.
קובי פרידמן: אני מנהל כלשהו בארגון תשתית.
קובי פרידמן: האקרים במדינה עוינת, שזה עמיתים שלי, שלומי הוא ההאקר האירני, הוא יושב לו עכשיו באירן, וניר הוא חבר שלי, מחובר אליי בלינקים, רשת חברתית, שהרבה מאוד ארגונים לא חוסמים מפניה.
קובי פרידמן: הם יציגו פה תרחיש שבו הם מגיעים אליי בתוך הארגון ומשתלטים לי על התוכנה.
ניר שחף: אני סמנכ"ל הפיקוח של חברת קומיטרי, שלומי הוא סמנכ"ל הטכנולוגיה של החברה.
ניר שחף: נציג תרחיש מאוד פשוט, מאוד פשוט להפעלה.
ניר שחף: לא התאמצנו לעשות אותו, האקרים יותר מתוחכמים יכולים הרבה יותר מהדבר הזה.
ניר שחף: חשוב מאוד להבין דבר אחד, שאם זה ייראה קצת הזוי, מה אפשר לעשות פה, זה לא תרחיש שמצוץ מהאצבע, אלה תרחישים שראינו ואנחנו יודעים שקרו באמת באלמנטים בנסיבות מסחריות או סיבות ביטחוניות, אבל הדבר הזה קרה באמת.
ניר שחף: אנחנו מתחילים, כמו שקובי אמר, אנחנו מתלבשים פה על אתר רשת חברתית עסקית.
ניר שחף: שלומי מייצג פה את הבן אדם הרע, בן אדם שמנסה להגיע לקובי.
ניר שחף: קובי הוא אותו מנהל כללי בחברה אסטרטגית, אנחנו מנסים לפרוץ אליו למחשב, אני חבר מאוד טוב של קובי.
ניר שחף: שלומי יודע שאני חבר מאוד טוב של קובי ואיכשהו הוא שולח לי פה הודעה, עם לינק, הוא אומר לי 'תשמע, יש פה משהו מדהים, אתה חייב להיכנס ללינק הזה'.
ניר שחף: אומרים לי דבר כזה, אני תמיד נכנס, אוקי.
ניר שחף: נכנסתי.
ניר שחף: טוב, בעולם האמיתי יהיה פה איזה מאמר מאוד מעניין שמאוד מרתק אותי, אני יושב וקורא.
ניר שחף: אני רוצה לענות לו ולהגיד 'איזה יופי מה ששלחת לי'.
ניר שחף: נפתח לי פה תו, אני חוזר לתו של הלינק.
ניר שחף: טוב, זרקו אותי החוצה, דורשים ממני עוד פעם לוג אין, אז אני מכניס את הלוג אין ואת הסיסמא, מכניס את הפרטים שלי.
ניר שחף: אוקי, זה לשם הדגמה.
ניר שחף: אנחנו פה על תקן אקדמיה, אבל הנה פה הראינו את היכולת, פה הגעתי לאתר שהוא לא אתר אמיתי שאני מכיר בעצם, קרתה פה הונאה, משהו קרה מהר, בלי ששמתי לב, הוכנסתי לאתר, הגעתי לאתר, בלי ששמתי לב בכלל, ופרטי החשבון שלי נגנבו.
ניר שחף: אני בסך הכל החבר של קובי, עוד לא קרה שום אסון, גנבו לי את החשבון.
ניר שחף: כמו ששחר אמר, חשבונות של פייסבוק לינק, לינקים וכאלה, נגנבים בעשרות אלפים מדי יום, ואם מישהו רוצה לעשות את זה, הוא יצליח בלי שום בעיה.
ניר שחף: הולך שלומי בערב למחשב שלו ורואה שהוא שתה את שם המשתמש והסיסמא שלי, הוא יודע שאני חבר של קובי, הוא נכנס לחשבון שלי בלינק אין ושולח בשמי הודעה לקובי.
ניר שחף: נכנסתי לחבר הנוסף שמייצג את קובי, והנה ההודעה ששלומי שלח בשמי לקובי.
ניר שחף: קובי רואה את התמונה שלי, את השם שלי שם ואני אומר לו 'תשמע, יש שם משהו מדהים, אתה חייב ללחוץ', זה גם אפילו נראה משהו דומה לגוגל.
ניר שחף: קובי רגיל שאני שולח לו דברים יפים לראות, אז הוא כמובן מיד לוחץ.
ניר שחף: טוב, פה ברקע נפתח שוב איזה אתר יפה, שכדאי לראות.
ניר שחף: בזמן הזה, במחשב של שלומי, בזמן שקובי קורא את אותו מאמר מעניין שאני כביכול שלחתי לו, בעצם מוכנס קוד זדוני שקובי לא ידע בכלל שקיים באתר הזה, הוא סמך עליי, הוא נכנס לאתר שלדעתו היה בטוח ובעצם מה שקורה ברקע, המחשב שלו, בלי שהוא יודע בכלל, מתחבר למחשב של שלומי שיושב איפה שהוא בטורקיה, לצורך העניין, או באירן, או לא יודע מי התוקף התורן---
שלומי נרקולייב: ופה אתם רואים מערכת לפריצה בצורה אוטומטית.
שלומי נרקולייב: וברגע שבן אדם נכנס ללינק, אז המערכת הזאת פורצת מהדלת בפרצה באותו דפדפן, פורצת בצורה אוטומטית.
שלומי נרקולייב: עכשיו אתם רואים שאני מדמה מישהו שיושב באירן בכלל ואני יכול לגשת למחשב של קובי, בתוך הארגון.
שלומי נרקולייב: ..
שלומי נרקולייב: לא ממש רואים פה טוב, אבל ברגע זה נכנסתי למחשב של קובי, בהרשאות שמאפשרות לי להריץ כל פקודה שאני רוצה.
מאיר שטרית: אתה יכול להשתלט על המחשב של קובי?
שלומי נרקולייב: כרגע אני במחשב של קובי.
שלומי נרקולייב: מה שקרה הוא שקובי סך הכל לחץ על לינק, הוא לא עשה יותר מדי דברים.
קובי פרידמן: התרחיש מבוסס על זה שאני ממשיך לעבוד במקום העבודה שלי, אני פשוט פתחתי פרצה---
מאיר שטרית: למישהו אחר והוא השתלט על המחשב שלך.
קובי פרידמן: והוא בינתיים עובד לי במחשב בזמן שאני ממשיך לעבוד.
ניר שחף: למשל, רק לשם המחשה של מה שאפשר לעשות, וכמובן מכאן הדרך לעורר את הדמיון, השמים הם הגבול.
ניר שחף: שלומי ברגע זה מוציא תמונת מסך, מה שנמצא על המסך של קובי באותו רגע.
ניר שחף: עוד רגע הוא יפתח אותה, בזמן שהוא פותח.
ניר שחף: כמובן שברגע שעשיתי את זה והראיתי לכם את זה, אני יכול לעשות כל דבר.
ניר שחף: אני יכול לשתול פה, כמו שנאמר קודם, איזה שהוא קוד שיאפשר לי, הנה, סתם פתחתי פה חלון, אבל זה המחשב של קובי ושלומי יוציא תמונת מסך של המחשב---
שחר הררי: לפני חצי שנה הוזמנו, היום אפשר להגיד את זה, על ידי מנמ"רית משרד התחבורה.