GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור ורונה: גם אם זה חוסר היכולת של החברות להקים אנטנות קטנות, גם תכנית מתאר ארצית שבעצם מונעת הקמת אנטנות סלולר, כי הרשויות המקומיות לא משתפות פעולה.
ליאור ורונה: גם בהצעות חוק כאלה ואחרות שאחת מהן נדונה לא מזמן לגבי הרחקת אנטנות סלולר ממוסדות ציבור.
ליאור ורונה: שנבין שהרחקת אנטנות סלולר ממוסדות ציבור - - -
מאיר שטרית: אני אמרתי את זה בתחילת הישיבה.
מאיר שטרית: אתה לא היית פה.
ליאור ורונה: הייתי ושמעתי אותך ואני אגע בזה.
ליאור ורונה: הייתי והקשבתי בקשב רב.
ליאור ורונה: אבל הצעות החוק האחרות, אני שואל כאילו יד אחת במשרדי הממשלה שלא עושים מספיק ומשרד התקשורת הוא היחיד שמנסה להרים דגל והוא בעצם לבד.
ליאור ורונה: אני רוצה להראות רק כמה עובדות ואני לא אלאה אתכם.
ליאור ורונה: דבר ראשון כשראיתי את המודעה הזאת בעיתון, לא ידעתי אם לצחוק או לבכות כי אם באמת בונים על פי ההתנהגות שאנחנו נגיע למצב שבו הסלולר יוכל לעבוד כפי שמתנהל אם ההצעות יעברו – אז אנחנו לא שם.
ליאור ורונה: לא אתן לכם את כל ההמלצות.
ליאור ורונה: המשרד להגנת הסביבה ו ואיך התשתית הסלולר, יש כאן אנשי מקצוע שכבר מכירים את הדברים האלה.
ליאור ורונה: אני אגע רק בכמה נקודות רק כדי לשבר את האוזן.
ליאור ורונה: הטבלה של המשרד להגנת הסביבה שחילק את ערי ישראל ובדק את רמת התקשורת במדינת ישראל לפי רמת הקרינה.
ליאור ורונה: הוא לקח את תל אביב כמודל אידיאלי לכל דבר - - -
מאיר שטרית: אנטנות זה לא הנושא היום.
ליאור ורונה: זה כן ואני אסביר לך עוד שנייה למה.
ליאור ורונה: פה אתה יכול לראות את הסימנים שכאשר בתל אביב רמת הפריסה יחסית בסדר ואתה משווה למשל את ראש פינה לתל אביב ואתה מבין שאנשים נחשפים ליותר קרינה, אתה מבין שגם הקליטה שלהם פחות טובה.
ליאור ורונה: אתה מבין שבעיתות חירום יהיה להם יותר קשה לתקשר אחד עם השני.
ליאור ורונה: זו עובדה שאומר הממונה על הקרינה במשרד להגנת הסביבה.
ליאור ורונה: אני רוצה להראות לך שני שקפים אחרונים.
ליאור ורונה: אם ניקח את מצב הקליטה היום באשדוד – אנחנו רואים שהנקודות האדומות מראות ש- 4% מאשדוד בקשיי קליטה חמורים ביותר.
ליאור ורונה: אם תוריד את האנטנות הקטנות ותעביר את הצעת החוק של חברי כנסת אתה תראה שקשיי הקליטה יהפכו ל- 12%.
ליאור ורונה: אדוני היושב ראש אנחנו כבר שם.
ליאור ורונה: אני לא מנסה להפחיד, אלה העובדות ולשם אנחנו מתכוונים.
ליאור ורונה: לסיום שקף כדי שנבין, ניקח את שדרות אם ניקח למשל את הפריסה של חברת פרנטר ואני יכול להראות את הכול, כל העיגולים הם עיגולים שבהם יש מוקדים בהם יש קליטת סלולר.
ליאור ורונה: אם הצעות יעברו ולא יהיו מתקנים קטנים של סלולר כל האזורים עם העיגולים יהיו ללא קליטה.
ליאור ורונה: אנחנו מדברים על העיר שדרות.
ליאור ורונה: אותו הדבר גם בנושא "פלאפון" כל הנקודות האדומות האלה יהיו בלי קליטה במקרה שהצעות החוק הקיימות והתהליך עם המתקנים הקטנים יקרו.
ליאור ורונה: אנחנו שם.
ליאור ורונה: אני הייתי מתייחס מאוד ברצינות לנושא הזה.
ליאור ורונה: אני חושב שמשרדי הממשלה ולא רק משרד התקשורת, צריכים לעשות הרבה יותר כי אם לא אנחנו נהיה במצב שבשדרות ינסו בעת מצוקה, אני לא מדבר על מלחמה אלא על מצוקה, ליצור קשר אחד עם השני ותקשורת לא תהיה.
ליאור ורונה: את הדגל האדום הזה לפני שיהיה דגל שחור אני מציע לעצור.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר לך שבשדרות לכולם יש טלפונים קוויים והם יכולים לדבר האחד עם השני.
מאיר שטרית: זה גם יותר זול.
מאיר שטרית: חברים זה לא הנושא, ואני אתכם בעניין האנטנות אבל היום לא זה הנושא.
מאיר שטרית: בבקשה המנהל הכללי של משרד התקשורת.
עדן בר טל: אני מתנצל אני חייב לצאת לדיון עם השר.
עדן בר טל: אני אתמצת את דבריי לשתי נקודות אחרונות.
עדן בר טל: יש שני דברים לדיון.
עדן בר טל: אחד – מערכות התקשורת בשעת חירום, אני מזדהה עם כל מה שנאמר על ידי חיליק סופר כי הדברים צריכים להיות מתוך תורה אחת שמופעלת על ידי גוף מלמעלה.
עדן בר טל: לאחר מכן יש נגזרות לפעולה אצל הגורמים הרלוונטיים ולא פעילות שאולי נעשית לפעמים בשיטת אד הוק.
עדן בר טל: קודם גוף אחד רוכש ולאחר מכן תופרים סביב זה את החליפה.
עדן בר טל: כל נושא של תקשורת בשעת חירום מבחינת המערכות של גופי החירום, לא נאה לי לדבר על העניין הזה, אבל אומר שהממשק היחידי העקיף שלנו לנושא זה המעורבות שלנו בוועדת התדרים.
עדן בר טל: זה הממשק היחידי.
עדן בר טל: לגבי הנושא של הרשתות הפרטיות ברור לי למה חברת מוטורולה רוצה לקדם את העניין הזה מתוך אינטרס -- - - .
עדן בר טל: רק צריך להבין שמדובר על משאב מאוד מגובל של תדרים שהשימוש בו ברשתות פרטיות הוא לאו דווקא השימוש המושכל, היעיל ביותר כלפי כל הצרכנים לכלל השימושים האזרחיים והלא אזרחיים.
עדן בר טל: זאת אומרת שיש הבדל בין רשת כלל ארצית כמו של משטרה, מגן דוד אדום וכדומה, לבין של גורמים מקומיים לוקאליים בלבד שבשביל 400-500 משתמשים רוצים תדר ומקסימום ל- 400 משתמשים בטווח של כמה קילומטר.
עדן בר טל: בשום מקום בארץ זה לא יעבוד.
עדן בר טל: אני רוצה להוריד את זה מהשולחן ולומר שגם זה צריך לדון במקומות הנכונים על ידי המומחים.
עדן בר טל: אבל הנושא יבוא אם יתברר שיש צורך בטחוני גם לרשתות לוקאליות קטנות וכדומה.
עדן בר טל: זה יגיע לוועדת התדרים ושם זה ידון, לא משרד התקשורת.
עדן בר טל: היכן כן משרד התקשורת – אני שמעתי קונצנזוס מדהים סביב השולחן הזה על ידי מומחים, אנשים שאני מאוד מעריך אותם כי יש לנו גם פגישות עבודה, הם מומחים מאוד בתחום שהם דיברו בו.
עדן בר טל: הם הסבירו לכולם שמשרד התקשורת אחראי ואני לא מתכוון לנער את האחריות הזאת מכתפיי אבל נדהמתי אחרי הטלת האחריות הזאת לראות שבעצם שכל מה שהם דיברו מבחינת ידע, מומחיות, מה צריך ואיך צריך מצוי רק אצלם.
עדן בר טל: אני אגיד לאדוני בכנות ששום דבר מבחינת אפיון תרחישי איום, המילה איום לא מוכרת לי, האיום היחידי שאני מכיר זה איזה פעולה תנקוט חברה מסוימת שלא מוצא חן בעינה מהלך רגולטורי מסוים שלי.
עדן בר טל: זה האיום היחידי שאני מכיר.
עדן בר טל: אני לא מכיר איומים אחרים ואם במדינה מודרנית עם תוצר גולמי לנפש של כמעט 30,000 דולר חושבים שפקיד מכובד ככל שיהיה עם החליפה הכי טובה הופך להיות מומחה לביטחון, הופך להיות מומחה לחירום או לשרידות, או לידע הנדסי, ידע בחירום, וידע של איומים, אני חושש שאנחנו עלולים לפקשש.
עדן בר טל: לא איכפת לי לצורך הדיון שכולם ירגישו טוב שהאחריות תישאר עלי, אבל אני אומר שאם רוצים פתרונות בצורה מעשית חייבים להתקדם באופן הבא, זה בעצם האופן בו פתחתי את הדיאלוג ללא עימות עם רשות חירום לאומית שגם הבהירו לי את האחריות.
עדן בר טל: אבל בשביל שהדיון יהיה אחראי ומעשי ועם תוצאות פרקטיות עבור כל האזרחים אז לא התעמקתי בלהסיר את האחריות מעצמי ולחלוק אותה עם מישהו אחר.
עדן בר טל: רק אמרתי להם "בסדר, האחריות עלינו, אבל היות ואני רק צריך לבצע את מה שאתם תגידו או מומחים מטעמכם או מומחים אחרים שיגידו לי מה לעשות, אני אפעל".
עדן בר טל: אני אעשה ואת הפעילות הביצוע הרגולטורית ושל החכמה והידע והנחיות ושל ההוראות של הגורמים מקצועיים, אני רק מעדיף שיהיה גורם אחד במדינת ישראל שיכלול את כלל הצרכים וכלל המדיניות, ואני אבצע את מה שיגידו לי.
עדן בר טל: אני אבצע ואני אשתף פעולה.
עדן בר טל: לצורך כך אני אפילו רוצה לשים אדם מחויב לעניין שיעשה את זה והם גם יעזרו לי.
עדן בר טל: אני רק אומר בשיא הרצינות שאחרי הטלת האחריות, וכנראה זה מאוד חשוב פורמאלית – אני מגיע מהמגזר הפרטי ואולי בגלל זה אני עשיתי את הטעות ולקחתי על עצמי בכזאת חופשיות את האחריות ואני מניח שיהיה כרך שאוכל להראות לנכדיי שכתבו עלי פעם ספר.
עדן בר טל: אבל ברצינות אני לא מתכוון ואני לא מכיר גוף אחר חוץ מרשות חירום לאומית שאני פונה אליו החוצה ואומר "תנחו אותנו בכל מה שאנחנו צריכים לעשות, ביכולתנו נעשה ואיפה שאין לנו יכולת תעזרו לנו לייצר יכולת וגם נעשה".
עדן בר טל: זה סיכום הדברים ואני מקווה שבחודשים הקרובים גם נראה התקדמות מעשית בדבר הזה.
מאיר שטרית: לפני שאתה יוצא אני רוצה להציע לך עצה כוותיק בכנסת ובממשלה.
מאיר שטרית: אתה מיהרת לקחת על עצמך את האחריות כשאתה אומר שאין לך את הכלים ואת הידע על כך.
מאיר שטרית: אני מציע לך לעשות אחת משתיים, או להסיר מעליך את האחריות, אני מתכוון ברצינות.
מאיר שטרית: להודיע לממשלה חברים, משרד התקשורת לא יכול להיות אחראי ולכן הוא מוריד מעליו את האחריות של טיפול בתקשורת בשעת חירום.
מאיר שטרית: – כי חלילה אם יקרה מחר אסון כמו רעידת אדמה והמערכות תיפולנה אתה תעמוד בפני וועדת חקירה.
מאיר שטרית: אף אחד לא יזכור בכלל שאמרת שאין לך כלים, אף אחד לא יזכור את זה.
מאיר שטרית: יזכרו דבר אחד שאתה היית אחראי ואמרת שאתה אחראי.
מאיר שטרית: ישאלו מה עשית ולא עשית כלום ולכן אתה עומד לדין, אתה והשר וכל מי שאחראי במשרד התקשורת.
מאיר שטרית: או שאתה מוריד מעליך את האחריות ואומר לממשלה נא לרשום לפניכם, השר צריך להודיע שמשרד התקשורת לא יכול להיות אחראי ולכן הוא לא אחראי לנושא של תקשורת בשעת חירום ולבקש להטיל את האחריות על רשות חירום לאומית או מישהו אחר.
מאיר שטרית: הממשלה יכולה להחליט על אופציות שונות.
מאיר שטרית: לחלופין כן לקחת את האחריות כמו שאמרת ולא להישאר בצד.
מאיר שטרית: אני מציע לך, אני הייתי שר במשרדים שונים וגם לא תמיד הייתי מומחה בתחום שעסקתי בו.
מאיר שטרית: אבל בשביל זה יש אנשי מקצוע.
מאיר שטרית: לדעתי אתה יכול כמנהל הכללי של משרד התקשורת לדרוש להקים קונקרטית ועדה שכוללת את המנהל הכללי של משרד הביטחון, את המנהל הכללי של המשרד לביטחון פנים, את ועדת ההיגוי לרעידות אדמה ואת כל הגורמים הרלוונטיים.
מאיר שטרית: להקים ועדה שתפקידה יהיה לקבוע תוך פרק זמן נתון, שתתכנס כמה פעמים שצריך, פעם-פעמיים בשבוע לשבת עד שיצא עשן, לומר שאתה רוצה שהוועדה הזאת תחליט מה אתה צריך כדי להיערך לתקשורת בזמן חירום ולשים את ההמלצות על השולחן ולפעול בהתאם להם.
מאיר שטרית: אם אתה לא עושה את זה אתה באמת נשאר אחראי ולא עושה דבר.
מאיר שטרית: או שתסיר מעליך את האחריות ותודיע לממשלה שאתם לא אחראים או שתפעל כך, בדרך בה לפעמים אני פעלתי.
מאיר שטרית: אתה מקים ועדה כזאת ומזמין את המנהלים הכללים ואני מאמין שהם יבואו מרצון כי אין סיבה להתחמק מאחריות, שיבואו עם אנשי המקצוע שלהם.
מאיר שטרית: תגבשו תורה, מה שאמר כאן חיליק סופר, לכתוב את התורה מה צריך לעשות כדי להיערך.
מאיר שטרית: דיבר כאן קצין המשטרה בצורה יפה על העניין, יש תרגיל, יש לקחים.
מאיר שטרית: תיישמו את זה.
מאיר שטרית: תכתבו מה אתם צריכים לעשות כדי לחבר את המדינה כולה למצב שבעת חירום יש לנו תשובה.
מאיר שטרית: כהחלטת ביניים אני שוב חוזר ואומר עד שתקום הרשת, אני מקווה שנציג "מוטורולה" כאן צודק ובאמת בחודש יוני נראה את הרשת קיימת גם בגופים אחרים וכן הלאה.
מאיר שטרית: עד אז וכל עוד אין משהו אחר יכול להיות שצריכים לקבל החלטה ולהגיד שבעת הזאת כל עוד אין דבר אחר אנחנו מציעים לפעול בשיטה א', ב' או ג'.
מאיר שטרית: תגידו מה שאתם רוצים.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לקבוע עמדות.
מאיר שטרית: אני מאוד מוטרד שזה לא מוסדר.
מאיר שטרית: יש המון פעילויות אבל זה לא עניין מוסדר.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שזה לא עניין מוסדר.
מאיר שטרית: אני אביא דוגמה ממקום אחר על רקע השרפה בכרמל.
מאיר שטרית: ראיתי סרטים ולא התחמקתי מאחריות.
מאיר שטרית: אני חשבתי שכיבוי אש לא ערוך, ובאמת עשיתי את כל הפעולות שהיו אמורות להביא לרפורמה להקמת רשות לאומית לכיבוי אש.
מאיר שטרית: הייתי בסוף הדרך ולצערי הממשלה נפלה.
מאיר שטרית: אז התחילו שוב מחדש, הכול מת כאילו לא קרה כלום.
מאיר שטרית: הממשלה מחליטה מחדש להקים רשות כאילו לא הייתה החלטת ממשלה בשנת 2007.
מאיר שטרית: כבר קבענו את המשא ומתן עם אנשי כיבוי אש, הכול גמור ומוסכם, חתום איתם, הצעת חוק שפרסמתי לפני שהממשלה נפלה.
מאיר שטרית: הכול היה סגור.
מאיר שטרית: פתאום עכשיו כולם צועקים צריך רפורמה.
מאיר שטרית: שאלתי למה לא התחילו ברפורמה לפניי, היו הרבה שרי פנים לפניי.
מאיר שטרית: שש שנים לפניי היו עשרה שרי פנים - בממוצע כל אחד היה חצי שנה.
מאיר שטרית: אם אני לא הייתי נוקט בפעולה הזאת כשר פנים, לעשות את הרפורמה הזאת לקראת מצב כזה כי הבנתי שכיבוי אש לא ערוך לשריפות.
מאיר שטרית: ציינתי את זה בכתב ובעל פה, בדיונים ארוכים אין ספור.
מאיר שטרית: אם לא הייתי עושה את זה אני בטוח הייתי נמצא בתור מי שאחראי למה שקרה כשכיבוי אש לא נתן תשובה לאסון.
מאיר שטרית: למה לא שמו עלי אצבע?
מאיר שטרית: –כי אני באמת עשיתי את כל מה שיכולתי במסגרת שיכולתי לעשות בה להביא לשינוי דרסטי במצב.
מאיר שטרית: אני אומר לך עשה את זה.
מאיר שטרית: אתם יכולים לעשות את זה.
מאיר שטרית: אתה יכול לעשות את זה כמנהל הכללי, שהשר שלך יכנס את השרים הרלוונטיים להקמת ועדת שרים לצורך העניין, שאנשי המקצוע ייעצו לו ותקבלו החלטות.
מאיר שטרית: זה מה שאני חושב שצריך לעשות - לקבל החלטה.
מאיר שטרית: רבותיי, אני אומר בצער שהלוואי שלא נזדקק לזה אף פעם, אבל רעידת האדמה לא תחכה לנו.
מאיר שטרית: לא תחכה עד שנסיים את עבודת הוועדות.
מאיר שטרית: חלילה יכול להיות גם אסון טבע אחר, האסונות לא מחכים זה יכול לקרות במפתיע ואז כולם ישאלו מה עשינו, איפה היינו.
מאיר שטרית: אני מציע לך כמנהל הכללי לעשות אחת משתי הפעולות.
אילן דוידי: האם יכול לבוא לכאן עכשיו משרד הביטחון ולהגיד שהוא לא אחראי על ביטחון במדינת ישראל?
מאיר שטרית: בשביל זה יש ממשלה.
מאיר שטרית: אם יהיה ויכוח בין הגורמים הממשלה תחליט מי האחראי.
אילן דוידי: לכן נפגשנו בפגישות מקדימות עם משרד התקשורת.
אילן דוידי: לטעמי משרד התקשורת לא יכול לבוא ולהגיד שהוא לא אחראי.
אילן דוידי: זה הייעוד שלו.
אילן דוידי: מה שכן הוא יכול להגיד, והוא אמר, שהוא לא יודע לכתוב תרחישים.
אילן דוידי: בזה אנחנו נסייע לו.
אילן דוידי: כשהוא יגיד שהוא לא אחראי על תקשורת זה כמו לבוא ולהגיד שאין לו אחריות על כל הסיבים האופטיים בישראל.
מאיר שטרית: אולי אני לא יודע ממש איך עובדת רשות חירום לאומית, אני יודע איך עובדת הממשלה.
מאיר שטרית: כשיש ויכוח בתוך הממשלה ואין החלטה ברורה מי אחראי שום דבר לא קורה.
אילן דוידי: לנו זה ברור.
מאיר שטרית: אני חושב שאם משרד התקשורת אומר שאין לו מושג מה לעשות בעניין הזה, יכול להיות שהוא צריך להגיד שהוא לא רוצה להיות אחראי על זה.
אילן דוידי: אין לו מושג בכתיבת תרחישי ייחוס - אני מסכים איתו ואנחנו נעזור לו.
אילן דוידי: אבל בוודאי שיש לו מושג בהיבטים המקצועיים.
אילן דוידי: אין לו משרד לקבוע מהי שרידות של מתקני תקשורת?
אילן דוידי: טכנאי יודע לעשות את זה.
אילן דוידי: יש שם מהנדסים.
אילן דוידי: אין לו מושג לפנות לחברות התקשורת שהוא אמון עליהם ולומר להם תביאו אלי את כל - - -
מאיר שטרית: אם אני הייתי אחראי על רשות חירום לאומית אני הייתי רוצה לקחת את האחריות הזאת על עצמי.
מאיר שטרית: אם אני אחראי על כל שירותי החירום למה שלא אקח גם את זה?
אילן דוידי: ההגדרה לא נכונה משום שרח"ל- הרשות חירום לאומית לא מחליפה את משרדי הממשלה.
אילן דוידי: רשות חירום לאומית היא שלושים וחמישה איש.
אילן דוידי: כל משרד ממשלתי אחראי על העבודה שלו.
אילן דוידי: אנחנו אחראים שמשרדי הממשלה יממשו את האחריות שלהם המוגדרת בחוק.
מאיר שטרית: תוציא נייר למנהל הכללי של משרד התקשורת שאומר לו שהתכנית הממשלתית לתפעול בשעת חירום היא לעשות א', ב' ג' ד' ה'.
אילן דוידי: אמרנו שנעשה את זה.
עדן בר טל: לקבוע תרחישי ייחוס אין לי את המתרגמים בתוך המשרד שיגידו לי מה הם אומרים.
עדן בר טל: אני מבקש רק לסכם.
עדן בר טל: היות שבסוף לא יהיה פער פרקטי אני אתחיל, ראשית קלעתי לדעת גדולים.
עדן בר טל: אדוני היושב ראש מכיוון שאנחנו לא יודעים אם הבעיה הבאה של ישראל תהיה עוד ארבע דקות או עוד ארבעים שנה, אני לא יכולתי להרשות לעצמי את השקט הנפשי לבזבז את הזמן ואת האנרגיות שלנו ושל אחרים בשאלת האחריות ולכן מיד חתרתי לפתרון פרקטי.
עדן בר טל: סיכמתי עם ראש רשות חירום לאומית ועם הצוות שיושב כאן שהיו באותה בפגישה, שהם יתנו לנו את התמיכה המקצועית ואנחנו נבצע את כל מה שביכולתנו לבצע.
עדן בר טל: אפילו את היכולות שחסרות לנו הם יעזרו לרכוש.
עדן בר טל: אנחנו חותרים לפתרון פרקטי כי החלופה הייתה ויכוח תיאורטי מאוד מלהיב שבו הייתי מגן על עצמי בצורה מצוינת, אבל פתרון אין.
עדן בר טל: אני לא יכול לישון בשקט בלילה ללא פתרון.
מאיר שטרית: תפעל בדרך השנייה.
מאיר שטרית: את החלטת המנהלים הכללית הזאת שימו על השולחן כדי שתהיה תשובה קונקרטית פשוטה מוסדרת תוך לוח זמנים נתון.
מאיר שטרית: אז תדע שאתה עושה את תפקידך כשורה ואם לא יתנו לך את הכלים לעשות את זה גם לא יבואו בטענות מחר.
מאיר שטרית: לפחות יש לך תורה שתדע מה אתה צריך לעשות.
מאיר שטרית: אתה יכול ליישם את זה במהירות האפשרית ולדרוש את הכלים.
מאיר שטרית: לא יתנו לך את הכלים תוכל לומר חברים, עשיתי, הנחתי נייר על שולחן הממשלה, הקציבו 800 מיליון שקלים לחירום אני מניח שמהסכום הזה ימצא מה שצריך כדי שתעשה את מה שאתה צריך.
מאיר שטרית: אני מציע לך שאם אתה לוקח את החלופה הזאת תפעל כך.
מאיר שטרית: כך גם תגיע לתוצאה.
מאיר שטרית: אני לא מציע להשאיר את זה פתוח עד שיהיה דיון בכנסת.
עדן בר טל: זה לא יהיה פתוח.
מאיר שטרית: הכנסת היא לא גוף מציע אלא גוף מפקח.
מאיר שטרית: אנחנו לא מחליפים את הממשלה לצורך הביצוע אלא רק מפקחים ושואלים שאלות, מה לא בסדר, מה צריך לעשות וממליצים לממשלה לעשות את הפעולות.
מאיר שטרית: כמובן שאני מאחל לך הצלחה.
חיים נימני: אני מאגף התקשוב בצבא ההגנה לישראל.
חיים נימני: ראשית אני מבקש לגעת במספר דברים.
חיים נימני: כשאנחנו מדברים על תקשורת ותשתיות תקשורת הסוגיה שעלתה כאן בדיון בנושא הרשת היא חלק אחד מתוך הרבדים.
חיים נימני: בעניין התקשורת יש גם את היכולת להעביר נתונים ובסיסי נתונים גם בתחום האלקטרו-מגנטי שזה בתחום התדרים.
חיים נימני: בהיבט של השידורים לציבור- גם זה חלק מהיכולת להעביר מסרים לציבור גם ברשתות סלולר וגם באמצעות רשות הטלוויזיה והכבלים.
חיים נימני: לכן צריך להסתכל על זה בראיה הרחבה.
חיים נימני: לדעתי התקדמנו מאוד בשנתיים וחצי האחרונות בעזרת משרד התקשורת, או יחד עם משרד התקשורת ויחד עם החברות בכל.
חיים נימני: מונח לפניך תרגיל שהוגדר "קול ברמה" שיצר כמה דברים.
חיים נימני: ראשית הוא יצר בפעם הראשונה במדינה שיח של כל הגורמים האלה סביב הנושאים האלה על שולחן או אולם אחד כדי להבין את הבעיות, גם עלו מתוך זה לא מעט לקחים.
חיים נימני: אני חושב שהנקודה המרכזית שעלתה בדיון האחרון כאן יחד עם המנהל הכללי ויחד עם רשות חירום לאומית, אני חושב שאם נעשה עוד תרגילים דומים לא נגלה לקחים שונים אלא נגלה את אותם לקחים.
חיים נימני: חסרה היום תכנית שמגדירה לוחות זמנים איך בסופו של דבר מממשים את הלקחים שכוללים את הנושאים של הגדרת האיום ולמה בכלל אנחנו מתכוננים.
חיים נימני: זאת כדי ליצור מסגרת ריאלית גם לחברות וגם למדינה אם אנחנו רוצים להתמודד.
חיים נימני: יש ספקטרום רחב ולא ניתן להתמודד עם כל האירועים וצריך להגדיר את סדרי העדיפויות.
חיים נימני: צריך גם לדבר על היבטי לוחמת המידע שזו לא רק לוחמה פיזיקאלית כי אנחנו נמצאים גם במרחבים אחרים.
חיים נימני: אני חושב שבאירוע הזה אנחנו לא נמצאים בנקודה טובה ולדעתי זה דיון אחר.
חיים נימני: גם את היכולת וגם את הנושא הזה בדקנו והיא היכולת היום של הגופים הממשלתיים לאכוף, להנחות או לבקר גופים בחברות התקשורת - זו יכולת מצומצמת, הם לא יכולים לבקר את כולן.
מאיר שטרית: חוסר יכולת מבחינת כלים או מבחינת החוק?
חיים נימני: קודם כל מבחינת החוק.
חיים נימני: אחר כך לדעתי הכלים מתפתחים בתוך התהליך הזה.
חיים נימני: הגופים המפוקחים בחוק הם מעט.
חיים נימני: לא כל חברות התקשורת מפוקחות בתוך התהליך.
חיים נימני: לדעתי אנחנו צריכים לחתור למצב שבו יש לנו יכולת לראות בראיה לאומית את מפת התקשורת כדי להגדיר מענה וסדרי עדיפויות בשעת חירום.
חיים נימני: זה יכול להיות לרשויות, זה יכול להיות לגורמי בטחון, לגורמים לאומיים.
חיים נימני: בהחלט יכול להיות מצב כאוס בתחום התקשרות שיוביל לכאוס ברמה הלאומית.
חיים נימני: אני חושב שהתוצר הסופי שצריך לצאת מהדיון היום, זה לא איזו רשת נפעיל אלא בסוף קביעת מסגרת של לוחות זמנים שלוקחת את הנקודות ששמנו, יכול להיות שהן לא היחידות אבל הן לפחות המרכזיות.
חיים נימני: לשים אותן תחת לוחות זמנים ריאליים שניתן לבדוק ולממש אותן ואיתן להתקדם לתרגילים ברמה הלאומית.
חיים נימני: אני אומר שמשרד התקשורת הוביל את זה באמת בצורה טובה בשנתיים האחרונות, כולל הערכות במשרד, כולל שותפות השר בהערכת המצב וכולל שותפות מלאה של כל חברות התקשורת שעשו את זה בהסכמה ולא בכפיה.
חיים נימני: כולם נרתמו לתהליך בהסכמה.
אילן דוידי: כולל חדר מלחמה שהוקם.
חיים נימני: כן.
חיים נימני: אם לא ניקח את זה צעד קדימה התרגיל בשנת 2011 יצביע על אותן נקודות ואותם לקחים ולא יחדש לנו דבר.
אבי ברגר: סגן המנהל הכללי טכנולוגיות ב"פרטנר- אורנג'".
אבי ברגר: אני רוצה להתייחס ברמה היותר כללית.
אבי ברגר: אני חושב שכל החברות ובטח חברות הסלולר שאני מכיר מפוקחות ומשתתפות בתרגילים כל שנה, הן משקיעות משאבים רבים בזמינות הרשת שלהן מסיבות מובנות מאליהן.
אבי ברגר: אני חושב שהפער הוא שהמדינה לא מתייחסת למערכות התקשורת ולתשתיות התקשורת, והן אינן מוגדרות כתשתית לאומית.
אבי ברגר: זה שורש הבעיה.
מאיר שטרית: חברות התקשורת לא מוגדרות כתשתיות לאומיות?
אבי ברגר: תשתיות התקשורת לא מגודרות כתשתיות לאומיות.
אבי ברגר: מכאן מתחילה בעיה, כי להקים אתרים זה הויה-דולורוזה, לסלול תמסורת וסיבים אופטיים שזו תשתית הכרחית שיכולה להיפגע ולשבש הרבה מאוד דברים, זה ויה-דולורוזה.
אבי ברגר: לפעמים לוקח לקבל אישור שנה-שנה וחצי ולהקים חודשיים.
אבי ברגר: זה פחות או יותר סדר הגודל של התהליכים ובהרבה מאוד מהמקרים זו הפרופורציה.
אבי ברגר: יותר מזה, להיכנס לבניינים זה תלוי ברצון הטוב של בעל הבניין כי לא בהכרח על פי חוק ניתן לעשות פריסה פנימית.
אבי ברגר: נתן כאן נציג המשטרה דוגמה למשטרה וזה נכון לכל החברות התקשורת.
אבי ברגר: זה תלוי ברצונו הטוב של בעל הבניין.
אבי ברגר: אותו דבר בתהליכי שיקום, אתן דוגמה מהסערה האחרונה.
אבי ברגר: חברת חשמל, אני שמעתי את סגן המנהל הכללי לשיווק של חברת החשמל ברדיו שאומר שהאחרונים שחיברו אותם למערכת החשמל מחדש הן חברות הסלולר.
אבי ברגר: מה שאומר שבכל אחת מחברות הסלולר היו אתרים שלא קיבלו חשמל, או שיש מצברים, או שיש גנראטורים או שבאיזה שלב האתר מפסיק לשדר.
יעקב לזר: זה נכון גם לגבי האתרים הביטחוניים.
יעקב לזר: לצורך העניין אני מקבל אתמול מכתב מישקר בתפן שהחליטו שבמקום היחיד שנותן מענה בגזרה "אתם צריכים לפנות אותו" למה?
יעקב לזר: "ככה החלטנו".
יעקב לזר: יושבים שם עשר שנים והחליט מר סטף ורטהיימר שהוא לא רוצה את זה, רוצים שם עיר ירוקה והאנטנה של המשטרה צריכה לצאת.
יעקב לזר: זאת אומרת שכל האזור הזה הוא ללא קשר בטחוני.
יעקב לזר: איפה תעשה?
יעקב לזר: נכון הוא אומר.
אבי ברגר: לכן אני אומר באמת בסיכום ובשורה אחת.
אבי ברגר: אני חושב שהפער המרכזי הוא להתחיל להתייחס ולהגדיר את זה כתשתית לאומית שצריכה לקבל את היחס כדי להיות מסוגלת גם לפרוס וגם לשקם בעיתות חירום.
מאיר מוסקוביץ: אני מצטרף למה שאמרו כאן אנשים בנוגע למפת התקשורת הלאומית.
מאיר מוסקוביץ: לדעתי זה הבסיס –הא' ב' של כל פעילות בעתיד.
מאיר מוסקוביץ: ללא זה לא ניתן לעשות דבר.
מאיר שטרית: מי אמור להכין מפת תקשורת?
מאיר מוסקוביץ: משרד התקשורת.
מאיר שטרית: הוא יודע לעשות?
מאיר מוסקוביץ: הוא אמור לדעת לעשות, בוודאי, זה מהות הליבה שלו, אחרת בשביל מה הוא קיים.
מאיר מוסקוביץ: אני הייתי רוצה להרחיב את זה מעבר.
מאיר מוסקוביץ: כשאני מדבר על מפת תקשורת לאומית אני לא מתכוון אך ורק לתשתיות.
מאיר מוסקוביץ: אני מתכוון לשירותים הניתנים באמצעות התשתיות האלה, לחברות שמציעות את השירותים האלה, לצרכנים שניזונים מהשירותים האלה וגם למעגל נוסף.
מאיר מוסקוביץ: חברות התקשורת מפעילות היום בהרבה מאוד מקרים קבלני משנה שלמעשה לא מכוסים בכל ההתרחשויות האלה ואין נגיעה אליהם.
מאיר מוסקוביץ: יתרה מזאת, גם קבלן משנה שמוקפץ לצורך בניית תשתיות, איפה התעשייה שתומכת בזה, שמספקת את הכבלים, את המערכות?
מאיר מוסקוביץ: גם למשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה יש לו יד ורגל בנושא תקשורת.
מאיר מוסקוביץ: צריך לאחד את כל הדברים האלה תחת כובע אחד שידע לנווט ולקבוע ועל פי זה לצאת.
מאיר שטרית: תודה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: לדעתי הדיון הוא חשוב.
מאיר שטרית: אני יוצא לא פחות מודאג ממה שנכנסתי לדיון.
מאיר שטרית: ההתרשמות שלי היא שיש הרבה בעיות לא פתורות וכמו שאמרת אין עדיין מפת תשתיות של התקשורת ואין דבר ברור מה צריך לעשות כדי להגיע למצב בו נהייה מכוסים בשעת חירום באופן מלא.
מאיר שטרית: אני פונה קודם כל לגורמי הממשלה כמו שדיברתי עם המנהל הכללי של משרד התקשורת, אני פונה למשרד התקשורת ולמנהל הכללי לקיים את הדיונים הדרושים עם המנהלים הכלליים של המשרדים הרלוונטיים כדי לקבוע את תורת הפעולה.
מאיר שטרית: לקבוע אותה ולהביאה לידי ביצוע.
מאיר שטרית: אי אפשר להגיע למקום בלי להגדיר לאן רוצים להגיע.
מאיר שטרית: כל הטיפולים הזמניים והחלקיים לא יפתרו את הבעיה.
מאיר שטרית: צריך לקבוע מפת פעולה לאן רוצים להגיע, למה רוצים להגיע ועל פי זה אפשר לשאוף ולפעול ולהגיע במהירות האפשרית.
מאיר שטרית: בלי לעשות את החלק הראשון לא ניתן לעשות את החלק השני.
מאיר שטרית: אני חושב שלאנשים מאוד איכפת, לאנשים העניין נוגע והם כואבים את הנושא.
מאיר שטרית: אני שמח שיש אנשים מלמטה ומתוך השטח שרואים את חשיבותו של העניין.
מאיר שטרית: אני מתכוון לקיים דיון נוסף בעוד כמה חודשים בוועדה, דיון מעקב אחרי הדברים מהיום ולראות אם התקדמנו.
מאיר שטרית: אני לא מתכוון להשאיר את הנושא בצד ולומר שקיימנו דיון – יצאנו מידי חובה והעניין נגמר.
מאיר שטרית: אני מקווה שהדיון יתקיים במושב הבא.
מאיר שטרית: במושב הקיץ יתקיים דיון בוועדה כדי לעקוב ולבדוק אם אכן התרחש משהו עד אז.
מאיר שטרית: אני מאוד מקווה שנגיע למצב שיש לנו מטרה מוגדרת, תכנית לאן אנחנו רוצים להגיע.
מאיר שטרית: רשמתי לפניי את הקשיים שיש למערכות בתפקודן, קשיים שעלו כאן גם על ידי נציג המשטרה וגם על ידי אחרים.
מאיר שטרית: אני אפעל גם באמצעות חקיקה בתקווה שהממשלה לא תכשיל את זה.
מאיר שטרית: לצערי לפעמים יד אחת לא יודעת מה היד השנייה עושה.
מאיר שטרית: גם עניין פריסת האנטנות בארץ לדעתי הוא חשוב ביותר וגם ציינו את זה כאן.
מאיר שטרית: גם בעניינים שאתה ציינת אני אבדוק.
מאיר שטרית: ציינתי קודם ואני חוזר על בקשתי, אם יש לכם הצעה כתובה מה צריך לעשות אשמח לקבל אותה ולהפוך אותה לחוק – בתקווה שזה יפתור לכם את הסוגיה ואת הבעיה.
מאיר שטרית: אני גם חושב שהבעיה שאתה מעלה, סטף ורטהיימר יכול להגיד למשטרה ולמערכות הביטחון ללכת משם?
מאיר שטרית: על איזה בסיס?
יעקב לזר: זה מקום פרטי והוא בעל הבית.
מאיר שטרית: אבל האתר מושכר.
מאיר שטרית: האנטנה הוקמה בחוזה לתקופה מסוימת והיא הסתיימה?
מאיר שטרית: צאו משם ותציבו אנטנה.
מאיר שטרית: זה מה שאני הייתי עושה במקומך, הייתי יוצא משם ועל הגדר הייתי מציב שתי אנטנות ולא אחת.
מאיר שטרית: אני לא אוהב את ההתנהלות הזאת של האנשים.
יעקב לזר: אנחנו משטרה שומרי חוק.
מאיר שטרית: בוודאי שעל פי חוק.
מאיר שטרית: יש ועדה למתקנים ביטחוניים תעבירו את זה כמתקן בטחוני.
מאיר שטרית: אני כמובן לא מציע לפעול שלא על פי החוק.
מאיר שטרית: אבל מותר לנצל את החוק שעומד לטובתך.
מאיר שטרית: היו דברים מעולם בנושאים אחרים, אני לא חושב שצריך להתרשם או להתרגש.
מאיר שטרית: יש לממשלה כלים יותר חזקים לפעול כדי לממש את המטרות שלה.
מאיר שטרית: אם זה לא עובד ניתן לשנות את החוק ולעשות חקיקה שתגרום לכך שיהיה אפשר להקים את האנטנות הדרושות לגורמי הביטחון בלי להתחשב באף אחד.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער כי אנשים לא מבינים את חשיבות העניין וציינתי את זה בפתיח שלי.
מאיר שטרית: לצערי הירוקים גורמים בעצם נזק לאינטרס שלהם, הם מגדילים את הקרינה לאזרחי ישראל מחוסר הבנת הנושא.
מאיר שטרית: שמחתי לקיים את הדיון הזה ואני מקווה שגם נראה תוצאות.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת המדע.
מאיר שטרית: אני שמח לראות קהל כזה גדול, סימן שהנושא מעניין, לפחות את הקהל הזה, למרות שאני חושב שזה צריך לעניין את כלל הקהל בישראל ואת כלל הממשלות ולא רק את הקהל שמתעסק בזה באופן אישי.
מאיר שטרית: מתחילת הדרך הרעיון היה ליצור מפגש עם המנמ"רים, בסקטור העסקי והממשלתי ולשמוע אותם בתחומים שבהם הם עוסקים, אבל הנושא המרכזי שקבענו על סדר היום הוא מוכנות מערכות המידע והמחשוב לשעת חירום במגזר הממשלתי, העסקי והפרטי.