GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: ברור לי דבר אחד, חברים, המערכות האלה לא מוכנות לשעת חירום.
מאיר שטרית: אני קובע את זה כעובדה, שהן לא מוכנות, כיוון שבאמת אין היערכות ספציפית מיוחדת לשעת חירום.
מאיר שטרית: שעת חירום יכולה להיות מכיוונים שונים; כיוון אחד, ציינו גם אנשים, יכול להיות רעידת אדמה, כמה באמת מרכזי המחשבים אכן מוגנים מפני רעידת אדמה.
מאיר שטרית: אני לא בטוח שהם מוגנים, בעיקר במשרדי הממשלה כמו שאני מכיר, זה ודאי לא מוגן, אבל גם בסקטור הפרטי.
מאיר שטרית: אני לא מניח שכל אחד נותן דעתו מה קורה אם מחר יש רעידת אדמה, מה קורה למרכז המחשוב שלו, האם זה יחזיק מעמד, האם זה ייפול, יתמוטט, האם כל התקשור יאבד לו, הכל יכול ללכת לאיבוד.
מאיר שטרית: זה כיוון אחד של שעת חירום.
מאיר שטרית: הכיוון השני של שעת חירום זה כמובן מה שנקרא סייבר ספייס, שהוא פתוח לכל העולם.
מאיר שטרית: זה לא סוד ולא חדש, שמדינות יכולות היום לתקוף אחת את השנייה בסייבר ספייס, ויכולים לשתק מערכות שלמות של מדינה, גם את המערכות האזרחיות וגם את המערכות של תשתית, חשמל, שדה תעופה, אנרגיה, הכל פתוח.
מאיר שטרית: האקרים קיימים בכל מקום בעולם ולדעתי גם עושים מאמצים גדולים בתחום הזה, והיו דברים מעולם.
מאיר שטרית: אסטוניה היא דוגמה בולטת למדינה שבה נעשתה התקפה כזאת, שמוטטה את התשתיות שלה למשך 48 שעות.
מאיר שטרית: סין וארצות הברית פועלות או פעלו אחת נגד השנייה בתחומים שונים, כולל שיתוק לוויינים בחלל.
מאיר שטרית: זאת אומרת המערכות פתוחות.
מאיר שטרית: יש כמובן הגנות על מערכות, כל אחד עושה הגנה כמיטב יכולתו, השאלה עד כמה באמת ההגנה הזו אפקטיבית, מה יש לנו, או מה נוכל, או מה צריך או מה אפשר לעשות כדי לקדם את פני הרעה במידה וזה יקרה.
מאיר שטרית: מה יקרה אם מחר באמת תהיה התקפה על מערכות תשתית של המדינה מבחוץ, כי היום הכל נשלט באמצעות מחשבים והשאלה איך נערכים כשיש התקפה כזאת, אם מצליחים למוטט או לפגוע באתר מסוים.
מאיר שטרית: יש דוגמאות גם מארצנו הקטנטונת.
מאיר שטרית: בתקופת מלחמת לבנון היו התקפות הדדיות על אתרים שלנו ועל אתרים של החיזבאללה מצד שני.
מאיר שטרית: במלחמת 'עופרת יצוקה', היו שוב התקפות, גם נגדנו וגם הפוך, של ישראלים שתקפו את האתרים של החמאס.
מאיר שטרית: זאת אומרת הדברים פתוחים וקיימים ויכולים באמת לגרום לאסון גדול.
מאיר שטרית: היום, כשהכל נשלט בתקשורת, היכולת של השיטה, וראינו כל מיני סרטים, אמנם דמיוניים, בטח גם אתם, שמתעסקים במחשבים, ראו את הסרטים הללו, איך משתלטים על מדינה שלמה באמצעות האינטרנט, כשהכל פתוח.
מאיר שטרית: האמת היא שאחד הדברים המעניינים הוא שבעצם אין בעולם כולו, לדעתי, חקיקה, או חוקים שיוצרים הגנה, או יכולים בכלל להתמודד עם הסוגיה הזאת.
מאיר שטרית: זה לא נפתר, כל אדם מגן על עצמו.
מאיר שטרית: אני הייתי בפורומים בין לאומיים שדנו בנושאים הללו, אין בעולם הגנה בחקיקה במדינות, אין שליטה במערכת של האינטרנט, זה פתוח לחלוטין.
מאיר שטרית: זה הכיוון של הדיון שהייתי שמח לשמוע.
מאיר שטרית: הזמנו פה אנשים רבים, קבוצות, מנמ"רים של משרדי ממשלה, נמצא איתנו גם מר טל הרמתי, הוא סגן חשב בכיר לחשב הכללי ואחראי על המחשוב בממשלה, נמצאים איתנו לשכת מנתחי מערכות המידע בישראל, נציגי ועדת ההיגוי להיערכות לרעידת אדמה, רח"ל, רשות החירום הלאומית, מרכז השלטון המקומי, ספקי תשתיות האינטרנט, חברות טלפונים, מומחים מחברות מערכות ידע, איגוד חברות הביטוח, איגוד הבנקים, איגוד לשכות המסחר, איגוד המהנדסים, התאחדות התעשיינים, הקבלנים, ומוזמנים נוספים, וכל מי שביקש לבוא.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שהובא לידיעתי תקציר ספרו של ריצ'רד קלארק.
מאיר שטרית: אני לא יודע אם אנשים ראו או קראו את זה.
מאיר שטרית: הוא בכיר לשעבר בבית הלבן, שהיה יועצם של חמישה נשיאים לנושאי חירום וגם לנושאים של IT ותשתיות לאומיות, ובספרו בעצם הוא מאשים בצורה די חריפה את מייקרוסופט שהם הפעילו לחצים בלתי נסבלים על השלטון האמריקאי, למנוע מצב שהם ידרשו להשתמש בלינוקס, נגיד, מול מייקרוסופט, או למנוע מצב שידרשו ממייקרוסופט לעשות הגנות יותר רציניות על המערכות שלהם.
מאיר שטרית: בעצם מייקרוסופט נמצא במצב שבו יש פריצות כל שני וחמישי וצריך עדכוני אבטחה כל הזמן.
מאיר שטרית: הוא טוען בעצם שמייקרוסופט הצליח, באמצעות לובי כבד, עשיר, חזק, על כל הממשל, למנוע התקנת הגנות יותר משוכללות על המערכות של מייקרוסופט בארצות הברית, וכמובן מנע גם מממשלת ארצות הברית לפעול, לפי דבריו, להחליף את מערכות ההפעלה שלהם, למשל ללינוקס, שאולי הוא יותר מוגן מאשר מייקרוסופט.
מאיר שטרית: הוא מביא את זה כדוגמה להראות שמערכות שלמות, גם בעולם, בארצות הברית.
מאיר שטרית: הוא בעצם מסיים באזהרה מאוד חמורה שגם ארצות הברית זו מדינה מסוכנת ביותר בתחום אבטחת המידע.
מאיר שטרית: אני מצטט אותו.
מאיר שטרית: אני עצמי לא בקי במערכות של ארצות הברית, אבל הוא באמת היה שלושה עשורים יועץ בכיר בבית הלבן, בפנטגון, במחלקת המדינה, והיה יועץ מיוחד לענייני טרור ומודיעין של חמישה נשיאים אמריקאים, עד מחצית העשור הנוכחי.
מאיר שטרית: היום הוא שותף בחברת הייעוץ והאבטחה שנקראת גוד הרבר, שבאה מהמלה פרל הרבר, שם היתה התקפת פתע על האמריקאים בנמל הפנינים.
מאיר שטרית: הוא היום יועץ לחברות כיצד לעשות אבטחת מידע כוללת וטובה.
מאיר שטרית: ובכן, זה שדה עצום, אתם ודאי יותר מקצוענים ממני בתחום הזה ויודעים הרבה יותר ממני בתחום על אבטחת מידע.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר, אגב, שאנחנו תמיד חשים ואנחנו בטוחים שאי אפשר לנגוע בנו, שהמחשבים שלנו מוגנים, יש לנו, יש לנו זה.
מאיר שטרית: מסתבר שזה לא ככה.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שאני עשיתי פה משהו, שאנחנו גם נראה אותו היום, הזמנתי חברה שהיתה אצלי בפגישה, קומיטרי, שהציגו בפניי דבר מדהים ומזעזע, שבעצם אפשר להיכנס לכל אינטרנט, די בקלות, לכל אדם עם מחשב, שחושב שהוא מוגן.
מאיר שטרית: כשאתה לוחץ על לינק אתה בעצם יכול ללחוץ על דבר אחר שמעביר את כל האינפורמציה שלך לצד השני, להוא שמעוניין באינפורמציה, והוא יכול להשתמש בזה מחר לעשות כל פעולה בשמך.
מאיר שטרית: או כשאתה נכנס ומקבל אי מייל ומגיב אליו או עונה, או עונה להגרלה, או דבר כזה, מאחורה, ברקע, כשאתה לא רואה את זה בכלל, אתה בעצם מוסר את הפרטים שלך כולם לגוף שלישי.
מאיר שטרית: הם ידגימו את זה פה, אני חושב שאפשר להדגים את זה באופן חד וחלק.
מאיר שטרית: ביקשתי שיראו דוגמה, שחושבים שהכל בטוח ושום דבר לא בטוח.
מאיר שטרית: הדוגמה שהם הביאו, הם הצליחו לגנוב אלפי, עשרות אלפי חשבונות של בנק הפועלים, את הפרטים של אנשים, ושלחו להם מין אי מייל כזה בפישינג לרכוש את הנתונים שלהם, ו-8,000 מתוך עשרות אלפים הגיבו באמת ואז הם העבירו כסף קטן מכל אחד, קצת כסף לחשבון שלהם, שהסתכם בדי הרבה כסף.
מאיר שטרית: זאת אומרת, גם מערכות של בנקים ואחרות לא בהכרח מוגנות.
מאיר שטרית: פעם ברק אמר 'הכל שפיט', אני אומר 'הכל תקיף, הכל פריץ והכל שקיף'.
מאיר שטרית: מעניין יהיה לשמוע את האנשים העוסקים בכך באמת, מה מידת החשש.
מאיר שטרית: אולי אני חרד יותר מדי, אולי אין לזה ידיים ורגליים ואולי באמת המצב הוא כזה שהכל מוגן ואין מה לחשוש, אבל הרושם שלי, אני אומר בצער, הוא לא כזה, ואני אשמח כמובן לשמוע את האנשים הנוגעים בדבר.
מאיר שטרית: ראשון הדוברים, מר נסים בראל, יושב ראש חברת קומסק, יועץ ומומחה לאבטחת מידע, איגוד הבנקים בישראל, מומחה בין לאומי.
נסים בראל: בוקר טוב.
נסים בראל: אחרי ההקדמה של היושב ראש נשאר לנו רק מעט להוסיף לדבר הזה.
נסים בראל: אבל הייתי רוצה באמת לחלק את זה לשני התחומים, גם התחום של ההתגוננות וההתאוששות במקרים של אסונות, בין אם זה טבע ובין אם זה התקפות סייבר טרוריסטיות כאלה ואחרות, ואחר כך אולי גם להתייחס לדברי היושב ראש בכל הנושא של האמנם הכל פריץ או לא פריץ ומה צריך לעשות בעניין הזה.
נסים בראל: בנושא הראשון של השיקום וההתאוששות במקרה של אסון, אני יכול להסכים, המצב הוא קטסטרופלי.
נסים בראל: אם היינו רוצים את השורה התחתונה אפשר היה להסכים על ההגדרה הזאת ולומר 'הנה', אבל המצב הוא קטסטרופלי תחת הרבה מאוד פעילות שנעשית, גם במדינת ישראל וגם בנושאים של רגולציה בעולם.
נסים בראל: אני, כיושב ראש חברת קומסק, וגם כמי שפעיל הרבה מאוד במערכות הבנקאות בישראל, מייצג את ישראל גם בארגון של ANISA, שהוא European Network International Security Agency, הסוכנות לאבטחת מידע שמחוקקת או כותבת את הדירקטיבות לאיחוד האירופי וגם ב-ICC העולמי, אותו International Camber of Commerce.
נסים בראל: אז אולי כמה מלים לגבי החקיקה, בשביל להיות על פלטפורמה אחת, האמנם הכל פרוץ?
נסים בראל: האמנם יש דברים שבכל זאת נקבעים ומה המצב בישראל לעומת המצב במקומות האחרים.
נסים בראל: באשר לאירופה, צריך לומר בפירוש שהדירקטיבה של ANISA, שהיא סוכנות אבטחת המידע של האיחוד האירופי שמכינה את הניירת לפרלמנט האירופי, סיימה את עבודתה בהגדרה מדויקת של מה הם התהליכים בהתגוננות מפני התמוטטות של מערכות.
נסים בראל: נשאר פרק שלם שיגיע כנראה לפרלמנט, ללא פירוט אותו פרק, מה היא התמוטטות של מערכות, כי עדיין יש מחלוקת והיושב ראש, חבר הכנסת שטרית, עלה עליה מיד בפתיח של הדברים, שונה מאוד ההתגוננות וההיערכות למקרים של התמוטטות מאסונות טבע, רעידות אדמה, אש, שיטפונות, וגורמים חיצוניים, ולנו בישראל, ואולי בעוד כמה מדינות, צריך להוסיף עליהם את נושא התקפות הטרור הפיזיות וסיכוני המלחמה שבהם אנחנו נתונים.
נסים בראל: כבר לפני 15 שנים נפל טיל בתל אביב, ברחוב אלנבי, כאשר במרחק של פחות מ-700 מטורים, ברדיוס של 700 מטרים, היו 7 מוקדי מערכות מידע ראשיות של מדינת ישראל, בנקים ותנובה וחברת ביטוח והרשות לניירות ערך והבורסה לניירות ערך, כולם ברדיוס של 700 מטר.
נסים בראל: אז לנו יש את הסכנות הנוספות.
נסים בראל: ANISA פרסמה את ההגדרה שלה והכינה את הנייר והוא יגיע לקבלת החלטה של הפרלמנט.
נסים בראל: הגוף השני שעוסק בזה זה ה-ICC, כאשר ה-ICC כן מתייחס לסיכוני הטרור.
נסים בראל: כל הנושא של טרור באמצעות מחשבים.
נסים בראל: מי שזוכר, יושב ראש ה-ICC העולמי היה פה בארץ לפני ארבע שנים ונתן הרצאה באחד הכנסים, שבהם השתתפנו, שבה הוא אמר שזה נושא שהוא על סדר היום של ה-ICC.
נסים בראל: כאשר נושא הוא בסדר היום של ICC הוא הופך להיות נושא בכל העולם העסקי, לא בעולם הממשלתי והציבורי, אבל בכל העולם העסקי.
נסים בראל: בישראל גם נעשתה עבודה, אסור להזניח את זה ואסור להתעלם מזה, כי מכון התקנים הישראלי אימץ, עדכן, תרגם וקיבל את תקן ה-ISO שהוא התקן הבין לאומי האמריקאי, שאומץ על ידי הבריטיש סטנדרטס לנושאים של שיקום והתאוששות.
נסים בראל: כך שיש גם תקן ישראלי.
נסים בראל: הוא לא תקן מחייב, הוא לא תקן במובן של אתה צריך תו תקן עליו, אבל הוא תקן מנחה, הוא תקן שמוביל והוא תקן שנותן לגופים את אבני הדרך של הפעילות שהם צריכים לבצע.
נסים בראל: אלא מאי?
נסים בראל: שמסתבר שישנו פער גדול מאוד בין השיקום וההתאוששות לבין כל התהליך שמסביב.
נסים בראל: מה הוא התהליך שמסביב?
נסים בראל: עוד משפט אחד לגבי תקנים.
נסים בראל: צריך לזכור גם את ההנחיות של הרגולטורים האחרים.
נסים בראל: המפקח על הבנקים הוציא הנחיה מאוד מסודרת בעניין הזה לגבי הבנקים והבנקים ממלאים אותה מ-א' עד ת' ואנחנו רואים יפה מאוד את העבודה בעניין הזה.
נסים בראל: אבל גם הממונה על שוק ההון הוציא את אותה הנחיה לגבי המוסדות הפיננסיים האחרים, כך שהדבר הזה במישור העסקי קיים.
נסים בראל: איפה הוא לא מכוסה?
נסים בראל: הוא לא מכוסה בכל אותם מגזרים שהם מתחת לרדאר של הרגולטור, כל אותם סמול אנד מדיום ביזניסס, כל אותם אינטרפרייזס שלא חלים עליהם כל אותן ההגדרות.
נסים בראל: הדבר השני שעליו חובה לשים את הדגש, ואני חושב שזו אולי האחריות של כולנו, מנמ"רים ומנהלי יחידות וכולי, היא האם אמנם אנחנו יודעים איך לקום ולהשתקם ממצב של משבר לא רק מנקודת מבט של המערכות.
נסים בראל: אני הייתי מעורב באופן אישי בתחקיר של אסון טבע שקרה במקסיקו, רעידת אדמה במקסיקו.
נסים בראל: הבנק שאנחנו מכירים אותו היטב טיפל כהוגן, טיפל נכון, שם את כל האמצעים במקום אחר, הכין אתר גיבוי והיתה לו רק בעיה אחת; אי אפשר היה להגיע מהמקום האחד אל המקום השני.
נסים בראל: זה הכל.
נסים בראל: המשאיות היו שם, הכלים היו שם, הצוותים היו שם, פשוט לא היתה דרך, היה צריך להתארגן עם הליקופטרים, דבר שלא היה מוכן ומובן מראש.
נסים בראל: בשיקום והתאוששות מאסון הבעיה העיקרית, וזה הבריטים מובילים בצורה ברורה בעניין הזה, היא איך אתה מתרגל את כל תרחישי האסון לשיקום והתאוששות שלך.
נסים בראל: זה שיש לך אתר גיבוי במקום אחר, זה מובן מאליו, ואני חושב שרוב הארגונים הגדולים עושים את זה.
נסים בראל: זה שיש לך הסכמי גיבוי עם גופים ענקיים אחרים, ובארץ קמו שניים-שלושה גופים שיכולים לתת שירותים כאלה בצורה יוצאת מגדר הרגיל, זה בהחלט תהליך חשוב, אבל מה אתה עושה עם כח האדם?
נסים בראל: מה אתה עושה עם הנהלים?
נסים בראל: מי מפעיל את התהליך הזה?
נסים בראל: באיזה אופן יש לך את האמצעים האחרים?
נסים בראל: איך התקשורת הפיזית שלך והאלחוטית והלוויינית שלך עובדת?
נסים בראל: אני יודע שהיושב ראש עוסק הרבה מאוד בנושא של תשתיות האינטרנט של מדינת ישראל ורוחב הפס שלהם ומהירות הגלישה שלהם.
נסים בראל: אתה עושה ככה בגלל ההישגים, הם לא מי יודע מה, אבל אני יודע שאתה עוסק בזה רבות.
מאיר שטרית: בצרות הפס, לא ברוחב הפס.
נסים בראל: האירוע האחרון שכן הצליח, שהשיקום היה מוצלח, היה ב-IRS, ברשות המסים האמריקאית.
נסים בראל: הצפה בגובה של למעלה מ-1.20 מטר הרסה את כל מערך המחשוב של הרשות למסים האמריקאית, ה-IRS בוושינגטון די.
נסים בראל: סי, ובתוך ארבעה ימים כל המערכת עבדה מהבתים של האנשים.
נסים בראל: כולם עבדו.
נסים בראל: עשרות אלפי עובדים עבדו מן הבתים, בהסדר שהיה מאורגן.
נסים בראל: מערכות המידע והגיבויים היו כמובן במקומות שהיו צריכים להיות, אבל כל העובדים שלא יכלו להגיע בוושינגטון די.
נסים בראל: סי וכל התקשורת שהלכה לאיבוד וארונות התקשורת והסוויצ'ים וכולי, אנשים פשוט, בתרגולת מוכנה מראש, פעלו מהבתים ונתנו שירות במשך, נדמה לי, שלושה שבועות או 17 ימים מהבתים.
נסים בראל: חוץ מאשר המוסדות, שהם מחוץ למרכזי המחשבים.
נסים בראל: האם בישראל אנחנו יכולים לעשות את זה?
מאיר שטרית: זה רעיון לא רע, אפשר לסגור את משרדי מס ההכנסה, יעבדו אנשים מהבית.
מאיר שטרית: פחות נזק.
נסים בראל: או ללכת למודל האנגלי, לעשות פרייווטיזציה של מס הכנסה.
מאיר שטרית: יש להם 3,000 עובדים, אתה יודע כמה שטח אפשר לחסוך?
נסים בראל: זאת דוגמה שהצליחה, אבל ישנן הרבה מאוד דוגמאות שלא הצליחו ואלה אותן דוגמאות שבהן אתה ערוך ומוכן על פי התקינה ועל פי הסטנדרטים הבין לאומיים עם אתרי גיבוי שלך, אבל אתה לחלוטין לא מוכן עם התרגולות שצריך לבצע.
נסים בראל: מה שהאירופאים עשו, בעיקר הבריטים, ובבריטניה זה מוביל בצורה מדהימה, הם הכניסו לתוך הרגולציה את החובה של התרגול.
נסים בראל: אני יודע שהבנקים, שאנחנו מייעצים להם אז אני יכול לדבר בשמם, כי אני גם נציג איגוד הבנקים, אני לא יודע לגבי אחרים, יכול להיות שרבים אחרים עושים את זה, אבל במערכת הבנקאית יש נוהל מסודר שבו יש תרגול מלא, מ-א' עד ת' למקרה שמערכת נופלת.
נסים בראל: האם אפשר לעשות את זה בארגונים אחרים?
נסים בראל: האם צריך רגולציה לעניין הזה?
נסים בראל: האם מישהו צריך לחייב את זה?
נסים בראל: אז בבריטניה חייבו, בבריטניה אתה נמצא באמצע הרצאה---
מאיר שטרית: חייבו את הבנקים, או את כל המוסדות?
נסים בראל: לא, חייבו את השיטה כתוספת ל-BS, שהוא זהה בדיוק לתקן הישראלי, הוציאו הנחיות שהם רגולטוריות מפורטות, שאומרות כמה פעמים כל סוג של ארגון צריך לעשות תרגולת כזו.
נסים בראל: בבריטניה זה הולך גם לגבי תרגולת אש ולגבי תרגולות של הצפות וכיוצא באלה.
נסים בראל: אתה צריך להפעיל סירנות, לצאת החוצה גם כשיורד שלג ולחזור אחרי עשר דקות, בשביל לראות שכולם יודעים לרדת במדרגות ולעלות וזה לפעמים מגוחך.
נסים בראל: לנו, הישראלים, שנמצאים בתוך איזה בניין, אומרים 'טוב, תיקחו בחשבון שבעוד עשר דקות תהיה אזעקה, אנחנו נפסיק את הישיבה, נרד ונעלה חזרה'.
נסים בראל: לנו זה נראה מגוחך, אבל לפעמים זה עוזר, זה חוסך לנו מקרים שבהם אם יש שריפה באיזה מפעל, שהמנהל והצוות שלו לא צריכים באמת להיכנס ולשלוף החוצה את המחשב מתוך השריפה הזאת.
נסים בראל: זה נראה כזה קצת לא בדיוק הדבר הנכון.
נסים בראל: אז בנושא של התרגולות, אולי הנחיה מכיוון הכנסת, אולי הנחיה מכיוון של רגולציה מכל כיוון שהיא, יכולה לעזור הרבה מאוד.
נסים בראל: באשר לטרור מחשבים; זה נושא בעל השלכות עצומות.
נסים בראל: מי שקורא את העיתונות, ביומיים האחרונים מופיעה ידיעה פשוטה כזאת, דווקא לא בכותרות ראשיות, שאומרת שיש חדירה למחשבי נסד"ק וגורמים, רוסיים ככל הנראה, דרך אגב אף פעם לא יודעים מה זה רוסים/לא רוסים, אתה רק רואה כתובות IP ואתה יכול להגיד מה שאתה רוצה.
נסים בראל: אבל אתה קורא ידיעה שאומרת 'חדרו למחשבי נסד"ק ולמחשבים של חברים הקשורים', אתם יודעים שבנסד"ק כל המסחר מתבצע באמצעות מחשבים, הקניות, המכירות וכולי, ולא גרמו לשום נזק.
נסים בראל: לכאורה חלק מהאנשים אומר 'איזה יופי, טוב, חדרו, לא גרמו לשום נזק', אבל זה בדיוק התהליך, ונמצא כאן מר טל הרמתי והוא יודע, כי אתם עושים עבודה מדהימה בנושא תהיל"ה, בנושא של ההתגוננות.
נסים בראל: .. דרך אגב, אם צריך לתת פה איזה קומפלימנט, זה למי שיושב לצדך ולחברים האחרים שהקימו את זה, כי בנושא של ההתגוננות הזאת מפני התקפה, בנושא של ממשל זמין וכל נושא תהיל"ה, אין שום ספק שמתבצעת פה עבודה שלא מתבצעת בהרבה מדינות אחרות.
נסים בראל: אבל אם אני חוזר רגע לאירוע הזה, זו בדיוק הדרך.
נסים בראל: המומחים לאבטחת מידע יסבירו לכם, אף התקפה לא מתבצעת על ידי זה שאתה מגיע, יורה בכל התותחים וחוזר אחורה.
נסים בראל: זה לא קורה.
נסים בראל: אתה נכנס למערכות, אתה לומד את דרך הפעולה שלהם, אתה לומד את מנגנוני ההגנה שלהם, אתה עובר כל פעם ושותל את הדברים שאתה רוצה לשתול במקומות הנכונים, לומד את אופן התגובה של הארגון ושל המערכת הטכנולוגית, ורק אחר כך אתה מבצע את ההתקפה הגדולה.
נסים בראל: עכשיו תנסו לדמיין התקפה של מערכת.
נסים בראל: ..
נסים בראל: לא יודע, אני לא רוצה לתת דוגמאות.
נסים בראל: לסיכום, הנושא הזה הוא נושא נכון, גם מפני התקפות טרור, וישראל, מה לעשות, היא יעד לדבר הזה.
נסים בראל: החבר'ה של תהיל"ה יכולים לספר לכם כמה עשרות אלפי התקפות כאלה קורות ביום, בשעה למעשה, בעשרות אלפים, ואנחנו יעד, ואנחנו גם יעד לדברים הפיזיים, בגלל המלחמה, בגלל הסכנות האחרות של רעידות אדמה, שהיא נושא מפורט.
מאיר שטרית: תודה רבה למר נסים בראל.
מאיר שטרית: מר רפי שקולניק, המנהל הכללי של חברת נט-אפ, מתמחה בפתרונות מחשוב לשעת חירום.
רפי שקולניק: קודם כל, נעים מאוד, תודה רבה על ההזדמנות.
רפי שקולניק: אני מנכ"ל חברת נט אפ ישראל באגן הים התיכון.
רפי שקולניק: אפרופו סייבר ספייס, חברים, טורקיה היא חלק מהאזור שלנו, זה חלק מהעניין.
רפי שקולניק: הכיוון שאני מסתכל עליו הוא כיוון שונה.
רפי שקולניק: כיוון שונה, אבל שאני חושב שישלים מאוד מאוד את.
רפי שקולניק: .. אהבתי את ההרצאה הזאת, אני חושב שהיא בסיס למה שאני הולך לדבר עליו.
רפי שקולניק: בעצם מה זה אסון ברמה שלכם, של המנמ"רים, המנמ"רים של הממשלה או המנמ"רים של המגזר הציבורי?
רפי שקולניק: אנחנו מדברים הרבה על רעידת אדמה, אנחנו מדברים הרבה על בעיות של שפות, רלוונטי מאוד, חם מאוד עכשיו, אבל זה מתחיל הרבה למטה, הרבה יותר נמוך.
רפי שקולניק: אנחנו מדברים על כשל של מערכת בודדת בחדר מחשב, אנחנו מדברים על כשל של אפליקציה, אנחנו מדברים על כשל חדר מחשב, או יותר מזה, כשל של אזור שלם, שזה בעצם מגיע חזרה לכיוון רעידות האדמה והלאה.
רפי שקולניק: כולם פה יודעים להתמודד נגד כשלים בודדים.
רפי שקולניק: אין היום מערכת בחדר המחשב שלא מגבה את עצמה בצורה כזאת או אחרת.
רפי שקולניק: זה קל, זה פשוט, את זה כולנו עברנו.
רפי שקולניק: מה קורה כשחדר מחשב נפגע?
רפי שקולניק: האם אנחנו יודעים לעשות משהו כשחדר מחשב נפגע ואז...
רפי שקולניק: היתה לי הבוקר שיחה עם אחד המנמ"רים של חברה אמריקאית, הוא אומר 'רפי, אתה זוכר מתי התחלנו לעשות DRP?' מתי?
רפי שקולניק: ב-91', במלחמת המפרץ, האמריקאים הכריחו אותנו לעשות את זה.
רפי שקולניק: זה מצב מאוד מאוד סטנדרטי במדינת ישראל.
רפי שקולניק: אנחנו מחכים שיקרה או אסון, או שתהיה לנו הוראה מלמעלה.
רפי שקולניק: זה כמו מה שאמרת קודם, הממונה על הבנקים כפה על הבנקים במדינת ישראל לעשות לא רק DRP.
רפי שקולניק: מושג חשוב מאוד שצריך להשתמש בו, הוא PCP.
רפי שקולניק: אנחנו מדברים הרבה על disaster recovery.
רפי שקולניק: אנחנו יודעים לקחת את המידע ולהעביר אותו למקום אחר, ורוב האנשים פה, אם תשאל אותם אם יש להם DRP, יש להם אתר DR.
רפי שקולניק: זאת אומרת המידע משוכפל בזמן אמת או סמי אמת למקום מרוחק.
רפי שקולניק: כמה אנשים יוכלו להעביר את פעילות החברה, דיברת על ה-IRS בארצות הברית, כמה אנשים יוכלו להעביר את הפעילות של החברה, business continuity, למקום אחר---
מאיר שטרית: למקום חדש?
רפי שקולניק: למקום קיים שהוכן מראש למען המשכיות עסקית.
רפי שקולניק: המשכיות עסקית זה המושג שאני חושב שגם משרדי ממשלה משתמשים בו, אבל גם בבנקים.
רפי שקולניק: דרך אגב, הממונה על חברות הביטוח עושה עבודה מקסימה, הוא כפה על חברות הביטוח, ואני חושב שיש עוד גופים פיננסיים במדינת ישראל, ראיתי פה לובשי מדים, אני יודע שמשרד הביטחון חושב על זה ביום יום שעה שעה, ויותר מזה, נפגשתי לפני שבועיים עם החבר'ה שאחראים על הירידה לנגב.
רפי שקולניק: זה הדבר הראשון שהם שואלים.
רפי שקולניק: הירידה לנגב זה דבר נחמד, מה עם?
רפי שקולניק: מה קורה עם?
רפי שקולניק: אלה הדברים שצריך לחשוב עליהם.
רפי שקולניק: עשיתי איזה סקר אתמול בערב, עם איש המכירות שאחראי על המגזר הממשלתי.
רפי שקולניק: עברנו על 17 משרדים ממשלתיים.
רפי שקולניק: ב-4 מהם DR בכלל, אין שכפול מידע.
מאיר שטרית: משרדים ממשלתיים?
רפי שקולניק: משרדים ממשלתיים, כולל הכנסת, כולל הכל.
רפי שקולניק: לכנסת יש.
רפי שקולניק: בשבעה יש DR, אבל של מידע בכלל.
רפי שקולניק: זאת אומרת אין המשכיות עסקית עדיין.
מאיר שטרית: ואיפה ה-DR נמצא?
מאיר שטרית: מורחק מהמשרד?
רפי שקולניק: שאלה מעולה.
רפי שקולניק: תיכף ניכנס לדבר הזה.
רפי שקולניק: ב-5 יש תהליך DR בדרך.
רפי שקולניק: מתוך ה-7 שיש להם DR, ביררנו בכמה מהם הוא מרוחק.
רפי שקולניק: בתקן האמריקאי 'מרוחק', וזה אחרי 11 בספטמבר, מדובר על 8 מייל לפחות.
רפי שקולניק: כל דבר שנמצא בטווח של פחות מ-8 מייל לא מוגדר לפי התקן האמריקאי כ- disaster recovery.
רפי שקולניק: אני לא מדבר על PCP וכולי וכולי.
רפי שקולניק: כמה מתוך ה-7 האלה?
רפי שקולניק: יש אחד בדרך.
רפי שקולניק: ודרך אגב, אתם מייצגים בדיוק את מה שקורה במדינת ישראל.
רפי שקולניק: אם אין כפייה מלמעלה, אם אין רגולציה שמכריחה גופים לעשות את הדברים האלה, זה פשוט לא קורה.
קריאה: השרפה מאוד עזרה לנו.
רפי שקולניק: אנחנו נדבר על השרפה, כי לצערי, אנחנו קשורים לזה בצורה די טובה.
רפי שקולניק: אבל כן, היא עזרה.
רפי שקולניק: לא היה גיבוי בכלל.
קריאה: נקבל תקציב לגיבוי.
רפי שקולניק: אנחנו עושים עבודה מצוינת בלהתגבר על קטסטרופות שקורות.
רפי שקולניק: ברגע שקורה, אנחנו מצוינים בכיבוי אש, עזבו את הכרמל כרגע, אנחנו מצוינים בכיבוי אש.
רפי שקולניק: אנחנו יודעים להתגבר, או לפתור בעיה אחרי שזה נכפה עלינו מלמעלה, או רגולציה.
רפי שקולניק: ואין שום בררה, במדינת ישראל, מאשר לכפות על חברות שהמדינה יכולה לכפות עליהן, כלומר חברות פרטיות יהיו מחוץ לחוק הזה, אבל כל חברה צריכה להיות בכפייה שהיא יכולה לעבוד גם בשעת חירום.
רפי שקולניק: שעת חירום, אם זה שרפה, שעת חרום זו הצפה.
רפי שקולניק: ..
רפי שקולניק: אין פה כמעט אחד שלא חווה הצפה של חדר מחשב.
רפי שקולניק: אנחנו עובדים עם מזגנים, אין מה לעשות, כמעט כל אחד עבד עם מערכת כיבוי אש שהתפרצה באמצע הלילה.
רפי שקולניק: גם לובשי המדים יודעים על מה אני מדבר, זה קורה, זה קרה וזה יקרה.
רפי שקולניק: חייבים להיות מוכנים מול הדברים האלה.
רפי שקולניק: פה מדברים על איקאה, כי אני חושב שזו דוגמה מצוינת.
רפי שקולניק: אני לא מוסמך על ידי איקאה לדבר בשמם, אז אני מאוד מאוד אזהר במה שקרה שם.
מאיר שטרית: לא היו להם גיבויים?
רפי שקולניק: החדשות המצוינות, שכל מי שהזמין מאיקאה, מגובה.
רפי שקולניק: שוב, משמים לפעמים, לפני שלוש שנים התקינה נתניה מכונת אחסון מידע, מן הסתם שלנו, באתר בנתניה.
רפי שקולניק: בתוך האתר הותקנה לפני שלוש שנים מכונה.
רפי שקולניק: לפני שנה הוקם הסניף בראשון לציון, בינואר או פברואר בשנה שעברה הוא נפתח.
רפי שקולניק: שמו שם מכונה שנייה, ובעצה אחת עם היועץ של המחשוב שם הוספנו מעט מידע.
רפי שקולניק: זה פשוט, זה קל, כולכם יודעים איך עושים את הדבר הזה, ושכפלנו מידע.
רפי שקולניק: כל נושא ההזמנות, כל נושא החשבוניות מגובה.
רפי שקולניק: אבל בחברות אחרות בחרו לקחת את הדרך, קוראים לזה טירינג של מידע.
רפי שקולניק: כל חברה יודעת לעשות טירינג של מידע.
רפי שקולניק: יש לחברה מידע קריטי לחברה, שבלעדיו החברה יכולה להפסיד הרבה כסף, לצאת מהביזנס.
רפי שקולניק: יש מידע פחות קריטי, למשל המלאים.
רפי שקולניק: יש חברות ביטוח, ברוך ה', פחות מעניין.
רפי שקולניק: אז לא כל דבר, ושוב בלי להיכנס לפרטים, כי אני לא מוסמך, באיקאה עשו DR, באיקאה יודעים היום לספק ציוד, אם יש ציוד---
מאיר שטרית: מה החיסכון?
מאיר שטרית: הוא שולי, אם אתה כבר עושה גיבוי, למה לא לעשות גיבוי לכל?
רפי שקולניק: זו השאלה.
מאיר שטרית: הזיכרונות עולים אפס היום.
רפי שקולניק: זו בדיוק השאלה.
רפי שקולניק: לעשות את ה-DR הראשוני עולה כסף, לעשות טירינג של מידע, שוב, תלוי בגודל המידע, יש מקומות שאתה מקבל על מאות טירה, וגם על פחות, ששם טירינג כן עושה שכל.
רפי שקולניק: אם יש אפשרות לעשות באק אפ מקומי, כולם עושים באק אפ לדיסק, כולנו עושים דברים מקומיים, אבל ברגע שיש DR, לקחת את זה לרמה של DR ללא טירינג, DR מושלם, אני חושב שזה צריך להיות בכפייה.
רפי שקולניק: לקחת את זה לרמה של BCP?
רפי שקולניק: לא כל ארגון צריך BCP, business continuity.
רפי שקולניק: תחשבו על איקאה, האם לאיקאה יש בעיה של BCP?
רפי שקולניק: להם אין בעיה של BCP.
רפי שקולניק: הדבר הזה עובד מכאן ומכאן.
מאיר שטרית: מפטרים את העובדים וזהו.
רפי שקולניק: המנהל הכללי שלהם דיבר יפה מאוד, אני מקווה שזה לא יקרה.
רפי שקולניק: אבל אני רוצה להבדיל, שוב, בין גיבוי מקומי, disaster recovery, ו-BCP.
רפי שקולניק: מעט מאוד גופים עסקיים, מעט מדי גופים עסקיים עושים BCP.
רפי שקולניק: לא כולם צריכים, אבל בין אלה שצריכים, באחוז מאוד מאוד מאוד נמוך עוברים ל-BCP.
רפי שקולניק: עכשיו דיברת על דבר מאוד מאוד חשוב, בדיקה.
רפי שקולניק: חלק מהרגולציה חייבת להכניס בתוכה בדיקה תקופתית.
רפי שקולניק: לפני חודשיים בערך עברנו לילה שלם עם אחת מחברות הביטוח, עם משהו כמו 700 טירה של מידע, אפליקציות שונות, כולכם יודעים מה זה חברות ביטוח, כמה זה מורכב---
מאיר שטרית: אין היום חובה על חברות ביטוח לעשות DR?
רפי שקולניק: יש.
רפי שקולניק: הממונה על חברות הביטוח כפה עליהן והן עשו עבודה יפהפייה.
מאיר שטרית: קופות פנסיה, קרנות גמל?
רפי שקולניק: אני חושב שיש שם רגולציה, לא בדקתי את זה.
נסים בראל: זו אותה הנחיה.
נסים בראל: חברות הביטוח ביוזמתן גם עשו הרבה לפני זה והם עשו עבודה בתחום הזה.
רפי שקולניק: זו אותה הנחיה, לדעתי היישום שם עדיין לא תפס במאה אחוז.
רפי שקולניק: אבל בחברות ביטוח, שוב... זה תהליך לא פשוט, לעשות בדיקה של disaster recovery אמיתי, להעביר אתר לאתר משנה, לפעול ממנו שעה-שעתיים ולחזור, זה תהליך של או סוף שבוע, או לילה שלם.
רפי שקולניק: אף אחד לא עושה את זה בשעות העבודה וזה תהליך לא פשוט.
רפי שקולניק: ולכן כשאתם עושים את זה בחברות כמו חברת ביטוח, לקח לנו לילה שלם של בדיקה, כולל שעתיים סימולציה של עבודה אמיתית מול אתר המשנה ולחזור.
רפי שקולניק: אבל מה קורה בחברות של כרטיסי אשראי, שלא יכולות להשבית עבודה?
רפי שקולניק: אלה חברות שעובדות 24/7, כי אם מישהו מוציא כסף באוסטרליה, הוא צריך לקבל את הכסף בשעות היום שלו, כך גם בארצות הברית, כך גם באירופה.
רפי שקולניק: יש בעיות והדברים האלה צריכים להיות בכפייה וצריכים להיות בחקיקה וצריכים להיות ברגולציה, וכרגע מה שחסר, אני חושב, במדינה, זה נושא של רגולציה, איפה שהמדינה יכולה כמובן להתערב.
רפי שקולניק: שוב, משרדי ממשלה עוברים עכשיו לאיזה שהיא הוראה---
טל הרמתי: אני אדבר על זה.
רפי שקולניק: מצוין, אז אני אחסוך לי את זה, אבל התהליך הוא תהליך של כיוון disaster recovery.