GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: לדעתי אחד השחקנים המרכזיים בסוגיה הזאת הוא משרד התקשורת שעל פי 'חוק בזק' שאומר שבמצבי חירום משרד התקשורת יכול להכריז ולהודיע על מצב חירום לחברת התקשורת הרלוונטית או לכל חברת תקשורת בכלל.
מאיר שטרית: באותו רגע הוא יכול גם להורות על ביצוע פעולות שהוא ימצא לנכון לתקופה של 48 שעות, משרד התקשורת יכול להאריך ל- 96 שעות ולאחר מכן הממשלה באישורה של ועדת הכלכלה של הכנסת יכולה להאריך בשבוע ימים את ההכרזה למצב חירום.
מאיר שטרית: כלומר למדינה יש אמצעים וכלים מאוד חזקים כדי להתמודד ולטפל בסוגית התקשורת.
מאיר שטרית: המצב הטוב ביותר שבשעת חירום יש משהו שפועל גם בלי להכריז שעת חירום.
מאיר שטרית: השאלה האם יש לנו את האופציה הזאת.
מאיר שטרית: מהרושם שלי מהחומר שהועבר אלי נראה לי שצריך לבחון ולבדוק.
מאיר שטרית: כשאני קורא את הניירות של הגופים הרלוונטיים אני מוצא שיש כמה בעיות לא פתורות ואני אומר את זה כבר מתחילת הדיון.
מאיר שטרית: הגופים שאמורים לטפל בנושא גם טוענים שאין להם תקציב לעשות את זה.
מאיר שטרית: גם גופי החירום שאמורים לטפל בעניין מדברים על כך שצריך לעשות דברים מאוד בסיסיים כמו להכין מפת תקשורת.
מאיר שטרית: יש גופי תקשורת ב'חוק הבזק' שהיום לא חלה עליהם ההנחיה של המשטרה ושל שירות בטחון כללי באבטחת מידע כי הם בכלל לא כלולים בחוק.
מאיר שטרית: הם לא נכללו בחוק כשעשו את 'חוק הבזק' למרות שהם היו קיימים, חברות הכבלים, חברות לווין כאמור לא מוזכרות בכלל בחוק.
מאיר שטרית: כלומר צריך לעשות שילוב של כל מערכות התקשורת ולדעת מבחינת הממשלה מי עושה מה, מתי, ומה קורה בשעת חירום, ומה צריך לעשות לפני שתהיה שעת חירום.
עדן בר טל: אדוני היושב ראש לפני שנדבר על תקלה קונקרטית דווקא חשיבות הדיון היום היא בהסתכלות הרחבה בנושא מעבר לתקלה הקונקרטית, למרות שתקלה היא טריגר לדיון ולמחשבה.
עדן בר טל: המחשבה והטיפול בנושא היו צריכים להיות לפני ולהיות אחרי.
עדן בר טל: אני אדגיש נקודה אחת ואני לא רוצה לפתח עליה את הדיון.
עדן בר טל: מצד אחד כל מי שיושב מסביב השולחן כמו עוד למעלה מתשעה מיליון צרכני סלולר בישראל, למרות שיש שבעה וחצי מיליון אזרחים במדינה, ועוד מיליונים רבים של לקוחות של תקשורת נייחת של אינטרנט וכדומה, בשבילם התקשורת נחשבת לדבר מאוד חשוב וקריטי.
עדן בר טל: כשזה מגיע, ובמיוחד התשתית הסלולר במדינת ישראל.
עדן בר טל: כפי שאדוני מכיר וגם לקח חלק בדיון בוועדת הכלכלה בנושא קונקרטי של מתקני גישה אלחוטית, אבל הנושא בכללותו מוכר היטב לאדוני, הנושא לא הוסדר מבחינת היכולת לפרוס רשתות באמת בצורה אופטימאלית במדינת ישראל.
עדן בר טל: זאת בעיה שמונחת לפתחנו ועל הדבר הזה אני מנהל צוות בין משרדי על פי החלטת ממשלה.
עדן בר טל: כותרתו אומנם שיתוף אתרים אבל הסתכלותו רחבה, הבעיה ברורה.
עדן בר טל: ישנם מספר משרדים ממשלתיים בעלי סמכויות, אולי אחריות שאוהבים לשים במדינה רק במקום אחד אבל את הסמכויות, נוהגים לחלק אצל מספר גורמים.
עדן בר טל: השילוב ביניהם יוצר או מצב של נטרול או של חוסר יכולת לפעול.
עדן בר טל: על הנושא הזה אני לא ארחיב את הדיבור אלא אומר רק שהנושא של חוסר היכולת לתכנן ולפרוס רשתות סלולר בצורה אופטימאלית במדינת ישראל הוא בעיה משמעותית גם לתפקוד השוטף וגם למה שכיוון אדוני.
מאיר שטרית: ישנה הצעת חוק שלי שאני מקווה שהיא תפתור לכם את הבעיה.
עדן בר טל: אנחנו מבינים אותה.
עדן בר טל: כשראינו אותה כולנו נדנו בראשנו בצורה מאוד חיובית ואפילו בדקנו מתי היא תעלה.
מאיר שטרית: החודש.
מאיר שטרית: זה הכי קרוב שאני יכול.
עדן בר טל: זה בדיוק העניין והיינו מאוד רוצים לראות אותה מתקדמת.
מאיר שטרית: מדובר על הצעת חוק שמציעה להתיר הנחת אנטנות סלולר קטנות עד גודל מסוים בכל מקום בלי רישיון.
מאיר שטרית: אגב, זה מה שעושים באירופה ובכל מדינות העולם.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שהמדינה מתנהלת באופן מטופש מאחר ומונעים מחברות הסלולר להניח אנטנות קטנות הן מניחות אנטנות גדולות.
מאיר שטרית: ידוע, לפחות מהבחינה המדעית, שככל שהאנטנה גדולה יותר ומרוחקת יותר מהמקום שממנו מטלפנים הקרינה גבוהה בסדר גודל.
מאיר שטרית: זאת אומרת שבעצם מענישים את האזרחים.
מאיר שטרית: כשמישהו כאן בכנסת מגיש הצעת חוק, זה גם דבר הזוי, ההצעה שאומרת שיש להוריד כל אנטנה מבתי חולים ובתי הספר כי המשמעות של זה להגביר את הקרינה לילדים בבתי הספר, לחולים בבתי חולים ובכל מקום.
מאיר שטרית: כדי שתהיה קליטה אתה צריך להשתמש באנטנה יותר גדולה.
מאיר שטרית: לצערי את האמת המדעית הפשוטה הזאת לא מצליחים להחדיר לציבור והציבור חושש מהאנטנות.
מאיר שטרית: החוק שלי מציע שיתירו להניח אנטנות קטנות בכל מקום ללא רישיון כדי להציל את עם ישראל מהקרינה.
מאיר שטרית: זה הדבר היחידי שיפתור את הבעיה.
עדן בר טל: שרידות של מערכות סלולר במיוחד בשעת חירום, כנראה הלקח הוא שבשעת חירום אמיתית, ולא חשוב אם מסיבות של טבע או סיבות אירוע אחר, החשיבות של תקשורת ניידת היא קריטית וצד האנטנות חשוב.
עדן בר טל: כמובן יש את צד הליבה אבל יש גם את צד האנטנות וללא אנטנות תקשורת הסלולר לא תעבוד.
עדן בר טל: בנוגע ל"סלקום" אני אציין שכבר ביום התקלה עצמו אנשיי היו ב"סלקום", גם לאחר מכן התחלנו תהליך של בדיקה עם כוחות פנים משרדיים.
עדן בר טל: מהר מאוד הבנו שצריך מומחה בעל שיעור קומה כדי לנסות להבין מה קרה, לאתר את הסיבות ואת הרקע לתקלה שהיא לא תקלה שגרתית אדוני.
עדן בר טל: התקלה הייתה בהיקפים מבחינת שעות ומבחינת ההשפעה על הציבור באופן מאוד משמעותי.
עדן בר טל: זה לא דבר של יום כי תקלות קורות הרבה אבל לא בסדר גודל כזה.
מאיר שטרית: מה בעצם קרה?
עדן בר טל: תכף נשמע את חברת סלקום.
עדן בר טל: לפחות ממה שאני יודע עד כה, הם יתקנו אותי אם אני טועה, תשובה ברורה עדיין אין.
עדן בר טל: כלומר מתקרבים לתשובה על פי התיאור שלהם, מתקרבים למקום, לאזור, לחלק או לחלקים המעורבים שהיו בעניין.
עדן בר טל: השאלה נחלקת לשניים: מה גרם לתקלה והשאלה היותר הגדולה - - -
מאיר שטרית: מי הוציא את התקע.
עדן בר טל: זו השאלה היותר קלה, כמו שבחברת החשמל היה מי שנשען על הכפתור והשבית בטעות את המערכות.
עדן בר טל: זה לא רק מה הטריגר לתקלה אלא בעצם לא היה תהליך של חזרה לחיים של המערכת באופן נורמאלי.
עדן בר טל: זאת בעצם החוויה שכולם חוו כשהמערכת לא החזירה את עצמה לחיים כפי שהיה צפוי שיקרה.
עדן בר טל: אנחנו מינינו מומחה בעל שיעור קומה בנושא הזה, הוא התחיל בפעולתו ואנחנו מקווים שתוך מספר שבועות עד שלושה חודשים החברה תדע מה קרה, אנחנו נדע מה קרה.
עדן בר טל: החשיבות מבחינתו היא הישנות המצב גם ב"סלקום" וגם אם יש השלכות לגבי חברות אחרות, אנחנו רוצים לדעת גם את זה.
עדן בר טל: זה מה שהוטל על אותו מומחה.
עדן בר טל: לעניין הרוחב בכללותו בנושא התשתיות התקשורת בשעת חירום – לפני מספר ימים נפגשנו עם ראש רח"ל – רשות חירום לאומית, וצוותו שיושב כאן.
עדן בר טל: דנו בעניין והחלטנו לפעול בשיתוף בשל העבודה שאני לא חושב שיש גוף בארץ שמבין את התחום חירום-שרידות-יתירות יותר טוב מהם.
עדן בר טל: הייתי אומר שאולי ההסתכלות שלהם באה ממצבי חירום אחרים אבל בעצם התוצר של עבודה בתחום הזה תהיה גם בתחום האזרחי – לבעיות האזרחיות.
עדן בר טל: זאת אומרת שהפירות יהיו בשניים.
עדן בר טל: לרח"ל- רשות חירום לאומית, יש את הידע ואת היכולת, אנחנו נעזר בידע שלהם ונפעל איתם.
עדן בר טל: למעשה נמצא בסקר סיכונים ובדיקה, ייעוץ על ידי מומחים שיינתן למשרד מבחוץ על ידי מומחים שיבחרו על ידם.
עדן בר טל: אנחנו נעביר להם גם את המימון ככל שנוכל לצורך העניין הזה.
עדן בר טל: תיערך פעולה על חברות התקשורת הראשיות.
עדן בר טל: אנשי רח"ל בטח יפרטו בעניין האיום וכדומה, אני לא רוצה לדבר ולהיכנס לנושאים מאחר ואני לא בטוח עד כמה אני יכול לפרט בפורום מסוים, שנית אני אשאיר להם כי הם אנשי המקצוע לעניין של ייחוס האיום ולכל המתודולוגיה.
עדן בר טל: אני רק אומר שהתחלנו לפעול בשיתוף ואנחנו נפעל בעצם על פי עצתם והכוונתם בהמשך.
מאיר שטרית: זה שיתוף פעולה, והאחריות?
עדן בר טל: האחריות היא עלינו.
עדן בר טל: אני לא משתחרר מהאחריות כי יש מבנה פורמאלי.
עדן בר טל: אני מבקש לדבר בצורה מהותית כי האחריות היא דבר נפלא, הידע והיכולת שאינם קיימים במשרד, עליהם נקבל סיוע מבחוץ.
עדן בר טל: רח"ל הם הגוף שאנחנו חושבים שהוא נכון ביותר להכווין ולנהל את התהליך הזה.
עדן בר טל: כמובן זה יעשה בשיתוף וכמובן גם בעזרה של הרשות חירום לאומית לעזור לנו למנות ראש אגף לתחום הזה בתוך המשרד שיעסוק בזה באופן קבוע.
עדן בר טל: המטרה שלנו היא לבחון את הסיכונים מראש ולתת להם מענה, ולסגור פערים מאשר לדון בדיעבד איך מגיבים לתקנה או חוק מסוים במצב חירום.
עדן בר טל: לנסות לאתר את מקסימום הסיכונים מראש ולסגור את הפערים כמה שיותר מראש.
עדן בר טל: זו מטרתנו, וכנראה נוכל לחוזר כל כמה חודשים לדווח איך התקדמנו בנושא.
מאיר שטרית: תמיד כשאנחנו מבקשים לקבל נתונים אומרים לנו "זה סודי וכך וכך" אני לא צריך כאן שום דבר סודי.
מאיר שטרית: אני בוודאי גם לא רוצה שסודות ידלפו.
מאיר שטרית: אבל חומר למחשבה הוא לא כזה מסובך.
מאיר שטרית: אנחנו יכולים להיות במלחמה שתפגע בכל אמצעי התקשורת המרכזיים, באמצעי ליבה שבהם נמצאים אמצעי התקשורת יכולים לנתק את הכבל הבין לאומי ולא יהיה לנו אינטרנט עם חוץ לארץ בכלל.
מאיר שטרית: זאת אומרת שהאסונות האפשריים גדולים.
מאיר שטרית: יכולה להיות רעידת אדמה, אומרים שהיא צפויה וזה לא סודי.
מאיר שטרית: לכן אני מבקש לדעת מה הם איומי הייחוס המוכרים לי מזוויות ומשולחנות אחרים.
מאיר שטרית: אני מבקש לדעת כיצד אנחנו ערוכים ואיפה אנחנו נמצאים.
מאיר שטרית: למה צריך לחכות בכלל למשרד התקשורת.
מאיר שטרית: אני חושב שהרשות חירום לאומית הוקמה לצורך הזה על ידי הממשלה.
מאיר שטרית: למיטב זכרוני יש לה תקציב לא קטן ואתם לא תלויים בתקציבים העלובים של משרד התקשורת.
מאיר שטרית: יש היום תקציב די גדול לעשות את זה.
מאיר שטרית: השאלה מה נעשה עד היום בעניין?
מאיר שטרית: האם אנחנו ערוכים ואם אנחנו לא ערוכים מה צריך לעשות כדי להיערך?
מאיר שטרית: אני רוצה להוסיף שקיבלתי הערות גם מחברת מירס וגם מחברת מוטורולה שאומרים "מה אתם בעצם מסתובבים כל כך הרבה?
מאיר שטרית: " הם אומרים דברים די ברורים "יש לנו היום את רשת מירס שמכסה את כל הארץ ובשעת חירום לא ניתן לנתק אותה והיא עובדת עם מערכות ממסר".
מאיר שטרית: אותו דבר אומרת חברת מוטורולה.
מאיר שטרית: למה אין מישהו שקובע שרוצים שיהיה בכל תחנה ובכל מקום מערכות כאלה וכאלה ועורכים מכרז בין החברות?
מאיר שטרית: שיגיד שיש לפרוס רשת ולחייב אותן להחזיק את "מירס" או את "מוטורולה" או את שתיהן שיצרו קשר ביניהם בלתי אמצעי – אלחוטי עם כל הארץ, בהנחה שלא כל המסרים בארץ נופלים בבת אחת.
מאיר שטרית: עדיין ניתן לתת תשובה בלי סיבוך גדול.
מאיר שטרית: כמובן שאפשר לתת לכל אחד מכשיר "מירס" ווקי- טוקי שגם יעבוד.
אילן דוידי: אני ראש חטיבת השליטה והמבצעים.
אילן דוידי: תפקידה של רח"ל- רשות חירום לאומית, בעניין הזה זה לוודא שמשרדי הממשלה ממשים את האחריות שלהם בהיערכות לחירום בהתאם למה שמוגדר להם.
אילן דוידי: בעניין הזה אנחנו פועלים בשני מישורים.
אילן דוידי: במישור הראשון נפגשנו כפי שאמר כאן המנהל הכללי של משרד התקשורת, אנחנו רואים בו כאחראי כמנהל הכללי של משרד התקשורת להיערכות מדינת ישראל לשעת חירום בכל מה שקשור לתקשורת.
אילן דוידי: בפגישה הזאת קבענו את שלבי ההתקדמות.
אילן דוידי: הדבר הראשון שעלה זה לסייע למשרד התקשורת קודם כל לכתוב את תרחישי הייחוס.
אילן דוידי: כמו שאמרת כאן תרחיש הייחוס יכול להיות רעידת אדמה, מלחמה, ומה השפעתם של הדברים האלה על מתקני התקשורת.
אילן דוידי: אין להם ידע בזה ואנחנו התנדבנו לסייע להם כדי לכתוב תרחישי ייחוס.
אילן דוידי: הדבר השני זה קביעת תקינה להמשך הפעילות של חברות התקשורת בשעת חירום.
אילן דוידי: היום אין תקינה המחייבת את חברות התקשורת.
מאיר שטרית: תקינה שתעשה מה?
מאיר שטרית: שהיא תקבע את האבטחה שלהם?
אילן דוידי: למשל שמרכזי הבקרה שלהם יהיו מוגנים כנגד אב"כ - אטומי, ביולוגי כימי, וכנגד פצצה קונוונציונלית.
אילן דוידי: לחייב אותם בחוק - - -
מאיר שטרית: ההנחיה על פי 'חוק הבזק' ושל המשטרה ושירות הביטחון הכללי היום לא מחייבת אותם לעשות את זה?
אילן דוידי: ככל שאנחנו מכירים לא.
אילן דוידי: מי שיכול לחייב אותם הוא משרד התקשורת ובחוק.
אילן דוידי: הדבר השלישי בהקשר הזה מול משרד התקשורת, דבר שאין היום וצריך לעשות אותו, זה למפות את כל תשתיות התקשורת הלאומיות.
אילן דוידי: היום אין מיפוי לאף גורם במדינה של כל התשתיות של "בזק" ושל חברות הסלולר.
אילן דוידי: אנחנו לא יודעים מה יש להם.
מאיר שטרית: זה מה שתמהתי לגלות בנייר שלכם.
אילן דוידי: על זה נפגשנו וישבנו, ומשרד התקשורת הוא זה שיעשה את המיפוי הזה כדי שבחירום נדע.
אילן דוידי: אתן למשל דוגמה, לחברת החשמל יש סיבים אופטיים שנקרעים ובסמוך מאה מטר משם עוברת תשתית של "בזק" של סיבים אופטיים.
אילן דוידי: אם אנחנו לא נדע על כך לא נדע איך לתת להם מענה.
אילן דוידי: חשוב שנכיר את הדבר הזה.
אילן דוידי: זה הנושא הראשון של הפעולה שלנו עם משרד התקשורת.
אילן דוידי: המישור השני זה מה שאמרת בנוגע ל"מריס" "מוטורולה" ואחרים.
אילן דוידי: יש מערכת שמשטרת ישראל מצוידת בה היום, מערכת רדיו שבעקבותיה גם פיקוד העורף הולך להצטייד במערכת הזאת.
אילן דוידי: המערכת הזאת מאפשרת לדבר ברדיו.
אילן דוידי: כשיש אסון לאומי וכשמגיעים כל גופי ההצלה ואחרים שצריכים לדבר ביניהם מדברים.
אילן דוידי: לצערנו משטרת ישראל ופיקוד העורף הלכו בנפרד על הפרויקט הזה ומגן דוד אדום, כיבוי אש, איכות הסביבה ואחרים בחוץ.
אילן דוידי: אנחנו ביקשנו להוביל את הפרויקט הזה כדי לשלב את כל הגופים האלה.
מאיר שטרית: יש תהליך כזה?
אילן דוידי: ביום ראשון הייתה הצעה שבה הוחלט שרשות חירום לאומית תוביל את המהלך הזה.
מאיר שטרית: ליצור מערכת תקשורת אחת בכל הארץ?
אילן דוידי: כן.
אילן דוידי: יחד עם משטרת ישראל ופיקוד העורף.
מאיר שטרית: והרשויות המקומיות?
אילן דוידי: לא הגענו לשם.
מאיר שטרית: כדאי להכניס אותן מההתחלה.
מאיר שטרית: אגב לרובן כבר יש.
אילן דוידי: לרשויות המקומיות יש את הווקי- טוקי של "מירס".
אילן דוידי: אנחנו מדברים על מערכת חדשה אחרת לחלוטין.
אילן דוידי: מה שקיים קיים, אבל לא זאת המערכת הלאומית כנראה.
אילן דוידי: בשלב הראשון אנחנו נוודא שכל גופי ההצלה והחירום שציינתי יכנסו לפרויקט הזה.
אילן דוידי: בשלב השני אנחנו נבחן לשלב גם את רשות שדות התעופה, נמלים וגופים אחרים שאנחנו חושבים שבשעת חירום חשוב שיצטיידו במערכת הזאת.
אילן דוידי: בשלב השלישי אולי נבחן גם לרדת לרשויות המקומיות.
אילן דוידי: זאת לא הכוונה לפחות לא כרגע.
מאיר שטרית: בשעת חירום אחד הגופים הפעילים הן הרשויות המקומיות כמו בפינוי, סעד, חללים, היום הן פועלות עם רשתות משלהן.
מאיר שטרית: הבעיה שכל אחד עושה לעצמו שבת ובסוף הדברים לא מתחברים.
אילן דוידי: אם נגיע באמת למצב שבו נוכל לחבר את כל הגופים שציינתי כרגע זו כבר קפיצת מדרגה מאוד גדולה.
אילן דוידי: אחר כך נראה אם ניתן לחבר את השאר.
אילן דוידי: אי אפשר להתחייב כאן על שום דבר כי זה לא פרויקט של רשות חירום לאומית.
אילן דוידי: משטרת ישראל היא האחראית ואי אפשר להתחייב מבלי שדיברנו איתם.
מאיר שטרית: משטרת ישראל אחראית בשעת חירום על תקשורת?
אילן דוידי: משטרת ישראל אחראית על ניהול האירוע.
אילן דוידי: היא לא אחראית על הרדיו הלאומי.
אילן דוידי: היא אחראית על המערכת שרכשה לעצמה.
מאיר שטרית: אני אומר למנהל הכללי של משרד התקשורת מאחר והאחריות היא שלך, גם מדברי רשות חירום לאומית, אז בעצם אתם הם אלה שצריכים לקבוע מה עושים.
עדן בר טל: לא בנושא ב'.
אילן דוידי: את נושא ב' אנחנו מובילים.
עדן בר טל: כאן מכוונים לגוף שהוא ועדת התדרים שאנחנו יושבים בה אבל אנחנו לא גוף בלעדי, יושבים בו המשרדים השונים.
עדן בר טל: הקצאת תדרים לצרכים מסוימים נעשית על ידי ועדת תדרים ששותפים בה גם משרד הביטחון ועוד כמה לקוחות חשובים לתדרים בישראל.
מאיר שטרית: הרעיון הוא להקצות תדר נוסף?
אילן דוידי: אני לא משטרת ישראל שיש לה את התדר שהם עובדים עליו.
אילן דוידי: לפיקוד העורף יש מערכת משלהם, יכול להיות שנמשיך את זה כך אבל בהחלט יכול להיות שנעבור לתחום תדר אחר.
אילן דוידי: אנחנו בוחנים את זה.
אילן דוידי: לתחום התדר האחר הזה נצרף את כל שאר הגופים.
אילן דוידי: באופציה השנייה פיקוד העורף יישאר בתדר שלו שהתחיל לעבוד עליו, משטרת ישראל תמשיך בתדר שלה.
אילן דוידי: יש אפשרויות לשלב ביניהם ולא צריכה להיות בעיה.
מאיר שטרית: מה קורה בעניין הזה בעולם?
אילן דוידי: משטרת ישראל לפני שהיא החליטה לצאת לפרויקט הזה עשתה הרבה סיבובים בעולם.
אילן דוידי: הם החליטו שזה נכון ואנחנו מסכימים עם זה.
מאיר שטרית: בעולם יש תדר אחד לכולם?
יעקב לזר: אני ראש מחלקת הקשר של המשטרה.
יעקב לזר: מה שנאמר כאן הוא נכון, זה הכיוון.
יעקב לזר: אני מסכים שהמודל העיקרי שלנו הוא ארצות הברית ואירופה הולכת אחריו.
יעקב לזר: נקבעו שני תקני תקשורת לביטחון הציבור כלליים.
יעקב לזר: האחד הוא אמריקאי והשני אירופאי.
יעקב לזר: אירופה החמירה וקבעה שמי שרוצה להיות שותף בשוק האירופי המשותף חייב להצטרף לאותה מערכת.
יעקב לזר: היופי במערכות האלה שהן מערכות פתוחות, כלומר שעל התשתית הזאת יכולים יצרנים שונים לחבר ציוד קצה שלהם ולעבוד.
יעקב לזר: זה נבע מכך שסוכנויות שונות שמגיעות עם ציוד שונה שנמצא בתקן יכול להתחבר למערכת הזאת.
יעקב לזר: משטרת ישראל לאור שתי עובדות, האחת – המערכת שפרסנו בשנות ה- 80 לתקשורת טקטית-מבצעית מתה טכנולוגית, והיינו חייבים למצוא אלטרנטיבה נוספת.
יעקב לזר: יצאנו בפרויקט "ניצן" שפורס מערכת קשר ווקי-טוקי, נכון להבדיל בין הרשת הסלולר שהיא חשובה מאוד במדינת ישראל אבל היא לא יודעת לתת שירותי ווקי-טוקי – שזו הדרך הנכונה לאנשי כוחות הצבא לשלוט על הכוחות.
יעקב לזר: הרשת הזו היא רשת מנוהלת, רשת ארצית בפריסה ארצית.
יעקב לזר: הרשת נבנתה באופן שהוגדרה רמת השירות שהיא נותנת לכוחות בשונה מהרשת הסלולר שתמיד כשיש איזה אירוע, כך היא בנויה, היא נופלת ולא מסוגלת לתת.
יעקב לזר: אני מדגיש את זה בחצי השעה הראשונה.
יעקב לזר: הרשת שלנו מנוהלת באופן שתוכל לתת מענה.
יעקב לזר: הרשת בנויה, בהנחה שיוקצו המשאבים הנכונים ושתוכל להתרחב עד למערכת קשר שתכיל את כלל הכוחות.
יעקב לזר: איזה כוחות?
יעקב לזר: – יש מושג שנקרא בעולם first responder's , כלומר שמבדילים בין הכוחות שמגיבים ראשונה: מגן דוד אדום, כיבוי אש, איכות הסביבה, שכפופים מבצעית למשטרת ישראל.
יעקב לזר: משטרת ישראל מנחה את הגופים האלה באירוע שיכול להתחיל חלילה מאסון רכבת.
יעקב לזר: כשמגיע אירוע מבחוץ קרי טילים ומוכרז מצב חירום במדינת ישראל פיקוד העורף לוקח אחריות.
מאיר שטרית: רעידת אדמה זה אתם?
יעקב לזר: כן.
יעקב לזר: פיקוד העורף מכניס את כוחות הסיוע שלו.
יעקב לזר: כל מה שמגיע מבחוץ קרי טילים, הדוגמה הטובה ביותר היא מלחמת לבנון השנייה שאז לא הוכרז מצב חירום ולכן משטרת ישראל בצפון הובילה את הפו"ש- פיקוד ושליטה - אנחנו אחראים על הפיקוד ושליטה, לעומת מצב של "עופרת יצוקה" בדרום שבו הוכרז מצב חירום פיקוד עורף לקח אחריות והמשטרה הייתה תחת פיקודו.
יעקב לזר: זו פונקציה של הגדרה.
מאיר שטרית: במלחמת לבנון נעשתה טעות שלא הכריזו על מצב חירום.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בגלוי כמי שישיב גם בממשלה וגם בקבינט שדן בלקחי מלחמת לבנון.
מאיר שטרית: זו הייתה טעות איומה לא להכריז על מצב חירום משיקולים לא הגיוניים.
יעקב לזר: אני מזכיר, ממשלת ישראל הגדירה בשנת 2001 שצריכה להיות במדינת ישראל החלטת ממשלה לרשת תקשורת משולבת בזמן האירוע.
יעקב לזר: אגב מר עוזי בילסקי זכרונו לברכה הביא את החלטה הזאת.
יעקב לזר: אחר מלחמת לבנון השנייה הוחלט שרח"ל -רשות חירום לאומית תוביל מהלכים לממש את הרשת הזאת.
יעקב לזר: התהליכים האלה נמצאים בעבודה ובעיצומם.
מאיר שטרית: הזכרת את המשטרה, את המשרד לאיכות הסביבה, מכבי אש ומגן דוד אדום.
קריאה: ופיקוד העורף.
יעקב לזר: הייתה כאן פעולת מטה מאוד עמוקה עם אנשי פיקוד העורף ושל אנשי אגף התקשוב.
יעקב לזר: החלטנו ראשית ללכת על שתי מערכות שהן תוצרת "מוטורולה" שיודעות לדבר אחת עם השנייה.
יעקב לזר: זאת כדי לא לשים את כל הביצים בסל אחד.
יעקב לזר: המערכת של פיקוד העורף יושבת על תחום תדרים, יושב קצין הקשר הראשי של פיקוד העורף לשעבר, הם נמצאים בתדר מסוים ואנחנו נמצאים בתדר אחר והמערכות יודעות לדבר אחת עם השנייה.
יעקב לזר: הכוונה הייתה לא שים את כל הביצים בסל אחד גם משיקולים של חוסר תדרים.
יעקב לזר: אני אומר שוב, זה לא עונה למטרת הדיון מה קורה בשעת משבר תקשורת.
יעקב לזר: בהקשר של משבר תקשורת כשמדברים על טילים וכדומה, אבל מספיק שהספקטרום ייחסם.
יעקב לזר: אין מספיק תדרים במדינת ישראל שיכולים להתגבר על חסימה של נתח תדרים.
יעקב לזר: אני מזכיר שלפני כמה שנים חטפנו חסימה של תדרי טלוויזיה וחצי מהמשטרה והיא לא הצליחה לעבוד.
יעקב לזר: לפני שמדברים על טילים ועל כבלים שנקרעים אז גם הספקטרום המגנטי הוא מאוד משמעותי.
יעקב לזר: המצוקה במדינת ישראל היא מאוד קשה, גם כדי להרים את אותם גופים על אותה רשת יצטרכו משאבי ספקטרום תדרים.
יעקב לזר: אנחנו נמצאים היום בשלב שהמערכת שלנו מבחינת התשתית כבר פרוסה.
יעקב לזר: אנחנו בשלב החלפת מכשירי הקשר.
יעקב לזר: פיקוד העורף עוקב אחרינו באותו קצב.
יעקב לזר: אנחנו נמצאים היום בסטאטוס של חיבור המערכות.
יעקב לזר: רשות חירום לאומית מובילה עבודת מטה.
יעקב לזר: הבעיה העיקרית היא הגדרה של תפיסת הפעלה.
יעקב לזר: אין בעיה טכנולוגית.
יעקב לזר: הטכנולוגיה היא לא מכשול.
יעקב לזר: הבעיה שעומדת בפנינו היא שישב גוף, זאת הייתה בקשתה של משטרת ישראל שהציגה 0, בזמנו זה היה אמור להיות במועצה לביטחון לאומי שתוביל את המהלך הזה - שישב גוף אחד שרואה את הדברים מלמעלה ויגדיר תפיסת הפעלה כדי שלתפיסת ההפעלה הזאת נוכל לקשור את הטכנולוגיה.
יעקב לזר: הטכנולוגיה אינה מהווה מכשול.
יעקב לזר: לשאלת השרידות יש הרבה פטנטים.
יעקב לזר: אני מצטער שזה לא עלה פה, אבל משרד התקשורת בשילוב עם הצבא הוביל בדיוק לפני חצי שנה תרגיל מספר שתיים, "קול ברמה" שבחן בדיוק את התרחישים יחד עם כל חברות התקשורת כולל גופי הביטחון.
יעקב לזר: בהכנה לדיון דיברתי קודם עם יושב ראש הוועדה וביקשתי שידונו בנושא הזה כי יש לקחים רבים מאוד.
יעקב לזר: למעשה היה תרגיל טקטי מלא שבחן מה קורה כשקורסות התשתיות במדינת ישראל כתוצאה מרעידת אדמה, נפילת טילים.
יעקב לזר: עשינו תרחיש על זה ויש כאן מסקנות שצריכות כעת משנה תוקף וצריך לדון בהן.
מאיר שטרית: אתה מדבר על ה- 9 במאי.
יעקב לזר: יושב כאן מנהל התרגיל, זה היה תרגיל מלא שהשתתפנו בו, אגב זו הפעם הראשונה שמשטרת ישראל השתלבה בדבר הזה.
יעקב לזר: יש לנו לקחים כמו למשל שאנחנו מבינים את סוגית הנושא הלוויני במדינת ישראל, ישבנו יחד עם מומחה.
יעקב לזר: אני רוצה לומר שהיתרון של המערכות שבחנו שהוא מאפשר לקיים תקשורת גם כשאתה מתנתק מהמרכזים.
יעקב לזר: כלומר אם אתה מחובר לאתר סלולר שנפל אתה מיד מאבד את הקשר.
יעקב לזר: למערכות הקשר האלה יש מספר רמות קשר עד כדי כך שמכשיר יודע לדבר עם מכשיר ברמה המקומית.
יעקב לזר: כלומר כוח שהגיע לאיזה מקום, אתה מוזמן לבקר אצלנו במערכת ואני אשמח שתראה.
מאיר שטרית: אחד מהלקחים מהתרגיל הזה הוא שנדרש לגבש משאבי תקשורת.
מאיר שטרית: אם אין אחראי שיעשה את זה, זה לא יקרה.
אילן דוידי: משרד התקשורת.
אילן דוידי: על כל מה שהוא מדבר עליהם זה מה שאמרתי וזה בפרויקט "קול ברמה".
אילן דוידי: אנחנו נפגשנו עם צבא ההגנה לישראל שהעלה לראש הרשות חירום לאומית את הנושאים האלה.
אילן דוידי: לאור זה התקיימה פגישה ראשונה עם משרד התקשורת בחודש ספטמבר.
אילן דוידי: כל מה שיעקב לזר אומר כאן מוכן בתוך מה שביקשנו.
מאיר שטרית: באחריות משרד התקשורת.
יעקב לזר: אנחנו ביקשנו שתפיסת ההפעלה תכתב על ידי הרשות חירום לאומית בשיתוף עם הגופים.
יעקב לזר: יוחלט מי הוא הגוף המוביל ואחר מכן גם את על הנושא.
יעקב לזר: אין מספיק ברזל ואין מספיק חברות כדי לאושש תרנים.
יעקב לזר: אחת הבעיות שיש היא שבניינים שמתוכם צריך לחלץ אין קשר, להפיק את הלקחים מ'אסון התאומים'.
יעקב לזר: ביקשנו הצעת חוק לשים מגברים, ההצעה תקועה, לחייב לשים מגבר שבו כוחות ההצלה יוכלו לעבוד מתוך בניין.
יעקב לזר: היום בבנייה המתועשת של זכוכית וברזל זה תקוע, העסק הזה לא מתקדם.
מאיר שטרית: לשים מגבר בכל בניין?
יעקב לזר: בבניין ציבורי גדול היזם צריך לשים על חשבונו מגבר, זה גם לא עולה הרבה, כמו שהוא מחויב בנושא כיבוי אש שיחויב לשים מגבר, כי אם מחר יש אירוע כמו שרפה אתה תגיע ואין לך קשר החוצה.
מאיר שטרית: מגבר למה?
יעקב לזר: מגבר תקשורת כמו למגן דוד אדום ולכוחות ההצלה.
יעקב לזר: זה משהו טכנולוגי.
יעקב לזר: היום כשאתה פותח את הטלפון שלך אתה לא מדבר ישירות לאתר אלא יש לך מגבר של החברה המפעילה.
מאיר שטרית: אבל זה קשור לתדר החברה.
יעקב לזר: זה משהו טכנולוגי פשוט.
יעקב לזר: זה משהו שצריך להיות בחקיקה כי אתה לא מצפה שהמשטרה או מגן דוד אדום או מכבי אש יתקינו בכל בניין שמוקדם מגבר כזה.
מאיר שטרית: אתה מתכוון לבניינים רבי קומות?
יעקב לזר: בניינים ציבוריים, משרדי ממשלה ובבניינים שיש בהם מספר גדול של בני אדם, בתוך מרתפים.
יעקב לזר: אני רוצה להזכיר שרוב הפיגועים הם בתוך מרתף, לדוגמה השרפה שהייתה בכל בו שלום, אתה נכנס פנימה ואין לך תקשורת.
יעקב לזר: העברנו את זה למשרד הבינוי והשיכון, העבירו את זה למשרד הזה והזה.
יעקב לזר: זה משהו שכדאי לקדם שיוכל לתת מענה.
יעקב לזר: אפשר לדבר על הרבה דברים אבל בסופו של עניין לא תהיה תקשורת.
יעקב לזר: בנושא הלוויני - יושב כאן נציג החשב הכללי וגם אני מוכן לחבר אותו.
מאיר שטרית: אני מוכן לקצר תהליך, אני מוכן הגיש הצעת חוק פרטית אם תביאו אלי את הנוסח שלכם אני אגיש אותה.
יעקב לזר: כעת נרתם החשב הכללי לצאת במכרז שאנחנו שותפים בו, להתקשר עם חברות לוויין כדי לאפשר שירותי לוויין, לקשור אתרים ולאפשר קשר לאחור באמצעות עורקי לוויין.
יעקב לזר: זה הפתרון האולטימטיבי שהיום הוא חלש, הצבא חזק מאוד וזו הפרדה מוחלטת.
יעקב לזר: צריך לראות איך משתלבים עם הצבא יחד.
יעקב לזר: יושב כאן בנימין בקשי נציג החשב הכללי.
יעקב לזר: יצא השנה מכרז כדי שנוכל להתקשר ושתהיה לנו בשעת חירום יכולת לוויינית שהיא הפתרון האולטימטיבי לתת מענה במשבר תקשורת.
מאיר שטרית: יש היום טרנספורטים שעובדים היום גם מול הטלוויזיה.
יעקב לזר: צריך ליצור תקשורת כדי להתקשר.
יעקב לזר: למשל הסוגיה של הערוץ השני.
יעקב לזר: אגב זה פתרון מצוין ואנחנו משתמשים בו היום.
יעקב לזר: אם היית מבקר בזמן השרפה בכרמל היית רואה שכל התקשרות בטלוויזיה הייתה באמצעות אותן האנטנות הפשוטות שאתה שם.
יעקב לזר: זה רעיון מצוין.
יעקב לזר: אותו דבר אנחנו רוצים ברעיונות פשוטים שניתן לקשור אחורה ולאפשר פיקוד ושליטה באמצעות עורקים לוויינים, טלפונים לוויינים -זה הפתרון האמיתי לדברים האלה.
מאיר שטרית: כדי שלוויין תקשורת יעבוד ויעמוד בפעולה, הוא צריך להיות רגיל?
יעקב לזר: אנחנו מדברים על לוויין תקשורת.
מאיר שטרית: "עמוס" קיים.
יעקב לזר: זה נושא שצריך לדון בו.
יעקב לזר: בנוגע לסוגיה שלך בקשר ל"מריס" אני חושב שנושא ה"מריס" הוא נושא חשוב.
יעקב לזר: הנושא של הרשויות המקומיות גם נבחן.
יעקב לזר: השאלה היא לא לעשות רשת מצילת חיים ולהפוך אותה לרשת סלולר לכל דבר שיושב בה.
יעקב לזר: צריך להגדיר בדיוק את המנויים.
יעקב לזר: אני חושב שנכון שיש במדינת ישראל רגולציה, עוד רשת שמאפשרת את הווקי-טוקי.
יעקב לזר: אני מזכיר כרקע שזו טכנולוגיה מאוד פרטית ומאוד ייחודית, צריך לראות מה העתיד שלה.
יעקב לזר: צריך לעודד שחברות תקשורת נוספות במדינת ישראל, בקצב התפתחות התקשרות קרי הדור הרביעי, יתאפשר להם לתת גם לקשר PT.
יעקב לזר: אני מאמין שעם כניסת הטכנולוגיה דור רביעי, אנחנו בוחנים את זה, תאפשר את מה שהיום לא מתאפשר לעשות.
יעקב לזר: חשוב שתהיה עוד רשת PPT בישראל שתדע לתת מענה לאותן רשויות מקומיות.
יעקב לזר: היום באמצעים טכנולוגיים ניתן לקשור אותה לתוך הרשתות הקונבנציונליות ביטחוניות על פי הצורך.
יעקב לזר: צריך מאוד להיזהר לא להעמיס על רשת אחת אין סוף מינויים כי אז נגיע בדיוק למצב של קריסה.
מאיר שטרית: אתה מדבר על המון אנשים שהשתמשו באותה רשת.
מאיר שטרית: כולנו נמצאים על אותה רשת כל הזמן וזאת אומרת שלכל מי שאני לוחץ בווקי-טוקי משתק את כולם?
יעקב לזר: לא, זה היופי ברשתות האלה שהן מנוהלות מקצת משאבים תוך כדי חיסכון, זו רשת בלישה שיודעת לקחת בצורה מנוהלת ולהקצות ממסר על פי דרישה.
יעקב לזר: כלומר אתה נכנס לאיזה ניהול תורים וכשאתה לוחץ אתה נרשם ואתה מקבל את המינוי.