GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ג'מאל: אבל הרבה אנשים לא מטופלים מסיבות כאלה.
יוסף ג'מאל: אז זה שהפציינט אחראי על האינפורמציה שלו, עכשיו נכון שיש נזק שהוא חוסם דברים, מצד שני יש לו גם זכויות בנושא ואולי בגלל הקפסולה הזאת המצב שלו יכול להיות הרבה יותר טוב מרשומה אחת.
מאיר שטרית: אני לא רוצה להרחיב את הנושא הזה כיוון שאמרנו שנקיים דיון נפרד בנושא של רשומה רפואית, לכן אני לא מציע להרחיב את הנושא הזה.
נחום קובלסקי: יש פגישה כל שנה, יש כנס על מערכת ממחושבת בניהול הדמיה.
נחום קובלסקי: וכל שנה נפגשים בהדסה.
נחום קובלסקי: הרבה נציגים מהארץ מגיעים ומדברים בדיוק על העניין הזה להעביר מידע בין כל בתי החולים ובין כל הקופות.
נחום קובלסקי: שם כבר דנו על הרבה מהנושאים הקשים שעליהם מדברים היום.
נחום קובלסקי: אז יש איזושהי מודעות.
נחום קובלסקי: מודעים לזה, מנהלים את זה, יש פתרונות, אבל הרבה מזה, זה לא עניין, חס וחלילה אני לא מבין בחקיקה ואני לא רוצה להיכנס לזה, זה עניין של הסכם, זה עניין של הסכמה משותפת לכל הגורמים שפשוט ישתפו פעולה.
נחום קובלסקי: בתכל'ס בגדול זה עניין של הסכמה.
מאיר שטרית: יהונתןן קליגר.
יהונתן קלינגר: בוקר טוב.
יהונתן קלינגר: כמובן אני מברך ואני מאוד בעד שתהיה נגישות של מידע.
יהונתן קלינגר: כשאנחנו מדברים על תפקוד ועל אינטר אופרטיביות בין כל המערכות, אני רוצה להעלות כמה נקודות שאולי כדאי שנחשוב עליהן גם מהצעת חוק שרצה במקביל היום שנקראת המסלקה הפיננסית שעוברת כרגע בוועדת העבודה והרווחה.
יהונתן קלינגר: לפני שאנחנו מדברים על העברה של מידע אנחנו צריכים לדבר על סטנדרטיזציה.
יהונתן קלינגר: כלומר ליצר איזושהי מערכת או איזשהו תקן שאפילו השר ביחד עם הוועדה יקבעו שיאפיין איך בונים מידע רפואי ואיך מייצגים ומציגים מידע רפואי בצורה שהיא גם קריאה ללקוח וגם קריאה לרופאים.
יהונתן קלינגר: ברגע שיש לנו סטנדרט של העברת מידע רפואי יהיה לנו הרבה יותר קל לקבוע את הנהלים של העברת המידע.
יהונתן קלינגר: אחר כך כיוון שאנחנו רואים את החולה במרכז אפשר יהיה ליישם פתרון במיוחד או טו טו שיהיו לנו תעודות זהות חכמות שיצפין את המידע באמצעות המפתח הציבורי עם חתימה אלקטרונית, יצפין את המידע עם המפתח הציבורי של החולה כך שלמעט מקרי חירום יהיה אפשר להשתמש במידע אך ורק בהסכמתו כאשר הוא מביא את החתימה שלו כדי לוודא שאין שימוש לרעה במידע הזה.
יהונתן קלינגר: הגנה מפני שימוש לרעה במידע תוודא גם שיש לנו הסכמה מדעת בכל רגע על השימוש.
יהונתן קלינגר: לצורך כך דבר כזה גם יכול לייתר את הרשומה הרפואית וגם אפשרי במסגרת החקיקה הקיימת כיום כיוון שלוועדה יש סמכות להתקין תקנות וכמו שנאמר קודם, במסגרת חוק זכויות חולה יש חובה להעביר את המידע של החולה אם הוועדה תקבע תקן, תקבע סטנדרט, תקבע תקנות שמסדירות את ההעברה, נוכל לעשות את זה הרבה יותר מהר, הרבה יותר נוח ולהגשים את התכלית שהלקוח יהיה במרכז, החולה יקבל את כל המידע שמגיע לו והוא יהיה מי ששולט כאשר יימנעו שימושים לרעה על ידי גורמים.
יהונתן קלינגר: במצב שהמערכות נמצאות כיום רוב המערכות מתבססות על ידי זיהוי אנושי שמספיק שמישהו מקליד את מספר הזהות של החולה בשביל להיחסם הרבה פעמים לחלק ניכר מהתיק שלו כי הוא מי שמאמת, אין עוד אמצעי זיהוי.
יהונתן קלינגר: זו דרך אינדיקציה רעה.
יהונתן קלינגר: משרד המשפטים כבר אמר שהדרך שהיא רק על ידי מספר זיהוי בגלל שהמאגר של מרשם האוכלוסין פרוץ ומסתובב ברשת אנחנו צריכים להימנע ממצב שאין לנו הגבלת גישה שמבטאת או נוכחות פיזית או איזושהי הסכמה מדעת בגישה למידע הרפואי של החולה.
יהונתן קלינגר: אני מעמותת "אשנב", אנשים לשימוש נכון באינטרנט ופה גם על דעת הגורמים לזכויות דיגיטאליות שאני אחר כך אראה.
מאיר שטרית: אני שמח שסוף סוף אתה רואה את התועלת שיש באפליקציות חדשות.
יהונתן קלינגר: אני גם בעד שיתחילו לתקצב אותם ביותר מכמה שהעריכו, כבוד היו"ר.
מאיר שטרית: לא שהחוק עבר למעלה משנה.
מאיר שטרית: החוק קבע ששר הבריאות צריך להגיש תקנות לכנסת 4 חודשים.
מאיר שטרית: עברה שנה, כל התקנות נועדו לקבוע איך נוטלים את טביעות האצבע מאנשים שבאופן טכני אפשר לקבוע את זה בחצי שעה.
מאיר שטרית: עברו שנה ושלושה חודשים, שנה וחודשיים, התקנות טרם הוגשו לכנסת.
מאיר שטרית: היו 4 חודשים של חגים.
מאיר שטרית: אני מקווה אמורות לצאת תעודות זהות גיאומטריות ודרכונים גיאומטריים, על תעודות הזהות הגיאומטריות, יהיה לכל אזרח חתימה אלקטרונית שלו, פרטית, שהוא יוכל להזדהות באמצעותה דרך מערכת התקשורת, וידעו שבאמת הוא כתב או נתן הוראה, כל דבר אחר, כל אזרח מול כל מוסד במדינה יכול להזדהות באמצעות תעודת הזהות האלקטרונית שלו.
מאיר שטרית: זו תעודת זהות גם חכמה.
מאיר שטרית: האפקט זה כמו שנאמר כאן שהשימושים שלה הם מאוד מאוד נרחבים.
מאיר שטרית: אתה יכול להשתמש בה מול הממשלה, לשלם לממשלה, לקבל מהממשלה כסף.
מאיר שטרית: הכול יכול להיעשות,
שוניה פכט: קופות החולים היום גם מנפיקות תעודות, אמנם לא מאושרות אלא רק מאובטחות אבל גם זה יכול להיות פתרון.
שוניה פכט: בישיבה הקודמת דובר על כך שהן רק מאובטחות ולא מאושרות.
שוניה פכט: אם הן מאושרות אז זה עוד יותר טוב, כי הן יכולות עדות לחולים שלה בעניין הזה.
איתן מלמד: לגבי הנושא של החקיקה כפי שאמר סגן השר, לגבי העניין של הסטנדרטים ב מדובר כמובן בסטנדרט.
איתן מלמד: הסטנדרט יהיה אחיד, הקופה תדע בדיוק מה להעביר, איך להעביר, באיזה מקרה להעביר, ללא ספק.
מאיר שטרית: מרים טלבי בבקשה.
מרים טלבי: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת שעלתה היום כהמלצה להתבסס על מערכת מסוימת כפתרון טכנולוגי להעברת מידע.
מאיר שטרית: אנחנו לא המלצנו, אני לא המלצתי.
מרים טלבי: זה הופיע באחת המצגות.
מאיר שטרית: כל אחד יכול להציג מה שהוא רוצה.
מאיר שטרית: זו לא היתה המלצה של הוועדה.
מרים טלבי: אני רק רוצה להציג את נקודת המבט שלנו, חברה שיושבת ב-90% ממערכות הבריאות בארץ כולל בתי חולים, המשטרה והממשלה.
מרים טלבי: יש לנו גם פרויקטים מאוד גדולים בעולם.
מרים טלבי: הנושא הזה של העברה ושיתוף מידע הוא קיים במדינות רבות בתחום הזה.
מאיר שטרית: בתחום הרפואי.
מרים טלבי: בתחום הרפואי.
מרים טלבי: יש פרויקט מאוד גדול כרגע ביוון, יש פרויקט מאוד גדול כרגע בספרד בנושא של שיתוף מידע והעברת מידע בין קופות חולים, כל מערכת הבריאות, כל הארגונים, כולל גם ארגונים לשעת חירום שמתארגנים להעברת מידע גם במצב של שעת חירום.
מרים טלבי: אני מבקשת להתייחס לנושא שבמידה ויוחלט אז כן להתמקד בסטנדרטים ובהמלצות אבל הפתרון הטכנולוגי כמו שנאמר כאן להתייחס לנושא הזה כפתרון שצריך להיבחן במכרז.
מאיר שטרית: אנחנו לא קובעים פה את הפתרון הטכנולוגי.
מאיר שטרית: זה כבר וועדה של משרד הבריאות.
מרים טלבי: היתה איזושהי המלצה באחת מהמצגות.
איתן מלמד: ההערה היתה כפי שאמר חבר הכנסת מאיר שטרית לנצל עבודה שכבר נעשתה במקומות אחרים.
מאיר שטרית: אין שום סיבה לפתח מחדש מה שטוב.
איתן מלמד: לא להמציא גלגלים מחדש.
מאיר שטרית: זו עמדתי.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצורה מפורשת.
מאיר שטרית: זה מה שהייתי עושה לו הייתי במשרד הבריאות.
מאיר שטרית: מה שטוב בהווה לא צריך לקחת מחדש.
מאיר שטרית: לא צריך להמציא את הגלגל מחדש כל פעם.
קריאה: טוב העובד משתמש מבוטח בקופות אחר.
קריאה: חלק אחוז מהציבור משתמש בטוב העובד אחר.
מאיר שטרית: ידידי, הרי כל, הבעיה היא כזאת שכל אחד עושה לעצמו.
מאיר שטרית: הרי כולנו חצי עיר גדולה בעולם.
מאיר שטרית: וכל אחד עושה לעצמו שבת.
מאיר שטרית: תפקידה של המדינה ושל הרגולטור זה לקבוע סטנדרטים ולהגיד לכולם אתם תעמדו פה.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לכולם.
יעקב ליצמן: בגלל זה יש משרד הבריאות.
יעקב ליצמן: אז הוא יעשה את הסדר.
מאיר שטרית: אדוני שר הבריאות אני רוצה לומר לך יש לך לדעתי לא רק את הכלים אלא גם את הכוח לגרום לכך שזה יקרה.
מאיר שטרית: כל קופות החולים כולן ובתי החולים תלויים במשרד הבריאות.
מאיר שטרית: אין שום ספק זה בדיוק התפקיד המרכזי של ליצור מצב של סטנדרט למדינת ישראל כיצד עובדים במערכת הבריאות.
מאיר שטרית: אני לא רוצה לשאול אף קופה מה היא רוצה.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לקופות כל קופה צריכה ליישר קו עם מה ש קובע.
מאיר שטרית: לא אני קובע, קובע.
מאיר שטרית: איך הוא יקבע?
מאיר שטרית: איך הוא ישתמש, אני לא נכנס לזה.
מאיר שטרית: יש ועדת היגוי, ישבו, ידונו, ואם יש רעיון שהוא טוב אז הרעיון היה פה היום שהקופות ישתפו פעולה, ייקחו כל מה שטוב וליישם את זה.
עופר וייסברג: אדוני היושב ראש אני רק מבקש שלא יהיה ערבוב.
עופר וייסברג: אתה והשר אומרים שצריך לקבוע סטנדרט.
עופר וייסברג: כולם פה סביב השולחן הזה מסכימים שצריך לקבוע סטנדרט.
עופר וייסברג: האמירה היתה שההתנגדות היא לבחור מה הטכנולוגיה, ומה הטכנולוגיה צריך דיון ב, לא כאן סביב השולחן הזה.
מאיר שטרית: ידידי, אני לא דן על הטכנולוגיה.
מאיר שטרית: אמרתי את זה מראש.
מאיר שטרית: לא אני קובע את הטכנולוגיה.
מאיר שטרית: ועדה ב תדון איך מה הם יעשו, הם יעשו
יהונתן קלינגר: כל טכנולוגיה יכולה להתאים את עצמה לסטנדרט מסוים או להחזיק בייצור, ובעניין הזה מרגע שקובעים סטנדרט גם בלי התחרות החופשית.
יעקב ליצמן: אני רוצה להגיד דבר מה.
יעקב ליצמן: יעקב אבינו שלח, "ויפגע במקום, וירד שם" כך כתוב שהוא שם אבנים למראשותיו ואחר כך מה קרה, שכל אחת מהאבנים התקוטטה עלי יניח הצדיק את ראשו.
יעקב ליצמן: השם עשה מהאבנים אבן אחת.
יעקב ליצמן: נאמר בספרים בכל זאת, מה זה עוזר שזה אחד?
יעקב ליצמן: שיש אחדות.
יעקב ליצמן: כל אחד עושה את שלו.
יעקב ליצמן: אני מקווה ש הוא יאחד את כולם, כולם תחת כנפי השכינה וגם לטובת משרד הבריאות.
מאיר שטרית: ורדה שלו, מנהלת מחלקת אינפורמטיקה רפואית, מכבי שירותי בריאות.
ורדה שלו: כן אני.
ורדה שלו: שלום, (א) אני מברכת שמתעסקים בנושא החשוב הזה.
ורדה שלו: אני רוצה להביא לשולחן בנוסף למידע שהוא חשוב את הנושא של ארגון מידע ואינפורמטיקה זה בעצם נושא של ארגון מידע.
ורדה שלו: רופא בקהילה יש לו בערך 7 דקות לטפל בחולה.
ורדה שלו: זו המציאות.
ורדה שלו: אולי בוועדת מדע אחרת נדון באמת למה יש 7 דקות ולא חצי שעה, אבל זו המציאות כרגע ואלה הנתונים כרגע שאני יכולה להביא לשולחן.
ורדה שלו: כדי שהרופא יוכל להשתמש במידע הרב הזה על החולה המידע צריך להיות מאורגן, וכדי לארגן את המידע הקופה צריכה לקבל את המידע בצורה פיזית ולא מתפוגגת.
ורדה שלו: ואני רק רוצה לוודא ש כשהוא מדבר על קפסולה של מידע הוא מדבר על לתת את המידע לקופה כמידע פיזי ולא כמידע מתפוגג כדי שנוכל להכניס את המידע הזה לתיק למען הרופא.
מאיר שטרית: מה זה מידע מתפוגג?
ורדה שלו: כל הקופות במדינה הן היום ממוחשבות והרופא עובד על תיק רפואי.
ורדה שלו: מידע מתפוגג הכוונה היא שרופא יצטרך בעצם לצאת מתוך התיק עם אתר אינטרנט כזה חיצוני ולהסתכל דרכו על מידע נוסף שיש כבר באינטרנט.
ורדה שלו: באינטרנט זה מידע מתפוגג, הוא מסתכל וחוזר לתיק.
ורדה שלו: הדבר הזה דורש הרבה מאוד זמן שאין לרופא בקהילה לתת אותו.
ורדה שלו: מה הפתרון?
ורדה שלו: הפתרון הוא שקפסולת המידע הזאת תעבור לקופה כמידע.
ורדה שלו: אנחנו כאנשי מערכות מידע בקופות נשלב אותה בתוך התיק עם כל התמיכה בקבלת החלטות לרופא ואז הרופא באמת יוכל להשתמש במידע.
ורדה שלו: כי סתם להגיד לרופא המידע קיים שם, אם אתה רוצה תצא, תסתכל, זה יגרום לשימושים מאוד מועטים במידע.
ורדה שלו: הרופא לעיתים קרובות לא ידע שיש מידע חשוב מאוד בחוץ אם הוא לא ייצא להסתכל בו וזה היה שאלה שלנו בעצם להשתמש במערכת הקיימת.
ורדה שלו: אני רוצה רק לוודא שזה נלקח בחשבון כאשר מטפל בזה.
איתן כבל: הלק השני מדבר בדיוק על מה שאת מבקשת.
איתן כבל: המידע עובר אל מערכת המידע שאליו הוא יוכל להיות צד על פי מה שאת תחליטי.
איתן כבל: הוא יישאר שלך.
מאיר שטרית: אסא רייכרט, נציג ישראל בפדרציה האירופית למחשוב רפואה, בבקשה.
אסא רייכרט: רציתי לומר כמה דברים.
אסא רייכרט: אחד, השיתופים בארץ נעשים בצורה יותר עמוקה מאשר למשל בהולנד או מדינות סקנדינביה.
אסא רייכרט: שנית, יש לנו בסיסי מידע משוכללים הן במכבי שעושה בזה שירות מאוד נרחב.
אסא רייכרט: שלישית, הנושא של קפסולת המידע שאיתן קודם לכן הזכיר.
אסא רייכרט: גם באירופה התלבטו מה להעביר ממקום למקום והיום הרופא רשאי לגשת למערכות מידע והדבר מהווה בעיה מאוד מאוד קשה בשביל הרפואה.
אסא רייכרט: אחרי הרבה מאוד דיונים והרבה מאוד ועדות הוחלט על מערכת מסוימת שהיא זהה לקפסולת המידע שאיתן דיבר עליה.
אסא רייכרט: זה הדבר שעומד לרשות האזרח.
אסא רייכרט: להגיד שהם פתרו את הבעיה והם יודעים להעביר את זה ממקום למקום ברחבי היבשת זה יהיה מוגזם.
אסא רייכרט: הם עושים את הצעדים הראשונים.
אסא רייכרט: נזכרו פה הפרויקטים ביוון, בספרד.
אסא רייכרט: אבל הפתרון הזה יתקבל מהלך הדיונים כי לא היה קונצנזוס דווקא בין הקלינאים.
אסא רייכרט: צריך לקבל את התמיכה האירופאית מי שמתאים את עצמו למה שיש.
מאיר שטרית: אני רוצה לשאול את יחיאל מנמ"ר קופת חולים כללית.
מאיר שטרית: למה טופס 17 לא עובד עכשיו?
מאיר שטרית: גם ניסיתי להעביר את זה באמצעות חוק בשבוע שעבר.
מאיר שטרית: הדבר הזה הופל.
מאיר שטרית: כי השר אמר שזה בדרך וזה יקרה במשך הזמן.
מאיר שטרית: השאלה היא למה בקופת חולים הטופס לא עובר אוטומטית?
מאיר שטרית: למה אדם צריך ללכת, לקחת טופס, למלא ביד, למה?
יחיאל גפנר: אולי ברשותך אני אעיר הערה אחת.
יחיאל גפנר: המנכ"ל של מינה צוות לטפל בעניין הזה של העברה דיגיטאלית של טופס 17.
יחיאל גפנר: זה מטופל.
מאיר שטרית: אני שואל לגבי עכשיו.
יחיאל גפנר: אה, למה זה עד היום?
מאיר שטרית: הוא יכול לעשות את זה בקלות.
יחיאל גפנר: אני כן יכול לומר שזה יצא לדרך.
יחיאל גפנר: בשלב יש בעיה טכנולוגית.
יחיאל גפנר: טופס 17 בין קופת החולים הכללית,
מאיר שטרית: צריך לתאם את זה בין בתי חולים למרפאות.
יחיאל גפנר: זה התחיל.
מאיר שטרית: נכון לעכשיו עדיין רצים אחרי הטופס.
יחיאל גפנר: התשובה היא כן, זה כבר קורה.
יחיאל גפנר: אנחנו מקווים להמשיך את זה.
מאיר שטרית: אני רק רוצה להביא דוגמה.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה הדבר הזה מאוד קשה.
מאיר שטרית: יש ביטוח רפואי לאנשים שחיים בחוץ לארץ, בין שהם סטודנטים בארצות הברית.
מאיר שטרית: זה ביטוח רפואי.
מאיר שטרית: הם ממשיכים ללמוד, הם צריכים להיות בטוחים מה עושים.
מאיר שטרית: מקבלים כרטיס כזה.
מאיר שטרית: אנחנו משלמים ביטוח רפואי הרבה יותר זול מאשר שם.
מאיר שטרית: לכל מקבל כרטיס כזה, יש רשימה של רופאים בכל התחומים בארצות הברית.
מאיר שטרית: הוא יכול להתקשר למי שהוא רוצה, הולך לרופא, נותן להם את הכרטיס, בודקים אותו, מטפלים בו, משלם 15$ השתתפות עצמית, נגמר.
מאיר שטרית: הולך לבית מרקחת, יש השתתפות עצמית מסוימת, מקבל את התרופה.
מאיר שטרית: בלי חכמות בכלל.
מאיר שטרית: הכול אוטומטי.
מאיר שטרית: הוא לא צריך למלא שום טופס.
מאיר שטרית: שום פעולה.
מאיר שטרית: הוא חי בכלל בארצות הברית.
מאיר שטרית: הביטוח נעשה מהארץ אגב.
מאיר שטרית: הוא חי בארצות הברית.
מאיר שטרית: זה עובד פרפקט.
מאיר שטרית: למה שזה לא יעבוד כאן עבור אזרח ישראלי?
יחיאל גפנר: כמו שאמרתי יש משהו מעניין אחת התופעות של כיתות רגליים של חולים באופן קבוע היא לצורך קבלת רשות למרשמים, חידוש של מרשמים כרוניים.
יחיאל גפנר: חידוש מרשם כרוני יכול להיעשות במקום.
יחיאל גפנר: יש המון אנשים שצריכים הרבה תרופות.
יחיאל גפנר: זה המון הליכות למרפאה כדי לקחת את המרשם בנייר ולהעביר אותו לבית המרקחת.
מאיר שטרית: הרופא יכול להעביר עם חתימה מאושרת לבית המרקחת לתרופה הכרונית באופן קבוע, ונגמר העניין.
יחיאל גפנר: האישור נעשה, המרשם מועבר באמצעים דיגיטאליים לכל בתי החולים של הכללית.
יחיאל גפנר: הלקוח מקבל הודעה לביתו ויכול להגיע לכל בית מרקחת רק עם זיהוי עצמי שלו, וכל השאר מועבר בצורה אלקטרונית.
יחיאל גפנר: זה עובד עכשיו בערך משליש מהמקרים ברופאים הראשונים של הקהילה.
יחיאל גפנר: עוד השנה זה יתפרש על כלל הקופות.
מאיר שטרית: אתם יודעים פעם שאלו את בן אהרון שהיה בגיל מאוד מתקדם והוא היה תמיד כזה בריא.
מאיר שטרית: שאלו אותו תגיד איך אתה שומר על הבריאות?
מאיר שטרית: הוא אמר מה הבעיה , אני קם כל יום בשש בבוקר, שוחה , רץ , מתקלח, אוכל ארוחת בוקר טובה, הולך לעבודה.
מאיר שטרית: עובד עד הצהריים.
מאיר שטרית: בא הביתה, אוכל צהריים, נח שעתיים.
מאיר שטרית: אחרי הצהריים אני עוד חוזר לעבודה שעתיים, חוזר בשש בערב, קצת קורא, נח, בשעה 8 אני במיטה.
מאיר שטרית: שאלו אותו כמה זמן אתה עושה את זה?
מאיר שטרית: הוא אמר, ממחר.
מאיר שטרית: אז אני מקווה שהפעם זה לא ממחר אלא באמת קורה כי זה חשוב.
יחיאל גפנר: הפתרונות האלה נמצאים גם בקופת חולים מכבי.
יחיאל גפנר: ב-17 בתי חולים והדברים האלה קיימים.
מאיר שטרית: היום בקופת חולים מכבי מקבלים טופס 17?
יחיאל גפנר: לא.
יחיאל גפנר: אני אומר,
מאיר שטרית: ממחר.
מאיר שטרית: ממחר יהיה.
מאיר שטרית: אני הגשתי הצעת חוק בשבוע שעבר.
מאיר שטרית: אני אמרתי אני מוכן להשאיר את החוק תלוי באוויר עד שנראה שזה קורה.
מאיר שטרית: אם זה לא יקרה נוציא את החוק.
מאיר שטרית: אבל לממשלה פתרונים.
מאיר שטרית: ניל גרסון מהרשות למשפט וטכנולוגיה במשרד המשפטים.
ניל גרסון: כן.
ניל גרסון: ניל גרסון.
ניל גרסון: שמענו קודם ממנכ"ל שיש איזה סיכום עם משרד המשפטים.
ניל גרסון: יכול להיות שאנחנו לא מודעים לכל הפרטים שלו.
ניל גרסון: בכל אופן היה חסר לי פה היום לשמוע ששיקולי פרטיות הם שיקולים גם אם המהלך והתכנון לקביעת סטנדרטים טכנולוגיים לגמרי, אני לא בטוח שזה ככה, אבל גם אם ככה, כבר יש ידיעה שהיא נחלת הכול בעולם שחייבים בתכנון מערכת לשקול שיקולי פרטיות, שזאת הדרך הנכונה.
ניל גרסון: מה שנקרא privacy by design, והכוונה שהיא נחלת כולם.
ניל גרסון: חיוני לשקול את השיקולים האלה ואני בטוח, עד היום לא פנו אלינו, אני בטוח שישתפו אותנו ויתייעצו בנו בלקיחה בחשבון של שיקולים הנוגעים לתכנון הפרטיות.
ניל גרסון: זה לא רק נכון מהותית אלא זה גם יכול לחסוך כפילויות וחזרות אחורה שעליהן דובר קודם בהקשרים אחרים.
מאיר שטרית: אתם באותו משרד, משרד המשפטים.
מאיר שטרית: יעוץ וחקיקה.
ניל גרסון: אנחנו באותו משרד אדמיניסטרטיבי.
ניל גרסון: יש לנו שיקול דעת עצמאי.
ניל גרסון: אני בכוונה לא רוצה להיכנס לדברים.
מאיר שטרית: בתוך משרד המשפטים לא מדברים ביחד?
ניל גרסון: לכן אני אומר בזהירות אני לא רוצה להיכנס לזה פה.
ניל גרסון: מה שחשוב מהותית הוא שבתכנון המערכת, בקביעת הסטנדרטים, גם הטכנולוגיים וסטנדרטים של תקשורת לקחו בחשבון שיקולים של פרטיות ואני חושב שחיוני לקחת אותם בחשבון וחשוב מאוד להיוועץ בנו.
מאיר שטרית: אין שום סיבה ש לא ישתף אתכם בזה.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לחזות מראש בעיות מתי צריך להתייעץ ושוב לשים על כפות המאזניים את הכול, מה טוב למדינה ישראל, מה טוב לאזרח.
מאיר שטרית: לעשות מה שנכון.
מאיר שטרית: אני רק רוצה לומר לניל, אני אומר בצער כי היו כמה דיונים פה על רשות משפט וטכנולוגיה בשנה שעברה למיטב זכרוני והדוח שלכם אמר שיש עדיין אלפי מאגרי מידע שבכלל לא נבדקו על ידי רשויות, אלפי מאגרי מידע.
מאיר שטרית: ואני מראה לך שבשיקול הפרטיות זה לא רק בעניין ספציפי שהמדינה לא רוצה לטפל בבעיה.
מאיר שטרית: פשוט יש אלפי, אלפי מאגרי מידע שאתם בכלל לא מצליחים להגיע אליהם.
מאיר שטרית: אלפים.
ניל גרסון: יש גם סדרי קדימויות וסדרי עדיפויות.
מאיר שטרית: מה סדרי הקדימויות?
ניל גרסון: השאלה אדוני היושב ראש, זה לא הנושא לדיון, אבל השאלה היא באיזה סוג של מאגרים מדובר?
ניל גרסון: אין ספק שמערכת לאומית או מערכת בין ארגונית של מידע רפואי חשובה לאין ערוך ממערכת כלשהי אחרת.
מאיר שטרית: לפחות במערכות האלה שהמדינה שותפה להן, שעוברות חקיקה בכנסת, הדברים האלה מקבלים התייחסות ובדיקה וטיפול, לא תמיד בהסכמה מלאה הדברים נעשים אבל בסוף הדרך הכנסת היא הריבון.
מאיר שטרית: גם כיש ויכוח בתוך המערכת הכנסת היא המחליטה.
מאיר שטרית: בשביל זה היא נבחרה.
מאיר שטרית: עכשיו בתחומים אחרים שבכלל לא מגיעים לכנסת שם אין שום בקרה ושום ויכוח.
מאיר שטרית: באופן טבעי זה ככה.
מאיר שטרית: אני הייתי הרבה יותר שקט אם הדברים היו נעשים דרך הכנסת כי אלה עוברים בדרך כלל בקרה ובדיקות של חברי כנסת ושל יועצים משפטיים ושל משרדי ממשלה שונים שם יש לנו רגל.
מאיר שטרית: ולא מתעלמים מדברים.
מאיר שטרית: נניח שהדברים היו נעשים בחקיקה אין לי שום ספק שאתם הייתם מתייצבים לדיון בחקיקה ומעלים ושמים אצבע על כל פרט, צריך לעשות א', ב', ג'.
ניל גרסון: אדוני אנחנו יכולים לייעץ גם פה.
מאיר שטרית: בוודאי, לכן הצעתי למשרד הבריאות.
מאיר שטרית: כי אני אמרתי אם אפשר לפתור את הבעיות בלי חקיקה אני מעדיף לעשות בלי חקיקה, זה מטורף.
מאיר שטרית: עדיף לפתור את הבעיות במדינה, הרבה דברים אפשר לפתור בלי חקיקה.
מאיר שטרית: לצערי הלך הרוח הוא של חקיקה.
מאיר שטרית: כל שבוע מגישים 35 חוקים לדיון.
מאיר שטרית: כדי שתקבל מושג פשוט להשוואה בפרלמנט בבריטניה יש 345 חברי פרלמנט.
מאיר שטרית: מספר החוקים הפרטיים שעוברים בשנה בבריטניה זה בין 5 ל-6.
מאיר שטרית: כל השנה.
מאיר שטרית: אצלנו כל שבוע מגישים לדיון 35 חוקים.
מאיר שטרית: זה מראה לך שיש זילות בחקיקה.
מאיר שטרית: לצערנו המון חוקים, כי הנייר סובל הכול, עוברים, אין להם שום כיסוי אחר כך.
מאיר שטרית: הנייר יכול לסבול הכול.
מאיר שטרית: אי אפשר לאכוף את החוקים שנחקקים.
מאיר שטרית: חקיקה שלא ניתנת לאכיפה היא לא שווה את הנייר עליה היא כתובה.
מאיר שטרית: לכן עודף של חקיקה לא תמיד מועיל.
מאיר שטרית: אני אומר את זה, הלוואי שנוכל לפתור את הבעיות בלי חקיקה.
מאיר שטרית: זה הדבר האידיאלי.
מאיר שטרית: אם יוכל להגיע להסכמה עם כולם.
מאיר שטרית: חקיקה צריכה להיות צעד במידה ואין הסכמה.
מאיר שטרית: אז מוכרחים להגיע לחיתוך כשאין הסכמה.
מאיר שטרית: עושים חיתוך, אין ברירה.
מאיר שטרית: מישהו צריך להחליט.
מאיר שטרית: בכלל במדינה הרבה דברים מישהו צריך להחליט ולא מחליטים.
מאיר שטרית: זו הבעיה הקשה ביותר שלא מחליטים.
מאיר שטרית: הגלגל מסתובב, הכדור גדל וגדל, אנחנו רואים את זה כל יום.
מאיר שטרית: זו שערורייה, עם כל הצער שבעניין, כי לא מחליטים.
מאיר שטרית: לא מחליטים.
ניל גרסון: באמת אדוני אנחנו רק מבקשים שידונו בכלל בשיקולים.
מאיר שטרית: שלא יהיו אי הבנות.
מאיר שטרית: ביקשתי שיזמינו אתכם לדיונים בקשר לחוק אפילו.
מאיר שטרית: יעבור החוק מתישהו.
מאיר שטרית: חברים, אני רוצה לסכם את הדיון ולומר, שאני מאוד שמח על האווירה שבעצם כל מנהלי קופות חולים וגם חלק ממנהלי בתי חולים דיברו פה על הרצון לגלות שיתוף פעולה בתוך מערכת הבריאות כדי שהיא תהיה מערכת אחת שנותנת תשובה לאזרח בסוף הדרך ולמדינת ישראל מצד שני.
מאיר שטרית: ברור לי שהדבר הזה מחייב הידברות בין הגורמים השונים.
מאיר שטרית: ברור לי שצריך לנצל את מה שכבר הושקע, כל דבר שהושקע והוא שמיש והוא טוב לפי קביעה לא שלי, אלא של המערכת של שהיא תקבע.
מאיר שטרית: לא צריך לפתח דברים מחדש.
מאיר שטרית: אין צורך להמציא את הגלגל מחדש.
מאיר שטרית: במקום להשקיע הון עתק בפיתוח ולהתחיל מאפס וזו נטייה אגב מאוד שוררת אני אומר את זה בצער במשרדי הממשלה השונים למיניהם.
מאיר שטרית: אנחנו אומרים את זה למדינה אבל אני אומר את זה לגבי מערכות המחשוב במדינת ישראל.
מאיר שטרית: אם אמרו פעם שהעסק הכי טוב שאפשר לעשות זה למכור את כל מערכות המידע הממשלתיים במחיר שהן עלו, להקים אותן מחדש במחיר שהן עלו.
מאיר שטרית: זה לא יאומן באיזו קלות, ואני אומר לכם כמי שמתמצא במחשוב וכמי שעמד בזמנו באוצר והיא אחראי על תוכנית ממשל זמין וכל החלטות הממשלה בעניין הזה, קיבלתי את כל ההחלטות לגבי תקציבים.
מאיר שטרית: כמה משרדים שהייתי בהם הם עושים שם מהפכה כמו במשרד המשפטים.
מאיר שטרית: משרד המשפטים היה במצב מסוים כשנכנסתי אליו.
מאיר שטרית: וכשיצאתי הוא השתנה מקצה לקצה.
מאיר שטרית: אני מתמצא במחשוב.
מאיר שטרית: אני אומר לכם בצער רב, הדבר הקל ביותר למנהלי משרד הוא להחליט להוציא כסף מהחשבון.
מאיר שטרית: כי הם לא מבינים את זה.
מאיר שטרית: פעם אמר איזה עובד, אנחנו צריכים 200 מיליון שקל לעשות איזו תוכנה.
מאיר שטרית: אמר, זו תוכנה חשובה.
מאיר שטרית: אמרו לו, באמת אתה צודק, נהדר, וזה.
מאיר שטרית: שלום.
מאיר שטרית: אתה מנסה לקנות מכונת כתיבה חדשה, סליחה, מחשב חדש לעובד, אומרים לא, זה עולה אלף שקל, מה פתאום.
מאיר שטרית: אלף שקל, יותר מדי, למה אלף שקל, תחזור, תביא 5 הצעות, תביא 6 הצעות.
מאיר שטרית: הקלות הבלתי נסבלת של הוצאת כסף למחשוב היא מדהימה.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער כיוון שאני מכיר, הייתי במספיק משרד ממשלה לומר את זה.
מאיר שטרית: מכיר את הקלות הבלתי נסבלת של הוצאת כסף ציבורי למחשוב שאין לו שום הצדקה וכל הכבוד לחברות שמצליחות לשכנע ולנסות, זה נהדר.
מאיר שטרית: אני אומר שבגלל זה צריך ליצור מצב שתהיה מערכת אחראית אחת שתקבע מה יעשו ושיהיה יישור קו.
מאיר שטרית: אני שמח על האווירה שיש שיתוף פעולה כי זה באמת נותן תקווה שנגיע לשם.
מאיר שטרית: אני מתכוון לעקוב אחרי הביצוע של זה.
מאיר שטרית: לא להרפות מזה.
מאיר שטרית: אני שמח לדברי השר שהוא הודיע לי היום, גם בישיבה, גם באופן פומבי, שהוא יפעל בתוך המשרד שלו, הוא יקיים דיון, יראה האם ניתן לעשות את הפעולה בדרך של הסכמה.
מאיר שטרית: אם לא תהיה דרך של הסכמה אני מודיע שאני אזום חקיקה בתאום כדי להביא את זה להכרעה, ולא להשאיר את זה באוויר תלוי לעוד מאה שנה.
מאיר שטרית: אני רוצה לעשות את זה עכשיו ולא לחכות עוד מאה שנה כדי לפתור את הבעיה כי עברו כבר מספיק שנים מאז שהתחילו לטפל בתחום המחשוב של מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: אז אני מברך את העושים במלאכה ואני מודה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: אני מאחל לכולנו שנראה בסוף הדרך בריאות טובה ושלא נזדקק בכלל לא למחשוב ולא להעברה ולא לטופס 17.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא הערכות למניעת קריסת תשתיות התקשורת בשעת חירום.
מאיר שטרית: אני מברך את כל הבאים לדיון, הזמנו את כל הגופים הרלוונטיים לנושא וכמובן את אנשי משרד התקשורת, משרד הביטחון, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד המסחר ותעשייה, משרד הפנים, המשרד לתשתיות לאומיות, המכון הגיאופיזי, המכון הגיאולוגי, את ועדת ההיגוי להערכות לטיפול ברעידת אדמה, המשרד לביטחון פנים, , משרד האוצר, משרד החוץ, חברת דואר ישראל, איגוד האינטרנט הישראלי, חברת בזק, פורום החברות הסלולר, חברת סלקום, חברת פרנטר, חברת פלאפון, חברת מירס , חברת מוטורולה, חברת נטויז’ן, מגן דוד אדום ומוזמנים נוספים.
מאיר שטרית: כל מי שיש לו יד ורגל בעניין הוזמן לדיון.
מאיר שטרית: אני מודה שהחלטתי לקיים את הדיון הזה לא בעקבות הסתכלות על מצבה של המדינה במצב חירום שמצריך ליזום דיון בנושא של התקשורת, אלא בעקבות התקלה שהייתה בחברת סלקום וקריסתה של מערכת "סלקום".
מאיר שטרית: לא רק מה שקרה בחברת סלקום אלא מה בכלל המצב במדינת ישראל בשעת החירום כשהתקשורת יכולה לקרוס.
מאיר שטרית: היום בעצם התקשורת היא מרכיב מאוד מרכזי של מדינה לתפקד.
מאיר שטרית: הרבה מאוד חלקים של מדינה עובדים על תקשורת.
מאיר שטרית: גם תקשורת דרך מחשבים, תקשורת סלולר וגם תקשורת קווית.
מאיר שטרית: הרבה מאוד דברים תלויים בתקשורת.
מאיר שטרית: השאלה מה קורה בשעת חירום אם המערכת לא עובדת, הכאוס יכול להיות מוחלט אם אין דרך להתקשר - היו דברים מעולם.
מאיר שטרית: מטרתה של הפגישה הזאת היא לבדוק ולשמוע את הגופים ואת האנשים הרלוונטיים לעניין, לבדוק האם מדינת ישראל ערוכה לשעת חירום כדי למנוע כאוס מוחלט של האוכלוסייה במצבי התקפה.
מאיר שטרית: פגיעה בתקשורת יכולה להיות כתוצאה של מלחמה, כתוצאה מאסון טבע – רעידת אדמה, תוצאה של תקלה טכנית ואפילו תוצאה של תקיפה חיצונית דרך מערכות האינטרנט - המערכות רגישות באותה מידה כמו דברים אחרים.
מאיר שטרית: בעולם קורים דברים כאלה.
מאיר שטרית: השאלה עד כמה מדינת ישראל ערוכה לכך והאם יש לנו תשובות ופתרונות למצבים האלה.
מאיר שטרית: קראתי את כל החומרים שקיבלתי מהגופים השונים, חלק הגיע רק הבוקר ואני לא מבין למה רק הבוקר, לצערי יש גם גופים שלא טרחו לענות למרכז המידע והמחקר של הכנסת.
מאיר שטרית: חשבתי שצריך לקיים דיון בנושא הזה ולבחון את הסוגיה הזאת, לשמוע אם יש פתרונות.
מאיר שטרית: נמצאים כאן אנשים מדיסציפלינות שונות כמובן שלכל אחד יש עמדה משלו.
מאיר שטרית: ברור לנו שהדבר הזה מחייב טיפול.
מאיר שטרית: אני מציע שהפעם נטפל מראש ולא אחרי השרפה.
מאיר שטרית: אני מציע שנטפל בסוגיה הזאת קודם אסון כדי שאחר כך לא נצטרך להקים ועדת חקירה ולהשקיע כסף.
מאיר שטרית: להתחיל לדון עכשיו במה שידוע מלכתחילה וממזמן.
מאיר שטרית: לדעתי תפקידה של הוועדה הזאת, מבחינתנו לפחות, זה להעיר ולהאיר את הממשלה כדי לפעול לפני שחלילה יקרה אסון וגם לבחון האם אכן אנחנו ערוכים והאם קיימת דרך לטפל בסוגיה של שעת חירום.