GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שחר הררי: .. דובר על כל העולם ואשתו, ותוך חמש דקות היינו בפנים, ויצאה הוראה לכל מי שעובד במשרד התחבורה לא להיכנס לאינטרנט---
מאיר שטרית: אני מצטער, אני מוכרח לתרום את חלקי ליומן הצהריים, אני אצא לחמש דקות.
מאיר שטרית: תמשיכו בבקשה.
ניר שחף: כמו שהתחלנו להגיד, הדבר הזה מאפשר לנו לשתול כוחות, להכין את הפרצה של אותו יום, וממניעים ביטחוניים להשתלט על מחשב, כמובן מחשב של מנהל כללי של חברה אסטרטגית עם גישה למידע רגיש, והשמים הם הגבול.
טל הרמתי: טוב, שלום לכולם.
טל הרמתי: קודם כל אני חושב שדיברנו פה הרבה על כל הנושא של הגנה ולחימה בטרור הקיברנטי ומצד שני על ההיערכות לחירום.
טל הרמתי: אני אקדים ואומר שמדובר על שני נושאים שהם שונים בתכלית.
טל הרמתי: אפשר תמיד למצוא את ההקשרים, אבל אלה שני נושאים שונים בתכלית.
טל הרמתי: אני חושב שכל מי שנמצא פה מבין ויודע את זה.
טל הרמתי: אני אגיד מלה אחת ולא יותר על הנושא של הטרור הקיברנטי.
טל הרמתי: אני לא מופתע מהמצגת הזאת, אנחנו ראינו בשנתיים האחרונות תופעות מסמרות שיער בקנה מידה שחלקן אפילו אי אפשר לדבר עליהן, ואנחנו יודעים שהעולם בנושא הזה הולך ומשתכלל.
טל הרמתי: המאמצים של כל הארגונים ושל רשת הבוטנט הגדולה ביותר בעולם נמצאת דווקא בבעלות ומופעלת על ידי המאפיה הרוסית, אנחנו מכירים אותה, אבל המאמצים שאני חושב שאנחנו משקיעים, זה הוזכר קודם גם, בממשלה לפחות, בכל הנושא של הגנה והתמודדות כל הזמן עם האיומים האלה הם תמיד יותר קטנים מהמאמצים של הצד השני לתקוף אותנו.
טל הרמתי: זה אנחנו יודעים, אבל הם עצומים.
טל הרמתי: תמיד מפתיעים אותי מנהלי מערכות מידע שאומרים 'תשמעו, מה הבעיה?
טל הרמתי: למה ללכת למשל להשקיע כל כך הרבה משאבים?
טל הרמתי: תשים איזה פיירוול קטן בדרך, אנחנו מוגנים.
טל הרמתי: הכל בסדר, אני ישן טוב בלילה'.
טל הרמתי: או לחילופין, אנשים באים ואומרים 'לכל היותר יעשו לנו דיפייסמנט של האתר שלנו באינטרנט, אז נעלה מגיבוי ונחזיר את האתר לפעולה בתוך יום אחד', מבלי להבין בצורה עמוקה את הנזק באמת שמהלכים כאלה יכולים לגרום.
טל הרמתי: אז אחרי שדיברתי על הנושא הזה, נמצא פה גם מר זיו סלייטר מממשל זמין, אפשר להגיד שממשל זמין חרת על דגלו את הנושא של אבטחת המידע ומשקיע בזה מאמצים שלא ישוערו בכלל יום ולילה, ואני חייב להגיד לכם, כמו שאנחנו מדברים על באגים בתוכנה, כמות הפרצות באינסוף תמיד שואפת ל-1, אף פעם לא ל-0, ואנחנו מבינים את זה, אנחנו יודעים את זה, אנחנו יודעים שכל המאמצים שאנחנו נשקיע, יש מאמצים מהצד השני.
טל הרמתי: זאת התמונה.
טל הרמתי: אני רוצה לדבר קצת על היערכות לחירום, כי אני חושב שהנקודה הזאת היא חשובה.
טל הרמתי: זה נושא הפגישה שלנו היום.
טל הרמתי: אני מסכים לגמרי שלאבחנה שנעשתה קודם בין מה שנקרא גיבוי קר, גיבוי חם, או מהלך כזה או אחר של DR, לבין מהלך של היערכות לחירום, או במונחים המקצועיים שלנו, ה-BCP.
טל הרמתי: אני חושב שהתמונה שהוצגה פה קודם, של הממשלה, היא תמונה די נכונה ואנחנו נגיד כמה נקודות שאולי הן מרגיעות, אבל אני אספר לאן הממשלה הולכת.
טל הרמתי: הממשלה בשנה שעברה כבר קיבלה החלטה עקרונית שמנחה את כל משרדי הממשלה לבצע תהליך של היערכות לחירום.
טל הרמתי: במסגרת או תחת ההנחיה הזאת הוגדר, מתוך הבנה, וגם זה נאמר קודם, שמהלכים כאלה חייבים בסופו של דבר להיות מלווים במהלך מרכזי, ואולי באיזה שהיא רגולציה מרכזית, יצא מינהל הרכש במשרד האוצר בפרויקט שאפתני, נקרא לזה, שלאחר דיון ותמונת מצב עם כל משרדי הממשלה, עושה את הדברים הבאים; אני אספר איפה הסטטוס שלו כרגע, אבל התפיסה מאחורי הפרויקט הזה אומרת שהממשלה תיערך לחירום.
טל הרמתי: היא תיערך לא רק בהיבט של מנמ"רים בצד הטכנולוגי אלא בעיקר בהיבטים הארגוניים.
טל הרמתי: כי יש פה הרבה מאוד היבטים ארגוניים.
טל הרמתי: לצורך העניין לא מספיק שמנהל מערכות המידע מודע לזה שהוא צריך להקים DR, הנהלת הארגון צריכה להיות מודעת לזה שהיא צריכה לתרגל את המצבים השונים, כולל מצבי חירום שהם לחלוטין לא טכנולוגיים.
טל הרמתי: הטכנולוגיה נותנת את התמיכה בסוף, אבל הם לא הבעיה שלצורך העניין שהטכנולוגיה צריכה להתמודד איתה, כמו למשל טיפול בכח האדם של הארגון, טיפול בתהליכים.
טל הרמתי: לצורך העניין במשרד האוצר אנחנו מבצעים את התהליך הזה כבר שנתיים, טיפול באירועים פיננסיים שיכולים להשפיע על יציבות המשק ואיך אנחנו נערכים לנושא הזה.
טל הרמתי: זה ספציפית במשרד האוצר, אבל לכל משרד ממשלתי יש את התרחישים שלו.
טל הרמתי: לפיכך וכדי לייצר אחידות ייצרנו מצב שמצד אחד אנחנו מייצרים עבור משרדי הממשלה, אנחנו קוראים לזה קוק בוק, הפעלנו כמובן חברת ייעוץ ומשרדי הממשלה קיבלו לידם ספר שאומר בדיוק אחד לאחד.
טל הרמתי: זה נקרא ספר בישול להדיוטות, למרות שאף אחד מהגורמים המעורבים בעניין אינו הדיוט, אבל הוא אומר להם צעד אחר צעד מה בדיוק התהליך שהם צריכים לקיים בארגון, כדי להגיע למצב של היערכות לחירום.
טל הרמתי: הסוף של התהליך הזה, יהיה במערכות מידע ויהיה באתר DRP, כזה או אחר, תיכף נדבר על הנושא הזה, אבל כולל, מה הם כל הצוותים שצריכים לקום ומה ההחלטות שצריכות להתקבל ומה הם תרחישי האיום שצריך להתייחס אליהם ואולי תרחישי איום ספציפיים שהם לכל משרד.
טל הרמתי: אנחנו כבר מאחורי זה.
טל הרמתי: במקביל משרדי הממשלה קיבלו הנחיה, לכל המשרדים, להיכנס לתהליך הספציפי הזה השנה.
טל הרמתי: כיוון שבנושא הזה, כמו הרבה נושאים אחרים, אם לא קורה איזה שהוא אסון אז אין שום דבר שיזיז או ידאג למשרדי הממשלה לבצע שינוי בסדרי העדיפויות שלהם, הלכנו לתהליך שבו גם משרדי הממשלה מקבלים תמיכה או תקצוב מרכזי לתהליך הזה, כחלק מהמידה שבה אנחנו רואים את החשיבות לתהליך הזה.
טל הרמתי: במקביל נאסף כל החומר כדי לייצר מכרז מרכזי ל-DRP ממשלתי.
טל הרמתי: המכרז הזה מיועד לצאת השנה.
טל הרמתי: אנחנו קיבלנו מכל משרדי מהממשלה---
קריאה: יש DRP ממשלתי?
טל הרמתי: יש יוזמות מקומיות, בחלק מהמשרדים אכן יש, אבל אין נכון להיום אתר DRP ממשלתי אחד שבו כל הממשלה, והכוונה היא באמת לצאת למכרז מרכזי של אתר DRP.
טל הרמתי: זה יקרה השנה ושם אנחנו ניתן אכן את המענה לאותו צורך של כל המשרדים.
טל הרמתי: אגב, חלק ממשרדי הממשלה נמצאים כבר בתהליך כזה או אחר.
טל הרמתי: הוזכר קודם ממשל זמין, ממשל זמין וגם מרכב"ה שהיא התשתית הבאק אופיס הממשלתית, נמצאים כבר למעלה משנה באתר DRP שזכה במכרז, של מאד 1 בטירת הכרמל.
טל הרמתי: משרדים אחרים נתנו מענים דומים לנושא הזה.
טל הרמתי: לא כל המשרדים, בשביל זה אנחנו עושים את המהלך שתיארתי אותו פה באריכות.
מאיר שטרית: מר נבות, למס הכנסה ומע"מ יש DRP?
יעקב נבות: אני כבר לא שם.
מאיר שטרית: אני יודע, אני מדבר על זמן היותך שם.
יעקב נבות: בזמנו, חוץ מאשר להוציא את הנתונים החוצה לכל מיני מקומות…
מאיר שטרית: אין DRP.
יעקב נבות: לא היו תקציבים.
מאיר שטרית: חברים, אני חושב ששמענו גם בסקירה קודמת, על המצב של משרדי הממשלה מבחינת ה-DRP שלהם, באיזה משרדים יש, באיזה משרדים אין, ובאילו שיש, אף אחד מהם לא מורחק מהמקום שבו נמצא המשרד---
קריאה: לא, יש תהליכים.
מאיר שטרית: זה מה שהוא אמר, שיש אחד שמתחיל.
מאיר שטרית: מתוך שבעה המשרדים שיש להם DRP, אף אחד מהם לא מורחק, אחד מתחיל.
מאיר שטרית: זאת אומרת המצב הוא לא בדיוק מזהיר מהבחינה הזאת של גיבוי של הנתונים של הממשלה, כמו חלק, אני מניח, מהחברות הפרטיות במשק.
מאיר שטרית: אני חושב ששמענו פה סקירות די מעניינות, אני חושב שאלה אנשים שמתעסקים בכך, וטוב ששומעים את האנשים שעוסקים בכך כי לא תמיד יש לנו הזדמנות באמת לשמוע אותם ואני שמח שהגעתם ואני פותח את הדיון לכל מי שמעוניין לתרום לדיון.
ישראל פיינברג: דיברו פה המון על business continuity קשורים לכסף.
ישראל פיינברג: לא שמעתי שמזכירים את נושא בית חולים, הוא לא בדיוק משרד ממשלתי רגיל.
מאיר שטרית: יש DR לבית חולים?
ישראל פיינברג: לא, וכנראה גם לא יהיה.
ישראל פיינברג: עד שלא תהיה באמת רגולציה שמלווה בתקצוב, מדובר במאות אלפי שקלים, אני לא מאמין שמשרדים ממשלתיים ישקיעו כסף מהתקציבים הפנימיים שלהם לעניין הזה וחייבים לצבוע את הכסף ו---
מאיר שטרית: זה המצב, אגב, בכל בתי החולים או רק בוולפסון?
ישראל פיינברג: אינני יודע, אני לא מוסמך לדבר בשם כל בתי החולים.
מאיר שטרית: לא, השאלה אם אתה יודע אם יש להם DRP.
ישראל פיינברג: אני יודע שבבית חולים רמב"ם עושים משהו, בית חולים אחר בנה איזה שהוא קיר למקרה של IT, אבל בגדול מה שעושים זה בתקציבים הפנימיים המצומקים מאוד.
ישראל פיינברג: לדעתי זו לא השיטה ונתוני בית חולים, אני חושב שהם לא פחות חשובים מבנקים.
מאיר שטרית: בתי חולים של קופת חולים?
קריאה: כללית---
מאיר שטרית: לקופת חולים כללית יש כסף כנראה.
מאיר גבעון: אנחנו עוסקים בייעוץ בהקמת פרויקטים, בין היתר יש לנו הכבוד לסייע לממשלה להוביל את המכרז של הדור הבא של מערכת אביב, ובין היתר אנחנו בונים---
מאיר שטרית: זה לא HP?
קריאה: הדור הבא כרגע בבנייה.
מאיר גבעון: בין היתר אנחנו יכולים לטפל בעשרים מערכות.
מאיר גבעון: ..
מאיר גבעון: זה ניהול תשתיות בארגונים עתירי תשתית כמו תאגידי מים, ארגוני תחבורה.
מאיר גבעון: אני רואה את המפגש הזה כמפגש כמובן של למידה לכולם וגם אולי לסייע ולכוון את הגורמים לרמה של הממשל כולו.
מאיר שטרית: מה צריך לעשות?
מאיר גבעון: צריך לעשות בצניעות כמה דברים.
מאיר גבעון: אני בהחלט מברך וכל מה שנאמר פה מבחינתי אלה דברים שהם נפוצים ובהחלט אנחנו רואים באמת עין בעין עם אלה שעוסקים בתעשייה.
מאיר גבעון: אני רוצה לחדד את הדברים ולמעשה להבין למה אנחנו בעצם נמצאים ומדברים על פער שקיים באופן בולט בין הצרכים, האיומים, הבעיות, לבין המציאות שאנחנו נמצאים כסטנדרט, כממוצע.
מאיר גבעון: הנקודה היא שמעולם, עד השנים האחרונות, לא ראו במחשוב משאב קריטי, משאב אחראי לחיים, מציל חיים, אחראי לקיום החברתי ולסדר החברתי וראו את זה כטכנולוגיה בלבד.
מאיר גבעון: זו ועדת המדע והטכנולוגיה, לא ועדה להצלת חיים.
מאיר גבעון: אבל ראינו כאשר היתה שרפה ומדברים על כמה מאות מיליונים---
מאיר שטרית: איזה מזל, אחרת היינו מעבירים אתכם לוועדת הבריאות, או ועדת הרווחה.
מאיר גבעון: ---בכיבוי אש, ראינו שצריכים לקרות דברים הרבה יותר גדולים כדי שמישהו יבוא ויגיד, 'אוקי, אני עכשיו שם מיליונים על נושא של מחשוב, תקינה ומוצרים סטנדרטיים, תפיסת ניהול כי זה בנפשנו'.
מאיר גבעון: במאמר מוסגר, באיקאה, בשרפה, הדבר הראשון שניסו לקחת זה את המידע ואת הנתונים ובמאמר מוסגר, מי שאמר שהוא מעורב צריך להיזהר, מצוי שם קצין משטרה חוקר.
מאיר גבעון: שיהיה מעורב בפינוי, לא ב... אני רוצה לחדד את הנושא של הרגולציה ובכוונה התחלתי עם האנלוגיה הזאת.
מאיר גבעון: בתחום ההנדסה, איפה יש רגולציה?
מאיר גבעון: אין רגולציה לגבי איך שבב יעבוד, יש רגולציה לגבי המערכות ההנדסיות, אם אתה בונה משהו לגובה, יש רגולציה.
מאיר גבעון: אם אתה מעביר זרם חשמל, יש רגולציה.
מאיר גבעון: אם אחת התרומות של המפגש הזה תהיה שבלי קיום מחשוב, הפסקת השירות של מחשוב, הפסקת השירות של תפעול של תחנות כח, של אלמנטים גרעיניים, של , של בתי חולים, של תחבורה, לדוגמה, תחשבו על השליטה ברמזורים של מע"צ שלפתע קורסת ברמה ארצית או ברמה עירונית.
מאיר גבעון: אני חושב שאני מכיר את המערכות האלה מקרוב.
מאיר גבעון: כלומר יש פה אלמנט מובהק של הצלת חיים ולכן חייבת להיות רגולציה.
מאיר גבעון: זה לא שזה עניין של אוקי, מי שירצה, יעשה, מי שפחות, אז לא.
מאיר גבעון: חייבת להיות רגולציה וכמובן שצריכים גם את מערכות המידע, המחשוב והבקרה, ולזהות קבוצות ולהתייחס לכל אחת ומה נדרש באותה קבוצה ומה מחייב.
מאיר גבעון: זה דבר ראשון.
מאיר גבעון: מי עושה את הרגולציה?
מאיר גבעון: זה הכנסת או הממשלה?
מאיר גבעון: ואני הייתי אומר, שוב, אני נותן את האנלוגיות.
מאיר גבעון: ברור לכולנו שגם אם יש השקעות של מיליארדים בבניינים, במבנים ובנכסים, אין טופס 4 עד שהכל תקין מבחינת בטיחות.
מאיר גבעון: במערכות מחשוב מסוג קריטי לא צריך לתת אישור הפעלה, אם...
מאיר גבעון: כלומר יש שוט, וחסר שוט.
מאיר גבעון: צריך להבהיר את הדרישות לעמידה מול הציבור... לגבי הסייבר ספייס.
מאיר גבעון: זה איום, גם בנושא של...
מאיר גבעון: הפתרון של ה-DRP, או הנושא של היערכות לחירום, נוגע גם לאירועים מהסוג הזה.
מאיר גבעון: כמו שאמרתי, את הדבר המרכזי שמהווה בעיה.
מאיר גבעון: בצבא, אנחנו כבר בשנות ה-80 קיימנו DRP זה היה בזמנו בעניין IBF.
מאיר גבעון: כלומר קיימנו, תרגלנו.
מאיר גבעון: לצערי בשוק האזרחי, במגזר האזרחי והעסקי והפרטי לא קיימים סטנדרטים שבצבא קיימים כבר כ-30 שנה.
מאיר גבעון: זה מחלחל, אבל זה לא שגרתי.
מאיר גבעון: זה נושא אחד.
מאיר גבעון: הנושא השני שאני רוצה להביא מהצבא, זה שהצבא, במערכות קריטיות, והצבא, לא רק הצבא הישראלי, אלא בעולם כולו, מכיוון שבמערכות קריטיות עושים שימוש ברכיבים מוכחים, לא עושים ניסיונות, לא מאמצים טכנולוגיה.
מאיר גבעון: .. דוגמה, ספינות.
מאיר גבעון: דוגמה, מטוסים.
מאיר גבעון: לא מכניסים עד שלא מבינים מה הרכיב הזה עושה בדיוק, למה הוא מסוגל, ומה הוא עלול לעשות, לא משתמשים בו.
מאיר גבעון: מה קורה בתחום טכנולוגיית המידע?
מאיר גבעון: הסערה שקיימת, ההתקדמות, הפריצה הטכנולוגית היא בקצב כזה שלמעשה איבדנו, כל האנושות איבדה שליטה בהיבט של...
מאיר גבעון: ופה אנחנו לא יכולים להגיד 'טוב, תעשה ככה וככה, אז...'.
מאיר גבעון: מה שאנחנו יכולים לעשות, ושוב פה אני פונה כהמלצה, זה שיהיה ססטנאביליטי, שיהיה צוות.
מאיר גבעון: שדרך אגב אני בטוח שקיים בתוך הממשלה, אבל הוא לא קיים ברמה הלאומית.
מאיר גבעון: אין צוות גדול ברמה הלאומית שמחייב נהלי אבטחת מידע שקובעים רגולציה ומעדכנים אותה באופן שוטף שאנחנו תמיד, כמו שטל אמר---
מאיר שטרית: יש פה מישהו משירות הביטחון?
מאיר שטרית: מעניין אותי, באבטחת המידע שהממשלה החליטה בעניין הזה בעבר, על האבטחה של מערכות קריטיות, האם לקחו בחשבון גם את העניין של הגנה מפני הסיכונים שנאמרו פה?
מאיר שטרית: או רק הגנה פיזית?
יצחק אהרונוביץ': גם בפתרונות או גם בנהלים, מדובר פה במשהו שלמעשה חלקו הגדול מיושם, לא בצורה מלאה, אבל מיושם אצלנו בתרגולות ואימונים, וגם במערכות קריטיות, שאסור להשבית גם שם.
יצחק אהרונוביץ': חלק מהשותפים שלנו נמצאים פה באולם.
יצחק אהרונוביץ': הרבה מאוד נהלים, הרבה מאוד מנגנונים, שמה שעולה לאוויר מקבלים את מענה ההגנה כמו שאנחנו יודעים.
יצחק אהרונוביץ': שלב פשוט באופן יחסי, במערכות שלנו... ראינו פה דוגמאות של חברת קומיטרי שהציגה, אבל גם ביודענו את המצב, עדיין יש מנגנוני התקפה, מרמת הרכיב הבודד, דרך מערכת, דרך תהליכים, יש לנו תהליכים מבצעיים, יש לנו תהליכים עסקיים, ועד לדטה סנטרים שלמים.
יצחק אהרונוביץ': זה קיים, מתקיים, פחות טוב ממה שהיינו רוצים.
יצחק אהרונוביץ': פה יגאל שניידר מכיר אותנו טוב, אז יש עדיין מה לעשות.
יצחק אהרונוביץ': יש מה לעשות ולאן לשאוף.
אבי ונגר: אני רציתי קצת להדגיש שני היבטים שקשורים לחברות הפרטיות.
אבי ונגר: קודם כל, החברות הפרטיות, אני חושב שהן נמצאות במקום של DRPו- BCPוזה למרות שכמובן אין רגולציה וגם אם תהיה, היא לא תחייב אותם.
אבי ונגר: הלקוחות הגדולים דורשים את זה, חד וחלק.
אבי ונגר: היום, במכרזים הגדולים, הדברים האלה, לא בדיוק במושגים האלה, אבל כל הדרישות של סקיוריטי, כל מה שקשור ל-BCP, הם יודעים שאתה בישראל והם שואלים אותי כל מיני שאלות ואתה צריך לענות אחד לאחד.
אבי ונגר: אני יכול לספר לכם שכבר לפני חמש שנים, שנה-שנתיים אחרי הסיפור של 11 בספטמבר, נציג של נוקיה ישב אצלנו והסתובב במשך שבועיים ושאל הרבה שאלות קשות וקיבל תשובות ובהחלט גם נערכנו לזה.
אבי ונגר: אז לחברות הפרטיות יש טריגר, הלקוחות, כי אחרת הם לא יוכלו לגשת לחלק מהמכרזים ומי שלא ייכנס לזה, הוא יהיה מוגבל במכירות שלו, ביצוא שלו.
אבי ונגר: זו נקודה אחת.
אבי ונגר: נקודה שנייה, שאני כן פונה לרגולטור, בסופו של דבר כל החברות האלה, כמו רד תקשורת, אלה חברות גלובליות, והאינטרנט אצלנו זה אולי אפילו יותר ממים וחשמל, אולי אני קצת מגזים, אבל זה באותה רמה.
אבי ונגר: האינטרנט הוא בהחלט שירות שאנחנו חושבים שהרגולטור צריך מאוד מאוד להתערב, כי כשהאינטרנט ייפול, ייפלו לנו מכירות, לא נוכל לקבל קניות, לא יהיה לנו קשר עם לקוחות, לא נוכל לתת מידע ללקוחות שלנו, לא נוכל להשיג מידע הנדסי, לא נוכל למסור מידע הנדסי, חלק גדול מהפעילות ייתקע, לכן הרגולטור מחויב, לדעתנו, להיכנס חזק מאוד בכל התשתיות של האינטרנט ולהבטיח שירותי אינטרנט באותה רמה של שירותים שהם ברמת מדינה, שהמדינה צריכה לתת לאזרחים.
מאיר שטרית: חברים, אני יודע שיש רבים שרוצים לדבר, אבל אני גם יודע שדורשים ממני לסיים, כי יש לכם לוח זמנים נוסף, חוץ מהפגישה פה בוועדה, אז אני צריך להביא לכלל סיום.
מאיר שטרית: אני מניח שיש עוד הרבה אנשים שיש להם מה לומר ביום הזה.
מאיר שטרית: קודם כל אני רוצה להודות שוב לכל אלה שהשתתפו דיון ואלה שהכינו מצגות עבורנו.
מאיר שטרית: אני חושב שכל היושבים פה הבינו שאנחנו ניצבים בפני בעיה שמחייבת התייחסות.
מאיר שטרית: שמחתי לראות אצל מר טל הרמתי, שמונה לנושא הזה בממשלה, את ההיערכות של הממשלה, את הצעדים שהממשלה עשתה עד היום כדי להיערך לעניין של ה-DRP בממשלה ואני רואה שורה של צעדים שהממשלה כבר נקטה בהם.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך להביא לכך שהמערכות הקריטיות במדינת ישראל תהיינה במצב שיש להם DR רציני ואולי גם BCP, Business Continuation, מצב שבו גם אם יקרה חלילה אירוע חירום, אפשר יהיה להמשיך להפעיל את המערכות הקריטיות הללו, ויכול להיות שצריך לעשות רגולציה כלשהי.
מאיר שטרית: אני כמובן אבדוק את הסוגיה הזו ואראה האם ניתן לעשות, באמצעות חקיקה או באמצעות תקנות, רגולציה שתבטיח באמת שמשרדי הממשלה והמערכות הקריטיות שלהם יהיו מכוסים ומבוססים.
מאיר שטרית: לגבי הסקטור הפרטי, אני לא חושב שאפשר לעשות רגולציה לגבי הסקטור הפרטי בעניין הזה, אבל יותר חשוב לעשות הסברה בעניין הזה ולהבהיר לכל חברה שאולי השקעה שלה ב-DR היא השקעה שתחזיר את עצמה אלף פעם כאשר קורה אסון.
מאיר שטרית: בדיוק כמו בביטוח, כולם מבטחים את הבתים שלהם רק אחרי שפורצים להם הביתה.
מאיר שטרית: רוב האנשים חושבים, 'לא יפרצו לי, לא ייגעו', ביום שפורצים את הבית כולם ממהרים לעשות ביטוח, אבל אז זה כבר מאוחר מדי.
מאיר שטרית: לכן עדיף לא לחכות שתהיה פריצה, עדיף לעשות את הביטוח מראש.
מאיר שטרית: אני חושב שהביטוח למערכות מחשוב, שאני מניח שכל ארגון באמת משקיע, כמו שאמרו פה, הרבה מאוד כסף בהקמתן, בתפעולן, בשמירה עליהן, כל הדבר הזה יכול לרדת לטמיון ביום אחד, אם יש מצב של פגיעה ביכולת של אותה מערכת או אותה חברה לפעול.
מאיר שטרית: לכן פה זה יותר עניין של הסברה ששווה להשקיע את ההשקעה הדרושה כדי להביא לכך שהמערכות שלהן אכן תהיינה ברות קיום ואסיסטנאבל.
מאיר שטרית: אני יודע שזה מטריד מדינות אחרות בעולם, לא פחות מאשר אותנו.
מאיר שטרית: גם מדינות שחיות בשלום חוששות היום, לא מפני מלחמה, אבל בהחלט מפני התקפות על מערכות המידע שלהן וכמו שהסבירו פה מחברת קומיטרי, הם הראו רק דוגמה אחת, שהתקפות כאלה בסייבר ספייס הן דבר נפוץ מאוד בעולם, והולך ומשתכלל כל הזמן ומדינות חוששות.
מאיר שטרית: אני שמעתי בפורומים בין לאומיים שונים שדנו בסוגיה הזאת ומדינות מאוד חוששות מפני ההתפתחויות ומאיבוד שליטה של המדינה במערכות שלה.
מאיר שטרית: אם תהיה באמת התקפה במלחמות של העתיד, יש כל מיני אמצעים שלא השתמשו בהם אולי בעבר אבל בהחלט אופציונליים לשימוש במלחמות עתיד.
מאיר שטרית: אולי היום לא צריך לשלוח טנקים בשביל לכבוש מדינה, אפשר למוטט את כל מערכות המדינה בלי לשלוח אף טנק אחד, באמצעות תולעת, או באמצעות התקפה אינטרנטית על מערכות המחשוב התשתיתיות של אותה מדינה.
מאיר שטרית: זאת אומרת לא חייבים תותחים או טנקים בשביל לכבוש מדינה, אפשר לעשות את זה גם בצורה אחרת וליצור כאוס מוחלט באותה מדינה.
מאיר שטרית: המדינות דואגות מהעניין הזה, לכן באחד הפורומים שהשתתפתי בהם שאלתי את המומחים, האם אפשר להוציא את התקע של האינטרנט.
מאיר שטרית: נגיד שהכל מתמוטט, נהיה כאוס, האם מישהו יכול לעשות shut of.
מאיר שטרית: השאלה מעניינת, כי אין לזה תשובה.
קריאה: עשו את זה באירן, אחרי שלוש שעות הם חזרו.
מאיר שטרית: לא פר מדינה, בכלל.
מאיר שטרית: אתה לא יכול להשתלט, אתה לא יודע מאיפה תבוא התקפה, אתה לא יכול להגיד ממדינה מסוימת.
מאיר שטרית: אם באמת יש כאוס כללי, האם מישהו יכול לשתק את האינטרנט, להגיד 'אין יותר אינטרנט בעולם', הפסקה, האם זה יכול לקרות?
מאיר שטרית: האם יש שאלטר באיזה שהוא מקום שאפשר להוריד אותו?
מאיר שטרית: כי אחרת, אם אין שאלטר, אולי האינטרנט ישתלט עלינו.
מאיר שטרית: לא קיבלתי תשובה ברורה לעניין הזה מהמומחים, האם באמת אפשר להוריד את השאלטר של האינטרנט, אם יש כאוס כללי באיזה שהוא מקום.
מאיר שטרית: רק פה יש כבל אחד, בכל המדינות יש הרבה כבלים, לא אחד.
מאיר שטרית: אז אני מודה לכולכם על ההשתתפות, אני מודה ליוזם של הרעיון של הפגישה הזאת, למר יהודה קונפורטי שפנה אליי בעניין הזה.
יהודה קונפורטי: תודה לך.
מאיר שטרית: ואני שמח שקיימתי את הפגישה הזאת, כי היא באמת היתה מעניינת ויכול להיות שנקיים פגישות נוספות בעתיד בנושאים שונים שנוגעים.
מאיר שטרית: אני חושב שבשום מקום הממשלה לא תמצא כמות של מומחים שיבואו בהתנדבות ויקדישו מזמנם כדי להבהיר לנו נקודות שאנחנו לא מספיק ערים להם.
מאיר שטרית: יכול להיות שבעתיד נעשה.
מאיר שטרית: ועדת המדע היא הוועדה הממונה על נושא האינטרנט ועל ההיי-טק ולכן בעתיד אולי אזום דיונים נוספים, בתחומים אחרים, לאו דווקא בתחום של שעת חירום, אלא בתחומים יותר רציונליים ויותר יום יומיים, איך אמרתם?
מאיר שטרית: הנושא באינטרנט והשימוש באינטרנט ורוחב הפס וכן הלאה.
מאיר שטרית: אז אני מקווה שנוכל להתראות גם בעתיד.
מאיר שטרית: אני רואה שמנכ"ל משרד התשתיות הודיע שהוא לא יגיע, אני לא יודע אם יש טעם לפגישה ואני אומר את זה על הסף כי המחותן לא כאן.
מאיר שטרית: אני מבין כי שיש משא ומתן בין ההסתדרות ובין החברה והוא לא מתקדם לשום מקום, הוא לא הגיע לכלל סיום.
מאיר שטרית: אתם עומדים על כך שהממשלה תודיע על ערבות 'חדלות פירעון', ומצד שני אתם אומרים שכל עוד זה לא קורה הדירקטוריון לא מסכים לפרק את החברה.
מאיר שטרית: נתקעים באין מוצא ואני לא יודע איך אני יכול להזיז את העניין הזה.
מאיר שטרית: אם יש לכם משהו שאני יכול לתרום, לעשות, בבקשה.
מאיר שטרית: נמצאים כאן נציגי ההסתדרות ואני אשמח לשמוע, נראה לי שאני מבזבז את זמנכם ואת זמני.
מאיר שטרית: אנחנו יושבים כאן בפעם הרביעית על העניין הזה וחשבתי שזה מזמן מאחורינו.
מאיר שטרית: בבקשה ברק חרות.
ברק חרות: תודה אדוני היושב ראש.
ברק חרות: אני חושב ששלחתי לך את המכתב שעורכי הדין כתבו להסתדרות.
מאיר שטרית: קראתי אותו.
מאיר שטרית: מה זה עוזר לי?
ברק חרות: אני חושב שהוא מדבר בעד עצמו, אתה שואל מה צריך לעשות?
ברק חרות: – לדעתי צריך פשוט לנעול כאן את הדלתות ולהשאיר את ההסתדרות ואת הממונה על השכר באותו חדר ושיסגרו את העניין.
מאיר שטרית: נמצא כאן נציג ממונה על השכר?
מאיר שטרית: תגיד לי עוד כמה זמן אתם רוצים לסחוב את העניין הזה?
מאיר שטרית: עוד חמש שנים?
ניר רייס: אני לא יודע עד מתי אתה מעודכן.
מאיר שטרית: אני מעודכן לתאריך המכתב ב- 20 בפברואר שכתב לי ברק חרות.
ניר רייס: הפגישה האחרונה אצלך הייתה ב- 6 בספטמבר ומאז היו שתי פגישות עם הממונה על השכר.
ניר רייס: הייתה פגישה בשבוע שעבר בין הממונה השכר ויושב ראש האגף לאיגוד מקצועי, לדעתי בפגישה הזאת נסגרו הנושאים שהיו פתוחים בין הצדדים.
מאיר שטרית: אם זה כל כך טוב אז למה רע?
מאיר שטרית: למה זה לא נגמר?
ניר רייס: אני לא יודע מי אמר שרע.
מאיר שטרית: אולי ברק חרות יכול להסביר.
מאיר שטרית: נמצא כאן נציג ההסתדרות, נכון?
מאיר שטרית: אז אולי תסביר לנו איפה זה עומד.
ישראל זיידרמן: הדברים לא בדיוק נסגרו, לא נסגר שום דבר.
ישראל זיידרמן: העלו הצעות בנושא מרכזי, באילו תנאים לקלוט את העובדים שהם במשרות מותנות הכנסה מתקציב המדינה.
ישראל זיידרמן: קבענו שהוועדה שאני חבר בה צריכה להיפגש ולגבש משהו.
ישראל זיידרמן: אצלך יש סיכום של הדבר?
ניר רייס: אני מציע אם זו תחושתך שיבוא יושב ראש האגף לאיגוד מקצועי ויסביר מה הוא סיכם.
ניר רייס: אני חושב שאכן זה נכון שההסתדרות בדיון הזה חזרה בה מהסכמות שהיו לאורך כל התהליך, יחד עם זאת אין לנו בררה, אנחנו רוצים להביא את התהליך הזה לסיומו, ונסגר מה הולך להיות.
ניר רייס: נסגר שהנושא של העסקת עובדים 'מותני הכנסה' לא יוסדר בהסכם הקיבוצי וימשיך להיות במדינה כפי שהיה עד כה.
ניר רייס: הנושא הזה לבקשת ההסתדרות, ומתוך חוסר הרצון של ההסתדרות לעשות השלכות רוחב על עובדים אחרים כתוצאה מהמהלך הזה, לדעתי הנושא הזה מובן עם יושב ראש האגף לאיגוד מקצועי, אם הוא חולק על זה אז נשמע אותו.
ניר רייס: כל הכבוד לישראל זיידרמן, בדיון הזה היה יושב ראש האגף לאיגוד מקצועי, אבי ניסן-קורן, שהוא נציג ההסתדרות החמישי, לדעתי, שאנחנו עובדים על התהליך לאורך הדרך והוא הבכיר מכולם.
ניר רייס: אנחנו מבינים שהנושאים גם לגבי העסקת עובדים וגם לגבי נושא שמירת השכר של העובדים שהועברו למדינה יש הבנות מה הולך להיות.
ניר רייס: אנחנו חושבים שצריך לגשת ולהשלים את ההסכם הקיבוצי, יפה שעה אחת קודם.
ניר רייס: לכן אין לנו שום כוונה לסחוב את הנושא הזה.
ניר רייס: צריך להביא אותו להשלמה כמה שיותר מהר.
ניר רייס: בתקופת הביניים נעשתה עבודה רבה בנושא מיפוי מערכת השכר בחברות ומה צריך לעשות כדי לקלוט אותם במדינה, זה דבר לא פשוט בכלל, לא פשוט לקלוט עובדים ממערכות שכר ועם הרבה דברים שונים בין עובד לעובד ובין חברה לחברה, אבל היום תמונת המצב ברורה.
ניר רייס: אנחנו חושבים שצריך לגשת ולגמור את ההסכם הקיבוצי ולשים את הנושא הזה מאחורינו.
ניר רייס: בכל מקרה מאחר והנושא כבר עלה לדרגים הבכירים ביותר גם בהסתדרות וגם באוצר, אולי בניגוד לעבר, גם אם יש מחלוקות במעלה הדרך יש מי שיכריע.
ניר רייס: היום האנשים הבכירים ביותר מודעים לתהליך.
ניר רייס: אני לא מאמין שנזכה לראות זיג זגים לכאן ולכאן, בכל דבר אם יהיו מחלוקות בכתיבת ההסכם הקיבוצי או בהשלמת הכתיבה, כי חלקו כתוב, יש מי שיכריע וצריך לגמור את התהליך הזה כמה שיותר מהר.
מאיר שטרית: מתי להערכתך זה יסתיים?
ניר רייס: אני מעריך שאם שני הצדדים יגלו רצון טוב אז תוך חודש אפשר לסיים אותו.
מאיר שטרית: זה תלוי בך, מי שמזמן בדרך כלל את הישיבות הוא האוצר, בדרך כלל אם האוצר לא קובע ישיבות אין ישיבות.
ניר רייס: אני לא רוצה להיכנס כאן ליכולת שלנו לקבוע ישיבות מול גורמים בהסתדרות, בנושא הזה לקח הרבה זמן עד שהסכימו לתאם איתנו ישיבות, אבל באמת זה לא המקום ולא הזמן להתלונן על הדברים האלה.
ניר רייס: אנחנו חושבים שצריך להקדיש את פרק הזמן שצריך על ידי כל הגורמים, גם גומרים משפטיים שצריכים לעניין הזה וגם הגומרים המקצועיים כדי לגמור את זה.
ישראל זיידרמן: לא הזכרתי את הסיכום של הישיבה האחרונה של המשא ומתן, כדי לאתגר אותך אני שואל אותך, לי אין סיכום ההבנות שהושגו שם, בכתב, לכן בעיניי ובעינינו במידה מסוימת - - - -
מאיר שטרית: לא משתפים אותך בישיבות?
מאיר שטרית: אתה לא שותף לישיבות שעושים עם האוצר?
ישראל זיידרמן: הייתי שם, אני אומר - - - -
מאיר שטרית: אתה לא יודע מה סוכם?
ישראל זיידרמן: אני אומר שהדברים לא כתובים ואם זה לא כתוב קשה להמשיך הלאה.
ישראל זיידרמן: אתם עשיתם סיכום של מה שסוכם שם.
ניר רייס: אם זה מה שיעזור לך אתה תקבל סיכום דיון.
ישראל זיידרמן: זה מה שאני מבקש.
ישראל זיידרמן: דבר שני, השלב הבא היא פגישה שלנו עם - - -
מאיר שטרית: אני ממש מודאג, אתם מדברים כמו בדו שיח של חרשים.
מאיר שטרית: הוא אומר שיש סיכום גמור וכותבים את ההסכם הקיבוצי ואתה אומר שלא סוכם כלום.
ישראל זיידרמן: נראה מה יהיה כתוב בסיכום שלו, האם זה באמת מתאים למה שאנחנו הבנו.
מאיר שטרית: שניכם הייתם בישיבה?
מאיר שטרית: מדברים עברית בישיבה.
ישראל זיידרמן: כדי שיכנס להסכם הקיבוצי צריך לראות את זה כתוב.
ישראל זיידרמן: בפגישה עם הניה, אם היא לא תוכל ליזום את הישיבה נוכל לסגור את השעה.
מאיר שטרית: אני באמת מרגיש שמבזבזים זמן וחבל על הזמן שלכם ושלי.
מאיר שטרית: אני אסכם.
מאיר שטרית: סגן הממונה על השכר אומר שתוך חודש יסוכם ההסכם.
מאיר שטרית: אני אומר לכם שאני מקווה שתוך חודש אשמע שההסכם סגור.
מאיר שטרית: לא ייסגר, אני אעלה את זה לדיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה ואני אפעל בכל הכלים שיש לי כדי להכריח את הצדדים לפעול.
מאיר שטרית: זה בלתי נסבל, אנחנו עוסקים בזה כבר שנתיים ולא נסגר דבר שאפשר לסגור בחמש דקות.
מאיר שטרית: אני באמת לא מסוגל להבין את זה ויש לי באמת, תאמינו לי, הרבה סבלנות, זו הפעם הרביעית שאני עורך ישיבה בנושא.