GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: בוועדה לא היה שום נושא שערכתי עליו ארבע ישיבות.
מאיר שטרית: זה נושא שולי שבאמת ניתן לסגור אותו בחמש דקות.
מאיר שטרית: אני באמת מבקש משני הצדדים, גם מהאוצר וגם ההסתדרות תפסיקו עם משחקים, שבו וסיימו את העניין, שבו שעה-שעתיים-שלוש וסיימו את העניין.
מאיר שטרית: אני לא מבין כמה זמן אפשר לסחוב את הדבר הזה.
מאיר שטרית: אני אומר לכם באמת שאם זה לא יגמר תוך חודש אני אעלה את העניין לוועדה לענייני ביקורת המדינה ואני אבקש שמבקר המדינה יכנס לעובי הקורה ולטפל בנושא הזה בצורה החריפה ביותר.
מאיר שטרית: אין לי מנוס אחר, לא יעזור, אני אביא את זה למליאה, אני אפעל בכל הכלים שעומדים לרשותי כדי לסיים את הדבר הזה.
מאיר שטרית: זה בלתי נסבל, זה עינוי דין של העובדים, של החברות ונזק למדינת ישראל, אני לא מבין כמה זמן צריך לסחוב את זה.
מאיר שטרית: אנא, גם ההסתדרות וגם האוצר, אני מבקש שבו על המדוכה, אם צריך פעמיים-שלוש-עשר, תגמרו את העניין.
מאיר שטרית: אני מצטער שמנכ"ל משרד התשתיות לא הגיע, לא יעזור נביא גם את השר כי זה דבר בלתי הגיוני.
מאיר שטרית: הייתי כבר שר בממשלה והיו ויכוחים יותר מסובכים עם ההסתדרות, זה בלתי נסבל.
מאיר שטרית: אם לשר לא איכפת ממה שקורה, מאה אחוז, שיודע שלא איכפת לו שהחברה תיסגר.
מאיר שטרית: אולי באמת תסגרו את החברה ושלום על ישראל, אולי אז כולם יבינו שמשהו קורה.
מאיר שטרית: תאמינו לי, מעצבנת אותי ההתעסקות הבלתי פוסקת באלף ואחד פרטים.
מאיר שטרית: אני דווקא בדיון האחרון, אני מקבל את עמדת האוצר ולא חייבים שכל עובד יהיה עובד מדינה עם זה מותנה בהכנסה, מה לעשות?
מאיר שטרית: אנחנו רוצים להמשיך להפעיל את החברה הזאת ושהעובדים ימשיכו לעבוד ולא משנה אם תחת חוזה א' או חוזה ב'.
מאיר שטרית: מצבם היום לא יותר טוב, לא יותר טוב.
מאיר שטרית: המדינה לא חייבת לחכות להסכמת הדירקטוריון, המדינה יכולה לפעול כבעלת מניות ולכנס אסיפה כללית ולפרק את החברה הזאת, אז תעשו את זה.
מאיר שטרית: תעשו אחד מהשניים, תגמרו את זה כך או כך, לא יכול להיות שהדבר יסחב ויסחב.
מאיר שטרית: אני אומר לכם שבינתיים נגרם נזק למחקר בתחומים האלה, כי אי אפשר להמשיך חוזים, אי אפשר לפתוח בפרויקטים חדשים, אי אפשר להפסיק באמצע פרויקטים, הכל מסתבך סתם על ויכוח בין שני מוסדות שאמורים לשרת את טובת העובדים, גם ההסתדרות וגם המדינה.
מאיר שטרית: אני פונה לשני הצדדים ואומר, חברים, שבו סכמו את העניין, אני מצפה לשמוע שתוך חודש העניין סגור.
מאיר שטרית: לא ייסגר הדיון הבא יהיה בוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מאיר שטרית: אני מאוד מודה לכם.
מאיר שטרית: אני סוגר את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, ואני מברך את כל אלה שהגיעו לישיבה, קודם כל את התלמידים והתלמידות שהם היום הנשוא של הישיבה.
מאיר שטרית: כמו שאתם יודעים אנחנו בעצם מציינים את יום המדע הלאומי במדינת ישראל.
מאיר שטרית: זו יזמה של וועדת המדע ושל שר המדע לשעבר, מתן וילנאי, כשהוא החליט לעשות יום מדע.
מאיר שטרית: הבחירה של היום הייתה ליום הולדתו של אינשטין, אבל היה עוד איזה שהוא מרכיב בבחירה של היום, כשנקבע התאריך 14.3 שזה פאי בעצם.
מאיר שטרית: היחס של פאי בין קוטר העיגול לבין הרדיוס שלו, שהוא אגב ערך מאד מאד מיוחד במינו, לכן נקבע גם היום הזה, ה-14.3.
מאיר שטרית: אז מעניין שזה יצא באמת יום ההולדת, more or less, של אינשטין, ופאי הוא אגב, למי שקצת קורא ואתם בטח לומדים וקוראים לפי הנושאים שאתם בדקתם, כפי שאתם פעלתם בהם, אני ממש מתרשם מהמגוון ומהנושאים השונים שטיפלתם בהם, אז רואים שהיחס הזה הוא יחס מאד מעניין בארכיטקטורה למשל, של יחסים של מבנים, של גודל, רוחב, עומק.
מאיר שטרית: משתמשים בזה בהרבה דברים בארכיטקטורה, ומתברר שליחס הזה יש איזה שהוא ערך מיוחד שיש לו במשמעויות בתחומי הארכיטקטורה ובתחומים אחרים.
מאיר שטרית: יש כאלה גם אומרים מיסטיים אפילו, אבל אני לא נכנס למיסטיקה.
מאיר שטרית: אנחנו מתעסקים במדע ולא במיסטיקה.
מאיר שטרית: והיום באמת אנחנו מציינים את יום הולדתו ה-132 של אלברט אינשטין; לדעתי לפחות, האישית, גדול המדענים שהיו אי פעם בעולם.
מאיר שטרית: איש מיוחד במינו, הוא מרתק, דמות מרתקת, יהודי שתמך בהקמתה של מדינת ישראל והוצע לו להיות הנשיא שלה והוא סרב.
מאיר שטרית: נשיא המדינה אחרי פטירתו של חיים ויצמן, בן גוריון הציע לו להיות נשיא המדינה והוא סרב.
מאיר שטרית: את זה שמעתי מפרופסור חנוך גוטפרוינד, שהוא יו"ר וועדת השיפוט בעצם, אבל הוא גם האוצר של כל החומר של אינשטין, כל הכתבים והחומרים של אינשטין שהוא תרם אותם למדינת ישראל, לאוניברסיטה העברית והיה נשיא האוניברסיטה העברית.
מאיר שטרית: הוא אמר שאינשטין סירב כיוון שהוא אמר שהוא לא מוכן לקבל תפקיד כי הוא חושש שהכנסת תקבל כל מיני החלטות שיהפכו אותו לחסר אונים.
מאיר שטרית: אגב, אני מוכרח להגיד שהוא חכם.
מאיר שטרית: הוא כנראה ידע לצפות קדימה מספיק זמן, ואנחנו באמת חונכים את היום הזה, ואני מברך אתכם.
מאיר שטרית: התחרות הזאת של תחרות מדענים ומפתחים צעירים בישראל, מתקיימת בכנסת, אנחנו עושים בכנסת ומציינים את זה זו השנה הרביעית ברציפות.
מאיר שטרית: התחרות הזאת בעצם נועדה לתת הזדמנות לצעירים בישראל בבתי הספר התיכון, להיכנס לתחומי המחקר והפיתוח ולהיות בעצם אלה מבין הצעירים המצטיינים שאולי מחר נראה אותם בחזית הראשונה של המדע בעתיד של מדינת ישראל.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם יכולים להעיד, התלמידות והתלמידים יכולים להעיד שבעצם עצם הכניסה שלכם לתחומים האלה, שפעלתם בהם היא מאד מעניינת, שאתם לומדים הרבה דברים אחרים שאולי לא לומדים אותם בדרך רגילה, דרך המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: זה שיש סקרנים, ילדים סקרנים, זה בעצם המפתח הראשון למדע, לשאול את השאלות למה ואיך.
מאיר שטרית: ואינשטין הגדיר באחד הציטוטים שלו, הוא אומר שהמסתוריות זה המתנה הגדולה ביותר שיש לאדם, וזה בעצם המניע המרכזי של המדענים, להיות סקרנים, להבין, לשאול את השאלות למה ואיך.
מאיר שטרית: ולמה זה מתקיים ולמה זה לא מתקיים, ולנסות ולפצח את תולדות הטבע.
מאיר שטרית: וצריך לומר שהתחרות הזאת מתקיימת באמת ביזמה של האיחוד האירופי, לעידוד הקשר ושיתוף הפעולה בין מדענים צעירים באירופה, ושל התחרות היוקרתית אינטל אי-סייף שמתקיימת ברחבי ארצות הברית בחסות של אינטל, כך שהזוכים בפרסים הראשונים, אלה שהפרויקטים שלהם זוכים, ישתתפו גם בתחרות שמתקיימת בעולם, בין כלל המדענים ואני שמח לומר שגם בעבר מדענים ישראלים צעירים היו בתחרויות הבין לאומיות, וחלקם אפילו זכו במקומות שבין המקומות הראשונים בחלק מהתחרויות.
מאיר שטרית: לא בכל פעם זכינו, אבל חלק זכה וזו למלגות, חוץ מהחוויה המיוחדת של להסתכל, להסתובב במוסדות המדע, לפגוש מדענים צעירים אחרים, לעבוד עם מדענים ממש מקרוב ולהכיר מקומות אחרים בעולם ואנשים אחרים.
מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד שהדבר הזה הוא דבר חשוב ביותר בעיני, ליכולת שלנו לדחוף את המדע הישראלי קדימה.
מאיר שטרית: אני חושב שאנחנו צריכים להביע תודה לכל אלה שעוסקים במלאכה.
מאיר שטרית: ראשית כל לכל וועדת השיפוט שבראשותו של פרופסור חנוך גוטפרוינד, למוזיאון המדע פה בירושלים, שהוא בעצם האחראי לביצוע של כל האופרציה הזאת, למשרד החינוך, לאינטל, לכל אלה שנותנים יד במלאכה, וכמובן לכם לתלמידים, למורים, למנחים הרבים שמלווים אתכם במהלך העבודה.
מאיר שטרית: אני חושב שהדבר הזה הוא פשוט פנטסטי בעיני, והלוואי והיינו מגדלים את התחרויות האלה.
מאיר שטרית: המרתק והמעניין הוא שהמחקר הוא לא רק בתחום ספציפי אחד, אלא בעצם יש ארבעה תחומים מרכזיים של מחקר, מדעי הטבע והמתמטיקה, ביולוגיה, הנושאים החברתיים.
מאיר שטרית: זאת אומרת הנושאים הם מגוונים ורחבים מאד.
מאיר שטרית: ואני מוכרח לומר שכשאני עברתי על העבודות השונות של התלמידים, אני ממש מוכרח להגיד, אני ממש מתרשם מההיקף ומהעומק מהנושאים שמטופלים בהם.
מאיר שטרית: זה באמת מגוון רחב מאד, החל מנוסחאות לבדיקת המאסה של החומר האפל, ועם נוסחה לחישוב כמות מתי החומר הזה נופל למרכז, וחישוב על מנת לנסות לחשב גלקסיות, לאן הם נעות.
מאיר שטרית: כלה בבדיקת עמידות של צבעים מתקופת האינקה וחיפוש נוסחה האם אפשר לקבוע את הצבעים שלא יימוגו על ידי חיבורם לחרסית.
מאיר שטרית: אני בטוח שאפשר למוטט את טמבור אם הצבעים לא ידהו יותר.
מאיר שטרית: הייתי מציע נוסחה כזאת שתקבע את הצבעים הרבה זמן והצבעים באמת לא ידהו.
מאיר שטרית: טמבור יכולה לדאוג, אלא אם היא תפתח את הצבעים החדשים הללו.
מאיר שטרית: ועוד מגוון רחב מאד ומרשים ביותר.
מאיר שטרית: ובאמת, מכל התחומים, המחשבים, גם כן יש דברים יוצאים מן הכלל.
מאיר שטרית: ואני באמת מאחל לכם הצלחה רבה.
מאיר שטרית: אני מאד שמח להיות שותף לדבר הזה.
מאיר שטרית: אל תתרשמו מזה שחברי הכנסת לא מגיעים לישיבות.
מאיר שטרית: מה שקובע זה האיכות, לא הכמות.
מאיר שטרית: אני מניח שחלק עוד יבואו, אני מקווה שחלק מהם עוד יבואו בהמשך הישיבה.
מאיר שטרית: אבל אני גם לא מתרגש לשבת לבד.
מאיר שטרית: אני נהנה לבדי, ומאד שמח להיות אתכם היום.
מאיר שטרית: אנחנו ניפגש במשך היום גם בערב, כשיוכרזו הזוכים בתחרות ויקבלו פרסים מידי הנשיא.
מאיר שטרית: אנחנו גם נהיה שם היום בערב במוזיאון המדע, כולנו ביחד, ונשמח לחגוג אתכם את העניין.
מאיר שטרית: אני רוצה שתדעו שהישיבה הזאת משודרת בטלוויזיה, כך שאלה שצופים בטלוויזיה בערוץ הכנסת, יכולים לראות את השידור, שידור חי.
מאיר שטרית: אז אפשר להתקשר הביתה בטלפונים, לשלוח SMS תסתכלו.
מאיר שטרית: אני מבקש לשדר את היושבים פה, אותי פחות.
מאיר שטרית: ואני באמת אתחיל את הישיבה על ידי הדבר החשוב ביותר שאנחנו נבקש מארבעת התלמידים, ארבעה נציגים של המתחרים – להציג את העבודות שלהם.
מאיר שטרית: זו רק טעימה על קצה המזלג מתוך עשרות העבודות שאני ראיתי ואני קראתי את כולן, כך שיש לי רושם לפחות בתקציר על כל עבודה שעשו, מה מהות העבודה ומה חלקה.
מאיר שטרית: ואנחנו תיכף נציג את ארבע העבודה המדגמיות, שיתנו טעימה לכל אלה שלא שותפים לכולם, לדעת מה אנחנו עושים בעניין.
מאיר שטרית: לפני שאנחנו נציג את העבודות הללו, אני רוצה לתת את זכות הדיבור לפרופסור חנוך גוטפרוינד, יושב ראש וועדת השיפוט בעצם, לספר לנו איך הם שפטו.
מאיר שטרית: אני לא מציע שנגלה עכשיו מי זכו, וגם נדבר קצת על הנושא.
חנוך גוטפרוינד: אדוני יושב הראש, קודם כל אני מודה לך על הישיבה הזאת.
חנוך גוטפרוינד: התחרות הזאת מתקיימת כבר 14 שנה, אני אומר בר מצווה פלוס אחת.
חנוך גוטפרוינד: ובארבע השנים האחרונות המפגש הזה הפך למסורת, ויושב ראש וועדת המדע מלווה בשנים האחרונות את התחרות שלנו ואת העשייה הזאת, כמתבונן, מתעניין ואינטליגנטי, ואני אגלה לכם סוד, שיושב ראש וועדת המדע הוא בוגר אוניברסיטה, הוא למד ביוכימיה, והשבוע לפני יומיים, ביום הולדתו של אלברט אינשטין, הוא קיים ישיבה של וועדת המדע של הכנסת באוניברסיטה העברית.
חנוך גוטפרוינד: הייתם צריכים לראותו אותו שם.
חנוך גוטפרוינד: אי אפשר היה להוציא אותו מן המעבדות.
חנוך גוטפרוינד: אי אפשר להפסיק את השאלות שלו בסוף כל הרצאה, ואז אני אמרתי לו שאנחנו כל כך הרבה מדברים על בריחת מוחות, ובעצם הוא מוח שברח לפוליטיקה.
חנוך גוטפרוינד: אבל טוב שהוא כאן, כי אנחנו מתברכים בישיבה הזאת.
חנוך גוטפרוינד: ולחזור לתחרות שלנו המתקיימת במוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים.
חנוך גוטפרוינד: היא מתקיימת בשיתוף ובתמיכה של חברת אינטל, והתמיכה הזאת היא לא רק חומרית, היא גם תמיכה תוכנית, עניינית.
חנוך גוטפרוינד: נציגי חברת אינטל משתתפים גם בוועדת השיפוט, ואני פשוט רוצה לציין שיושב כאן מר יוסי שובל, שעכשיו שמעתי שהוא פורש מתפקידו, אז זאת הזדמנות גם להודות לו על כל השנים שבהן הוא בשם חברת אינטל תמך בנו והיה איתנו.
מאיר שטרית: ולאחל הצלחה למחליפות שלו.
מאיר שטרית: מחליפות לאותו שתיים, לא אחת.
חנוך גוטפרוינד: אני רק תפסתי את השם הפרטי של בלהה ---
מאיר שטרית: וגלית.
מאיר שטרית: בלה וגלית.
חנוך גוטפרוינד: ואני מאחל להן הצלחה והמשך שיתוף פעולה כמו שהיה בעבר.
חנוך גוטפרוינד: ועכשיו לתחרות עצמה.
חנוך גוטפרוינד: אדוני יושב הראש, כל הצעירים כאן מייצגים את המיטב של הנוער הסקרן, הלומד, החוקר, המתבונן.
חנוך גוטפרוינד: מי שלא היה שם אתמול במשך כל היום, בקומה העליונה של מוזיאון המדע, לא ראה איזה שהוא הפנינג אקדמי אינטלקטואלי.
חנוך גוטפרוינד: היו שם כמה עשרות עבודות שהוצגו.
חנוך גוטפרוינד: כל אחת מהן מייצגת גם יכולת, גם תבונה, גם תאוות ידע וגם סקרנות.
חנוך גוטפרוינד: ברור שזאת תחרות, ואני היום אחרי הצהריים אסביר איך שפטנו ומדוע החלטנו להעניק פרסים וציון שבח לבודדות מן העבודות האלה, ולא לכל האחרות.
חנוך גוטפרוינד: אבל אני תמיד אומר שכל מי שהגיע למעמד הזה, וכל מי שנמצא כאן בתחרות הזאת, הוא כבר זכה, וכך צריך להתייחס לכל הנבחרת הנפלאה הזאת.
חנוך גוטפרוינד: ושכחתי, ועכשיו אומרים לי, טוב שיש מי שלוחש לי, שאני שכחתי לציין.
חנוך גוטפרוינד: אני ציינתי בין השותפים שלנו במפעל הזה את חברת אינטל.
חנוך גוטפרוינד: שכחתי את המוסדות הציבוריים שתומכים בנו, וזה משרד המדע ומשרד החינוך, והם הנציגים שלהם ברמה הגבוהה ביותר שאפשר, כלומר השרים של שני המשרדים האלה, ישתתפו איתנו אחרי הצהריים בטקס שבו נכריז על הפרסים.
חנוך גוטפרוינד: אז תודה רבה, אדוני יושב הראש.
מאיר שטרית: תודה רבה לכם, ואני אעביר עכשיו את רשות הדיבור לארבעה מציגים שיציגו את העבודות שלהם.
מאיר שטרית: הראשון שבהם זה בנימין סגל, שבעצם צריך לציין שבעבודה שלו שותפים עוד שניים, טל סגל, אחים?
מאיר שטרית: בלי קשר.
מאיר שטרית: בנימין סגל, איך אמר אינשטין, שצירוף המקרים הוא מה שעושה את האלוהים אנונימי.
מאיר שטרית: בנימין סגל, טל סגל ויוסי סירוטקין, כולל ממכללת אורט גבעת רם בירושלים, והעבודה שלהם היא על רובוט מלצר לבעלי מוגבלויות.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר לחוקרים הצעירים, שלא מזמן ערכנו פה ישיבה עם כל תעשיות הרובוטיקה בישראל, מתוך רצון לדחוף על ידי הוועדה, את נושא הרובוטיקה בארץ.
מאיר שטרית: רובוטיקה זה אחד התחומים שבעיני הם יהיו בעצם ה-IT של העולם בעשור הבא.
מאיר שטרית: אני חושב שהרובוטיקה נמצאת על סף של פריצת דרך, ולצערי אני אומר, במדינת ישראל הממשלה לא משקיעה ברובוטיקה כמעט כלום.
מאיר שטרית: עיקר ההשקעות נעשות על ידי הסקטור הפרטי, והתרשמנו אז בדיון שהיה פה בצורה מדהימה מהיכולות שפותחו בישראל על ידי התעשייה הפרטית בתחום הרובוטיקה.
מאיר שטרית: תעשיית הרובוטיקה עומדת היום במצב שכמו שעמדו בתעשיית המחשבים בשנות ה-70, שהיה מחשב שעוד עבד עם, פתחו את האטרי הראשון, למי שזוכר, ועבדו עם הרקטות האלה שאפשר היה להזיז את הטניס מנקודה לנקודה.
מאיר שטרית: זו הייתה ההתחלה של השימוש בסוגי המחשב.
מאיר שטרית: ואז באה חברת מייקרוסופט ופיתחה את הבייסיק, זה שפת המחשב שאפשר היה להפעיל אותה בכל חומרה, וזה הפך את העולם.
מאיר שטרית: כמו שאתם רואים העולם התהפך מאז הרבה מאד פעמים.
מאיר שטרית: הרובוטיקה עומדת בערך פחות או יותר שם היום, אם כי בהתקדמות הרבה יותר גדולה.
מאיר שטרית: היום המרכיבים של תעשיית הרובוטיקה, שזה זיכרון, חיישנים, מצלמות וכן הלאה, במשך העשורים האלה הוזלו בסדרי גודל רציניים ביותר.
מאיר שטרית: אם פעם יחידת זיכרון של 1 ג'יגה הרץ עלתה 7,000 דולר, היום היא עולה גרושים.
מאיר שטרית: אם יחידת זיכרון של מגה בייט 1 פעם עלתה אלפי דולרים, היום היא עולה שוב גרושים.
מאיר שטרית: אתה קונה היום דיסק און קי של 64 ג'יגה בייט בפחות במאה דולר.
מאיר שטרית: זה הרי לא יאומן.
מאיר שטרית: אז ברור שזה נותן כלים הרבה יותר חזקים לפתח יכולת רובוטית של בינה מלאכותית, ויכולת של עבודה עם רובוטים.
מאיר שטרית: יש מדינות שהחליטו להסתכל על זה כהשקעה אסטרטגית.
מאיר שטרית: למשל יפן וקוריאה אגב, שתיהן החליטו שעד שנת 2015 אם אני לא טועה, יהיה בכל בית רובוט.
מאיר שטרית: לרובוטים יש מגוון עצום של יכולות שהולכות ומתפתחות כל הזמן, והרעיון הוא כמובן לראות מחר, כבר היום יש המון רובוטים שאנחנו לא ערים להם, לא כל רובוט נראה כמו בן אדם.
מאיר שטרית: יש למשל את קוצרי הדשא, מכונות שקוצרות דשא באופן אוטומטי בגינה, שעובדים בהרבה מאד מקומות בעולם.
מאיר שטרית: יש כבר מאות אלפים כאלה, אולי מיליונים בעולם כולו.
מאיר שטרית: יש שואבי אבק אוטומטיים, מנקי בריכות אוטומטיים אגב, שרוב השוק העולמי הוא נעשה על ידי חברות ישראליות.
מאיר שטרית: יש רובוטים בתחום הביטחון.
מאיר שטרית: ראינו פה רובוט שנראה כמו נחש מתפתל, שאפשר לזרוק אותו למנהרה והוא יכול לזחול בתוך המנהרה בדיוק כמו נחש.
מאיר שטרית: לצלם מה שקורה בתוך המנהרה, ואפילו להתפוצץ כשנותנים לו פקודה כדי לפוצץ מנהרה מסוימת.
מאיר שטרית: ראינו פה רובוטים ממש ממגוון רחב מאד, ואני שמח שרובוטים מעניינים גם את החברה הצעירים.
מאיר שטרית: אחד התחומים המאד מאד חזק בקוריאה שרוצים לעשות, זה רובוטים באמת לסייע לבעלי מוגבלויות.
מאיר שטרית: החזון הוא שבעתיד, והיום תראו איזה בלגן יש לנו במדינה כתוצאה מהעובדים הזרים שבאים לטפל בכל האנשים המבוגרים.
מאיר שטרית: אז במקום פיליפיניים אפשר לעשות רובוטיים, שיכולים לעזור לאדם עם מוגבלות, שיהיו הרבה יותר מעניינים מאשר הפיליפיניים.
מאיר שטרית: הם יכולים לדבר עם בן האדם, להזמין לו את המוצרים שלו, לבדר אותו, להראות לו סרטים, לתמוך בו, להוביל אותו בדרך, לקחת אותו מנקודה לנקודה, לעזור לו ללכת ועוד ועוד, ולא להציק ולא לעשות שום דבר אחר, גם לא להתעלל באף אחד.
מאיר שטרית: אם אתם זוכרים, יש לרובוטים שלושה כללים על פי אסימוב.
מאיר שטרית: חוק מספר אחד, שלושה חוקים למי שקרא מדע בדיוני, ואני בטוח שכולכם גם מסתכלים במדע בדיוני ואוהבים אותו בטח כמוני.
מאיר שטרית: החוק הראשון אומר שאסור לרובוט לפגוע בבן אדם בשום צורה שהיא.
מאיר שטרית: והחוק השני אומר שהרובוט צריך למלא פקודה של כל אדם, אלא אם היא לא סותרת את החוק הראשון.
מאיר שטרית: והחוק השלישי אומר שהרובוט יכול לעשות, מה היה הדבר השלישי?
מאיר שטרית: מישהו זוכר?
מאיר שטרית: אני לא זוכר את השלישי.
מאיר שטרית: שהרובוט יכול לבצע --- להגן על בן אדם, הוא חייב להגן על אדם, אלא אם זה לא סותר את החוק הראשון, שוב, אותו דבר.
מאיר שטרית: זאת אומרת אלה הם שלושת החוקים שאסימוב ניסח בזמנו.
מאיר שטרית: אז אחד התחומים בקוריאה, כשמדברים על רובוטיקה בעולם, הם רוצים שבכל בית עד 2015 יהיה רובוט בכל בית כדי לעשות פעולות מסוימות.
מאיר שטרית: היום אנחנו באמת עוד לא שם, אבל מדינת ישראל בעיני, זה אחד התחומים שבהם בעשורים הקרובים יניבו שוק של מאות מיליארדים של דולרים מדי שנה, ואני שמח שאתם נכנסתם לעניין הזה, והנה איך אומרים, גם אתם הסתכלתם פני עתיד.
מאיר שטרית: רובוט מלצר לבעלי מוגבלויות, בבקשה, בנימין סגל.
בנימין סגל: אני רק אגיד שאני חושב שביפן ישקיעו עכשיו במשהו אחר.
בנימין סגל: הרובוט שאנחנו פיתחנו זה רובוט מלצר, הוא אב טיפוס בגודל של על .
מאיר שטרית: אגב יפן, אם היו רובוטים מספיק מפותחים שיכלו בעצמם לטפל בליבות של הכור, בלי לחשוש מקרינה, אז אולי הטיפול בליבות הכור היה הרבה יותר קל מאשר היום, שמסכנים עומדים שם אנשים, כבר חטפו מנות קרינה כמעט קטלניות לדעתי, והם ממשיכים להישאר שם לנסות לקרר את הכור.
בנימין סגל: אז הרובוט שפיתחנו הוא בגודל של על , על פי תנאים של אגודת בעלי המוגבלויות בארצות הברית.
בנימין סגל: אנחנו השתתפנו שנתיים בתחרות שם, התחלנו בחיישנים והחלטנו לעבור לעיבוד תמונה, ואמרנו שאנחנו רוצים להתקדם עם זה הלאה, להגיע למשהו שהוא לא רק אב טיפוס, למשהו שייכנס לבתים של אנשים.
בנימין סגל: אז מה שהתחלנו לעבוד עליו ואנחנו בעיצומו של פיתוח, זה ראייה סטיראוסקופית.
בנימין סגל: כמו כל בן אדם שרואה בשתי עיניים ויכול לראות עומק בזכות זה שיש לו שתי עיניים, בן אדם בעל עין אחת לא יכול לראות עומק, או את המרחב כמו שבן אדם שתי עיניים יראה.
בנימין סגל: דבר כזה יאפשר לנו להתמודד עם כל מרחב שהוא, כמו בית של בן אדם, כל בית בצורה שהיא.
בנימין סגל: וככה הרובוט יוכל להתמצות בבתים.
בנימין סגל: הדבר השני שאנחנו מפתחים זה יד פנאומטית, שכיום יש ידיים כאלה ב-MIT, באורגון, ובכל מיני אוניברסיטאות.
בנימין סגל: הבעיה היא שהעלות שלהם מאד מאד גבוהה, וקשה להכניס את זה לבית של בן אדם.
בנימין סגל: כמו שהיה את התהליך של המחשוב שירדו העלויות בצורה דרמטית, אותו דבר פה, זה ייקח זמן עד שירד העלויות, ואנחנו מחפשים לפתח יד פנאומטית, שתוריד את העלויות.
בנימין סגל: אז אלה שני הדברים שאנחנו מפתחים לרובוט.
בנימין סגל: כיום הרובוט עובד כאב טיפוס, הוא צריך לצאת עוד שבועיים בעזרת ה' לתחרות בארצות הברית.
בנימין סגל: וזה בגדול מה שהרובוט עושה.
מאיר שטרית: אבל היה כתוב שאתם בעצם השתמשתם, אתם משתמשים בזרוע מכאנית שהשתמשתם בדברים מצויים.
בנימין סגל: אתה יכול לחזור על השאלה?
מאיר שטרית: אתם כתבתם בסיכום של העבודה, אני אגיד לך מה כתוב שם – על מנת שיוכל לעשות זאת אנחנו לוקחים זרוע פנאומטית שאיננה בהישג.
מאיר שטרית: זה בגלל המחיר, אני מניח, נכון?
מאיר שטרית: כמו שאמרת עכשיו.
בנימין סגל: מה שכתוב שם בתקציר, מדובר על ---
מאיר שטרית: ועל כן אתם משתמשים בזרוע שאותה פיתחנו בעזרת כלים יום יומיים.
בנימין סגל: אוקי, אז מה שמדובר שם זה זרוע שיושבת על הרובוט של אב טיפוס.
בנימין סגל: זו זרוע שבנויה ממתכות שמצאנו, אלומיניום, וחתכנו אותם עם דרימן.
בנימין סגל: אז זה זרוע וכלים יום יומיים.
בנימין סגל: הזרוע הפנאומטית זה זרוע שתצא לייצור ב- CMC, והיא תהיה מפלסטיק ולא מברזל, שמעלה את העלויות.
בנימין סגל: הדיוק שלה יהיה קצת יותר נמוך.
בנימין סגל: הוא יוכל להחזיק ביצה כמו שזרוע במפעל של הונדה יכול לעשות, אבל זה יהיה מספיק בכדי לבצע את העבודות כמו שטיפת כלים וניקיון הבית.
בנימין סגל: לדבר עם בעל המוגבלות, ללחוץ לו יד.
מאיר שטרית: טוב, תודה רבה לבנימין סגל.
בנימין סגל: אני רק רוצה להודות למר מוטי מאיר ולבית הספר שתמך בנו רבות ואפשר לנו להגיע למקום שאליו הגענו.
מאיר שטרית: כן, מוטי מאיר הוא המנחה והמורה המלווה שליווה אתכם במסגרת הפרויקט.
בנימין סגל: אכן כן.
מאיר שטרית: אתה לומד בכיתה?
בנימין סגל: אני בשנת שירות כרגע.
מאיר שטרית: המציגה הבאה היא מאיה סמואלס, ומאיה סמואלס, תיכף אני אגיד מאיזה בית ספר היא, פשוט סימנתי לי.
מאיר שטרית: מאיה סמואלס היא מתיכון הר וגיא דפנה.
מאיר שטרית: המוסד האקדמי שמלווה הוא המכללה האקדמית תל חי.
מאיר שטרית: המורה המלווה זו גברת סמדר שיפטן, והמנחה זה פרופסור גיורא ריטבו מיגיל והחוג למדעי הסביבה בתל חי.
מאיר שטרית: והתחום שהעבודה שלה, מדובר מניעת פירוק פוטו כימי של מתילן בלו, באמצעות קשירה למינרל חרסית.
מאיר שטרית: זה מה שציינתי קודם בעניין של עמידות הצבעים.
מאיר שטרית: בבקשה, מאיה.
מאיה סמואלס: בעצם אני חקרתי שיטה חדשה למניעה של דהייה של צבע כתוצאה מחשיפה לאור על ידי קשירה למינרליי חרסית.
מאיה סמואלס: לנושא הזה יש הרבה רלבנטיות, בגלל שצבעים פשוט נכנסו לכמעט כל מכלול תעשייתי כיום.
מאיה סמואלס: ב-1931 גילו את כחול המאיה, שהוא צבע שבעצם מצאו באומנות עתיקה של תרבות המאיה במרכז אמריקה.
מאיה סמואלס: הצבע השתמר כמעט בשלמותו, למרות תנאים אקלימיים מאד מאד קשים, ואלפי שנים.
מאיה סמואלס: וחשוב לציין שבמצב רגיל הצבע הזה היה אמור להתפרק תוך מספר שעות עד ימים.
מאיה סמואלס: מה שמצאו לאחר 30 שנה, זה שהצבע האורגאני אינדיגו שהרכיב אותו, הוגן מפני ההשפעות השונות על ידי חרסית בשם פליגורסקיט.
מאיה סמואלס: מינרלי חרסית הם מאד ייחודיים בגלל המבנה החלקיקי שלהם, שיוצר שטח פנים מאד מאד גדול שלו אינטראקציות כימיות מאד מעניינות עם הסביבה.
מאיה סמואלס: מה שאני בעצם בדקתי, בדקתי את ההשפעה של שישה מינראליים שונים על היציבות הפוטו כימית של צבע אורגאני מתילן בלו ומה שמצאתי זה ששנים מהחרסיות ייצבו.
מאיה סמואלס: החרסיות האלה גם שינו את הגוון של הצבע כתוצאה מהאינטראקציה בין החרסית לצבע, והעניין הזה בעצם מצביע על אינטראקציה ברמה האלקטרונית, שדרוש עוד הרבה מחקר, אבל אם זה באמת הגורם המנבא את היעילות של המנגנון הזה, יש כאן פוטנציאל לפיתוח שיטה לייצור צבעים בתעשייה, שהיא יכולה להיות זולה יותר, יעילה יותר, וידידותית יותר לסביבה ולמשתמש.
מאיר שטרית: אז זה יכול להיות ההסבר גם לזה, או האם זה יכול להיות ההסבר לזה שבמצרים, נגיד בקברים של הפרעונים, שם נשמרו כל הציורים והצבעים בצורה מדהימה, גם כן אלפי שנים.
מאיר שטרית: אולי בגלל שבקירות יש חרסית, ולכן זה שומר על הצבע?
מאיר שטרית: יכול להיות שזו הסיבה?
מאיה סמואלס: אני לא חושבת שזה אותו מנגנון, כי מה שמצאנו ב-2008 זה שדרוש תהליך מיוחד כדי ליצור את ההרכב הכימי שמולקולת הצבע נקשרת על גבי החרסית בחימום למשך זמן מסוים.
מאיה סמואלס: אבל זה יהיה מעניין לבדוק את זה.
מאיר שטרית: כן, זה מעניין, נכון?
מאיר שטרית: למה הצבע נשמר בקברי הפרעונים גם כן אלפי שנים, אני לא יודע מה הגורם לשמירה.
מאיר שטרית: יכול להיות ששם יש חרסית, אולי זה נגמר כאילו באופן אוטומטי, שברגע שאתה שמה צבע על חרסית, אז מתפתחת כמו שאת אומרת אינטראקציה כימית בין החרסית לצבע, והוא שומר על הזהות שלו.
מאיר שטרית: שם יש לא רק מתילן בלו, יש שם צבעים שונים.
מאיר שטרית: לא יודע אם יצא לראות את זה.
מאיה סמואלס: כן, זה תלוי בצבע וכמובן במנגנון הספציפי.
מאיר שטרית: תודה רבה מאיה.
מאיר שטרית: ונעבור למציג הבא, זה רעות ברוק, שהיא מאולפנת נווה חנה באלון שבות.
מאיר שטרית: המוסד האקדמי שליווה זה המכון לתרפיה בבית החולים האוניברסיטאי בהדסה עין כרם.
מאיר שטרית: המורה המלווה זה ד"ר מרים ויטמן, המנחה הוא ד"ר יעקב רחמילביץ מבית החולים האוניברסיטאי הדסה עין כרם, והנושא שהיא עבדה עליו זה תגובת מערכת החיסון לעקה חימצונית.
מאיר שטרית: עקה זה מצוקה חימצונית לדעתי, נכון?
רעות ברוק: אני תיכף אסביר.
מאיר שטרית: אז בבקשה תסבירי את הרעיון.
רעות ברוק: אוקי.
רעות ברוק: אני רק אציין שכיום אני כבר אחרי האולפנה, ואני משרתת בחיל המודיעין.
רעות ברוק: בעבודה חקרתי האם מתרחשת תגובה של תאי מערכת החיסון כלפי מצב של עקה חימצונית שאינה ממיתה, ואם מתרחשת תגובה – מה הוא סוג התגובה שמתרחשת במצב כזה.
רעות ברוק: אני אקדים ואסביר קצת רקע, כדי שנוכל להתקדם הלאה.
רעות ברוק: מערכת החיסון כידוע היא מערכת שמגינה על הגוף מפני גורמי מחלות שבאים מהחוץ, וגם כלפי מצבים של סכנה, שהיא מזהה בתוך הגוף.
רעות ברוק: לצורך כך פותח מודל, מודל SELF NON SELF, שמסביר שכל תא של הגוף מסומן על ידי מולקולות או קבוצת מולקולות שהגוף מזהה אותם כעצמי, וכל תא שאין עליו את קבוצת המולקולות הזאת, או שיש עליו קבוצה אחרת מזוהה כלא עצמי.
מאיר שטרית: ותוקף אותו?
רעות ברוק: בתגובה מערכת החיסון תגיב כלפי תאים שהיא מזהה כלא עצמאים בתגובה ייחודית.
רעות ברוק: אבל, המודל הזה לא מצליח להסביר מצבים מסוימים שבהם פועל הגוף, ועל כן פותח מודל הסכנה שמסביר שמערכת החיסון פשוט מגיבה כלפי כל מצב שהיא מזהה כסכנה על ידיה.
רעות ברוק: מודל הסכנה בעצם מרחיב את מודל SELF NON SELF ומסביר שכניסה של גורם זר לתוך הגוף הוא סוג של סכנה שמזוהה על ידו.
רעות ברוק: עקה חימצונית, בעצם במצב רגיל, בכל תא ותא נשמר איזון של פרמטרים שונים, אם זה PH או טמפרטורה ועוד.
רעות ברוק: במצב שנוצר חוסר איזון באחד מהפרמטרים או יותר, נוצר מצב של עקה.
רעות ברוק: עקה חימצונית היא מצב שבו התאים חשופים לעודף של חמצן או רדיקלים חופשיים, שבעצם מתרחש לנו כתוצאה מתהליך של נשימה.
רעות ברוק: המצב הזה יכול לגרום לזקנה של תאים, ואפילו לסוגים מסוימים של סרטן.
רעות ברוק: אנחנו השתמשנו במודל ניסוי של נדידת תאים וראינו בתוצאות שאכן מתרחשת תגובה טבעית של מערכת החיסון, כלפי מצב של עקה חימצונית בגוף האדם.
רעות ברוק: אבל, התוצאות המפתיעות היו, שהתגובה שמתרחשת היא תגובה ייחודית כלפי מצב הסכנה, ולא תגובה כללית כמו שהיינו מצפים על בסיס מודל הסכנה.
רעות ברוק: כלומר, תאים מסוימים מתוך מערכת החיסון, הם אלה שהגיבו כלפי העקה החימצונית.
רעות ברוק: כמו שאמרתי, הממצאים האלה הם ראשוניים ומפתיעים, ויתכן יהיה כי ניתן לנצל את הידע הזה, כדי לפתח שיטת טיפול או מודל לטיפול, כמובן אחרי מחקרים נוספים, כדי לטפל במצבים כמו שאמרתי של זקנה או סוגים מסוימים של סרטן, שעד כה הצריכו טיפולים שכללו טיפול פולשני או כימיקלי.
רעות ברוק: כן.
מאיר שטרית: בואי אני ארחיב טיפה.
מאיר שטרית: העובדה שגוף דוחה בעצם כל גוף זר שנכנס לתוך הגוף, היא אחת הבעיות הגדולות מאד בתחום של השתלת איברים.
מאיר שטרית: מצטרף אלינו כעת חבר הכנסת דניאל בן סימון, הוא הצטרף לוועדה ממש לפני כמה ימים כחבר חדש.
דניאל בן-סימון: חבר זוטר בוועדה.
מאיר שטרית: אני ארחיב טיפה שוב.
מאיר שטרית: אז אני אומר, ידוע שכל גוף זר שנכנס בעצם לגוף הוא מזוהה כמו שציינה פה רעות, כגוף זר שהגוף תוקף אותו.