GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל בן-סימון: בנתה מדינה יוצאת דופן.
דניאל בן-סימון: האתגר השני הוא לבנות חברה.
דניאל בן-סימון: אנחנו באתגר השני.
דניאל בן-סימון: לבנות חברה דווקא בגלל מה שאמרת.
דניאל בן-סימון: יושב פה נציג חרדי שהלך אל הרב הראשי.
דניאל בן-סימון: כל אחד יש לו את הרב שלו.
דניאל בן-סימון: ובבניית חברה אני מתכוון לקחת את המגזרים האלה ולהפוך אותם למדינה, להפוך אותם לחברה.
דניאל בן-סימון: חברה קוהרנטית, חברה שיש לה מכנה משותף.
דניאל בן-סימון: ואני אומר בצער היום, כשאני יושב בוועדת הקליטה והעלייה, רוב האנשים לא מדברים עברית, רובם עלו מחבר העמים, שמחפשים את דרכם, יושבים בוועדה אחרת, זה סיפור שהחרדים צריכים תקציב.
דניאל בן-סימון: זו חברה שהאתגר הכי גדול שלה הוא ליצור איזו שהיא הרמוניה בין הקבוצות בתוכה.
דניאל בן-סימון: וזה נושא לא מתוקשר.
דניאל בן-סימון: ואני בא מהתקשורת, ואני חייב לומר לכם, אני אומר את זה בגלוי, חבריי העיתונאים לא מתעניינים באתגרים האלה.
דניאל בן-סימון: לא באתגר המדעי, לא באתגר של קליטת העלייה, אלא מה יאמר ה---, ושוב מה אני אומר על מאיר שטרית.
דניאל בן-סימון: אם אני אשמיץ אותו עכשיו, זה תוך 5 דקות אתה תקרא זה אתך פה ב-YENT.
דניאל בן-סימון: ובא לי להשמיץ אותך, בשביל הספורט.
מאיר שטרית: יאללה.
דניאל בן-סימון: ואתה תראה איך תוך 5 דקות אתה מקבל בן סימון לשטרית, אתה ואני לא רוצה להגיד מה.
דניאל בן-סימון: כך וכך.
דניאל בן-סימון: וזה מרדד את חיינו.
דניאל בן-סימון: שוב, פעם היה עיתון כתוב.
דניאל בן-סימון: אני אז עבדתי בעיתון הארץ.
דניאל בן-סימון: מה שקרה פה לקח שעות עד שעיתונאי כתב וזה הופיע בעיתון.
דניאל בן-סימון: היום אתה עוד לא הספקת לשאול את השאלה, והיא כבר מופיעה באחד האתרים, וזה הופך את הכנסת, הופך את הפוליטיקה, למשהו מיידי, שמגיב מיידית וחייב להגיב מיידית, ובעצם כל האורך נשימה נעלם.
דניאל בן-סימון: הכל בעצם מיידי.
דניאל בן-סימון: ולכן אני אומר, אני שמח באופן אישי שאני יושב בוועדה שהיא קצת לטווח ארוך, שהפירות שלה לא רואים אותה באופן מיידי.
דניאל בן-סימון: בוועדה נוספת שעסוקה בעיצוב הערכים של החברה הישראלית, ובגלל קוטנה של המפלגה שלי, נמנע ממני ללכת לוועדות החשובות – וועדת חוץ וביטחון, איפה שאנשי המדים מופיעים ויש כמה כל ראשי מפלגתו, כל מה שנשאר ממפלגתי, יושבים ומקשיבים להרצאות המאלפות האלה, על בעצם האסטרטגיה הישראלית בין ישראל לסוריה בחמש השנים הקרובות.
דניאל בן-סימון: אני רק יודע שאין משא ומתן עם סוריה, אין משא ומתן עם הפלסטינאים, מה אני צריך לשמוע הרצאות עכשיו?
דניאל בן-סימון: על למה אין משא ומתן?
דניאל בן-סימון: העובדה היא שהכנסת הזאת לא הצליחה לשכנע את ראש הממשלה ללכת למשא ומתן לשלום.
דניאל בן-סימון: שנתיים אני פה, לא הצלחתי.
דניאל בן-סימון: אתה הצלחת?
דניאל בן-סימון: הוא לא איתי, הוא בכותרת.
דניאל בן-סימון: עזבו, אנחנו מדברים על זה עכשיו.
דניאל בן-סימון: זה לא מקום אקדמי.
דניאל בן-סימון: הכנסת היא מקום שאני צריך לקבל החלטות, פרופסור גוטפרוינד, אתה איתי?
חנוך גוטפרוינד: אני איתך כל הזמן.
מאיר שטרית: מה אמרת?
מאיר שטרית: אני פספסתי את המשפט האחרון.
דניאל בן-סימון: לא, אני אומר תפקידנו פה ---
מאיר שטרית: מה לא הצלחתי לעשות?
דניאל בן-סימון: לא, אתה מצליח הכל לעשות, אבל אני אומר – חברי כנסת, שרים לשעבר, אנשים.
דניאל בן-סימון: לשמוע סקירה ביטחונית או מודיעינית על סוריה.
דניאל בן-סימון: העובדה היא שאין לנו משא ומתן, אין לנו שלום אחרי 44 שנים.
דניאל בן-סימון: אותו דבר לגבי המגמות המשתנות ברחוב הפלסטינאי.
דניאל בן-סימון: מה אני צריך לשמוע כאלה הרצאות פה?
דניאל בן-סימון: עדיף לי כבר לעשות תואר שני במזרחנות כדי לקבל את ההרצאה הזאת.
דניאל בן-סימון: פה צריך לקבל החלטות.
דניאל בן-סימון: אנחנו אמנם בוועדות שאין להן נגיעה ישירה לביטחוננו באופן מיידי, אבל אני אומר בצער, ואני מנצל את הבמה הזאת כדי לומר שהעסק תקוע.
דניאל בן-סימון: מי שיכול לעזור – שיעזור.
מאיה הלוי: הביטחון במדע.
דניאל בן-סימון: הביטחון במדע?
דניאל בן-סימון: הביטחון באמת בחברה האזרחית שעליה אני מדבר.
דניאל בן-סימון: אבל העסק תקוע, ומי שיכול שיעשה.
דניאל בן-סימון: ולכן אני אומר, זה חשוב השילוב הזה של כל הפעילות בוועדת המדע, בוועדה ה אחרת, להשמיע את העניין שאנחנו, למרות המדע, זה לא רק עניין אקדמי, הוא תלוי בהרבה מאד נושאים.
דניאל בן-סימון: גם במקובלות שלנו בעולם.
דניאל בן-סימון: גם בצורה שבה העולם רואה אותנו.
דניאל בן-סימון: גם ביחסים שלנו עם העולם הגדול.
דניאל בן-סימון: וכשאותה וועדת חוץ וביטחון היא וועדה שמקבלת הרצאות, במקום להחליט החלטות, יכול להיות שזה ישפיע גם על וועדת המדע.
דניאל בן-סימון: לא לפחד פה.
מאיה הלוי: אנחנו במוזיאון המדע חושבים שהתחום של מדע וטכנולוגיה הוא בעצם אחד התחומים שיכולים לחבר אותנו כחברה בישראל.
מאיה הלוי: כי פה המתחים שלנו הרבה יותר קטנים והיעדים שלנו הרבה יותר משותפים.
מאיה הלוי: ולכן אנחנו רואים את זה גם בפרופיל של המבקרים שלנו, וגם בפרופיל של הצוות שלנו, וגם בפרופיל של המדענים הצעירים שיושבים כאן.
מאיה הלוי: באמת, את מגוון הפנים של החברה הישראלית, ואת היכולת שלנו, עם וועדה כמו וועדת המדע, ליצור את החיבוריות הזאת.
מאיה הלוי: היא גם נותנת לנו שיתוף פעולה היום וגם עתיד.
דניאל בן-סימון: לכן אני אומר, מה אני רוצה לומר, ובזה נסיים, כי לא באנו פה להרצות, אלא לממש את הפוטנציאל האדיר של המדינה הזאת, שלפעמים נחסם לא מהסיבות הנכונות.
דניאל בן-סימון: וזה חוסם, וכל דבר קשור לדבר, והתקיעות הזאת למעלה, יכולה לתקוע את כל המערכת של אותו סטודנט שעושה דוקטורט בטוקיו היום, שהאדמה רועדת מתחתיו.
דניאל בן-סימון: אבל המחקר שלו תלוי במידה מסוימת גם במה שקורה פה.
דניאל בן-סימון: וההתקדמות שלו וקבלת מענקים וקבלת הכרה בינלאומית.
דניאל בן-סימון: ולכן כולנו במשהו גלובלי, גם בכנסת הזאת, ומי שיכול שיעשה, ולכן אני אומר את וועדת המדע מאיר, למרות שאתה לא בוועדת חוץ וביטחון, תרגיש שאתה יושב בוועדה הנכונה, ואתה הוא האיש, לדעתי הוא הכי הרבה בתפקידי שרים.
דניאל בן-סימון: אין כמעט תפקיד שר שהוא לא מילא.
מאיר שטרית: גם בכל הוועדות.
דניאל בן-סימון: גם בכל הוועדות, לכן אתם יושבים פה עם פנומן, וצריך להעריך את העניין הזה, וזה מה שרציתי לומר.
דניאל בן-סימון: לא לדבר על תקשורת יותר מדי, לא על מדע, על פוליטיקה, אלא על השילוב ביניהם שבסופו של דבר, זה מוביל לאותה מטרה לתת חיים טובים ובטוחים לתושבי המדינה.
דניאל בן-סימון: וכל מי שיכול והכנסת צריכה למלא את תפקידה פה, בגלל שזה מקום, פוליטיקאי זה אדם שמקבל החלטות.
דניאל בן-סימון: אז הייתי עיתונאי - כתבתי.
דניאל בן-סימון: פעם הייתי באוניברסיטה – קיבלתי הרצאות.
דניאל בן-סימון: פה צריך להחליט.
דניאל בן-סימון: מי שלא מסוגל, שיחזור מאיפה שהוא בא.
מאיר שטרית: תודה רבה לדניאל בן סימון.
מאיר שטרית: אני חושב שמעניין לשמוע שחבר כנסת חדש נכנס ובא מתחום אחר, את זווית הראייה שלו.
מאיר שטרית: אומרים אורח לרגע רואה כל פגע, וזה כל כך אמיתי ונכון.
מאיר שטרית: אני היום זקן חברי הכנסת, ואני אומר את זה בצער ---
דניאל בן-סימון: אתה זקן, ממש?
מאיר שטרית: לא בגיל, אלא בוותק.
מאיר שטרית: אני חבר הכנסת הוותיק ביותר היום בכנסת, כי אלה שהיו לפני וותיקים כבר פרשו, אני פה משנת 1981, אז ברור לך שהייתי בכל הוועדות.
דניאל בן-סימון: תגיד, ולא נמאס לך?
מאיר שטרית: הייתי בכל הוועדות ויכולתי להיכנס לכל וועדה שאני רוצה בכנסת הזאת, ואני בחרתי לבוא לפה כמחאה וכהמרצה, ואמרתי את זה.
מאיר שטרית: מכיוון שאני חושב שזו וועדה שלצערי הרב, אני אומר בצער, אתה פשוט רואה את המצב שאני יכול לבטא על בסיס ניסיוני בכנסת, כמעוות ביותר.
מאיר שטרית: ופה אני מגיע למה שהייתי צריך לדבר בהתחלה, על תפקיד הוועדה.
מאיר שטרית: כי זה מעוות ביותר.
מאיר שטרית: בעצם בכנסת היו קיימות בסך הכל 10 וועדות.
מאיר שטרית: וועדת כספים, קליטה, וועדת העבודה והרווחה, וועדת החינוך, וועדת הכלכלה, וועדת הכנסת, וועדת חוץ וביטחון, ושכחתי עוד משהו?
קריאה: חוק, חוקה ומשפט, לא?
מאיר שטרית: כן, וועדת חוקה, חוק ומשפט.
מאיר שטרית: היו 10 וועדות, וכל הנושאים של חקיקה במדינת ישראל, לאורך כל השנים, התחלקו בין 10 הוועדות הללו.
מאיר שטרית: הוועדה הראשונה שהוקמה לאחר הוועדות האלה הייתה וועדת המדע.
מאיר שטרית: זה הוקם בכנסת אם אני לא טועה לפני 4 כנסות, או 5 כנסות אפילו.
מאיר שטרית: שנת 2000 וקצת, בקדנציה של נתניהו, שהיה ראש ממשלה.
מאיר שטרית: הרעיון היה אז למצוא עוד וועדה כדי לתת תפקיד במסגרת הסידורים הקואליציוניים, שמישהו יהיה יושב ראש וועדה, ומינו את יושב ראש הוועדה, זו הייתה דליה איציק.
מאיר שטרית: היא מונתה ליושבת ראש הוועדה.
מאיר שטרית: הרעיון היה למצוא תפקיד לדליה איציק במסגרת מפלגת העבודה, כדי שיהיה לה ראש וועדה.
מאיר שטרית: אז הם הקימו את הוועדה הזאת למטרה הזאת.
מאיר שטרית: אלא מה, כשהקימו את הוועדה הזאת ---
קריאה: וועדה אד הוק.
חנוך גוטפרוינד: את משרד המדע גם הקימו כך, כדי לתת ... לשר נאמן.
דניאל בן-סימון: אני לא מאמין לך.
דניאל בן-סימון: אתה רציני?
דניאל בן-סימון: מה, המדע כת"פ של איזה שהוא ג'וב פוליטי.
מאיר שטרית: וליעקב מרידור, יעקב מרידור היה גם, כלכלה זה היה, שר לכלכלה.
מאיר שטרית: Any way, הוועדה הוקמה כדי לתת תשובה כאילו לתפקיד.
מאיר שטרית: ככה התחילה הוועדה הזאת.
מאיר שטרית: הוועדה נהייתה סטטוטורית, אלא מה, בהקמת הוועדה לא עשו שינוי של חלוקת התפקידים בין הוועדות.
מאיר שטרית: לכאורה הרי אין הבדל בין וועדה לוועדה בכנסת.
מאיר שטרית: כל וועדה אמורה להיות קשורה של חבר כנסת, ולדון בנושאים שוליים.
מאיר שטרית: מה תפקידה של וועדה?
מאיר שטרית: לדון בכל החוקים הרלבנטיים לאותה וועדה, ובכל ההצעות לסדר יום לאותה וועדה, ובנושאים נוספים, ככל שהדבר הזה יימצא.
מאיר שטרית: עכשיו, מאחר שכל החוקים שנעשו במדינה כבר שויכו לוועדות השונות, אף אחד לא מוכן לוותר על חלקת אלוהים הקטנה, או הגדולה שלו.
מאיר שטרית: אם נגיד ניקח את וועדת העבודה והרווחה.
מאיר שטרית: וועדת העבודה והרווחה דנה בכל דיני העבודה, בביטוח הלאומי, בכל נושא הבריאות, למרות שלדעתי אין להם מושג ירוק ממה שקורה באמת במדע הבריאות.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהבריאות לא יעבור לפה, לוועדת המדע, שהיא הרבה יותר קרובה לנושא הבריאות, ולכל הנושאים הרלבנטיים שנוגעים לבריאות.
מאיר שטרית: אבל לא, אף וועדה לא מוותרת על שלה.
מאיר שטרית: הם רואים בזה פגיעה חמורה ביותר.
מאיר שטרית: והוחלט שוועדת המדע תדון בשורה של נושאים לא גדולים, תחומי האינטרנט, תחומי מחקר ופיתוח, תחומים מדעיים.
מאיר שטרית: אבל בנושא הזה אין חקיקה גדולה מדי.
מאיר שטרית: התוצאה היא שוועדת המדע באמת, בגלל זה יוצרת מצב שבו יש הרבה פחות חקיקה מאשר וועדות אחרות.
מאיר שטרית: עכשיו, מאחר והמאבק הפוליטי נעשה בוועדות שבהן חקיקה, שיש המון בעלי אינטרסים שכל אחד נלחם על זה שלו, שם זה נראה יותר מושך את התקשורת.
מאיר שטרית: הנה, אנחנו מגישים לתקשורת ופוליטיקה.
מאיר שטרית: ולכן, חברי הכנסת נוטים יותר ללכת לוועדות המסוקרות על ידי התקשורת, פחות לוועדות המעניינות, החשובות, שלא מסוקרות על ידי התקשורת.
מאיר שטרית: אני מנסה לעשות מאבק לשנות את חלוקת התפקידים הללו.
מאיר שטרית: ואגב, בניסיון שלי ראיתי שכל מי שהיה ראש וועדת מדע בעבר ונהיה ראש וועדה אחרת, לא היה מוכן לוותר על אף נושא בוועדה שלו, ולהעביר אותו לוועדת המדע.
מאיר שטרית: אני אביא דוגמא, לא בשביל לפגוע במשהו, חבר הכנסת זבולון אורלב היה ראש וועדת המדע.
מאיר שטרית: הוא נהיה ראש וועדת החינוך בכנסת הזאת, עכשיו הוא כבר לא.
מאיר שטרית: אני ביקשתי להעביר מוועדת החינוך, אחד הנושאים שהוועדה מטפלת בו בוועדת המדע, למשל השכלה גבוהה.
מאיר שטרית: מה יותר הגיוני שהשכלה גבוהה יטופל פה?
מאיר שטרית: אני אומר לכם באחריות, שהזמן שוועדת החינוך מטפלת או מקדישה לדיון בוועדה להשכלה גבוהה, קרוב לאפס.
מאיר שטרית: הוא שואף לאפס, אם עוסקים במתמטיקאים, שואף לאפס.
מאיר שטרית: אנחנו פה בוועדה הזאת דנו בנושא השכלה גבוהה לפחות בשנה האחרונה איזה 10 פעמים.
מאיר שטרית: ברור שאני יכול להקדיש להשכלה גבוהה פי מאה יותר זמן מאשר וועדת החינוך, בוועדת המדע, ולהיכנס לעובדי הקורה בתחום ההשכלה הגבוהה, אופן חלוקת התקציבים של הות"ת, המל"ג.
מאיר שטרית: כל הסיפור הזה יכול להיות פה.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שיהיה בוועדת חינוך, "חינוך", הם לא מתעסקים כמעט בנושא הזה בכלל.
מאיר שטרית: אבל, כשהנושא הגיע לראש הוועדה הוא אומר, מה פתאום?
מאיר שטרית: אני לא מוכן לוותר.
מאיר שטרית: הנה אני מעיד, תרשמו לפניכם.
מאיר שטרית: אם בכנסת הבאה אני אהיה במקום אחר, אני הראשון שאבקש להעביר נושאים מוועדה אחרת שאני אהיה בה, לפה.
מאיר שטרית: רק בשביל זה אני רוצה להחליף וועדה.
חנוך גוטפרוינד: חוץ וביטחון.
מאיר שטרית: לא, לא, אין לי, חנוך.
מאיר שטרית: אני מוכר כאדם שמילה שלו היא מילה.
מאיר שטרית: תאמין לי, אני לא חזרתי אף פעם מאף מילה.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר לך חנוך, תראה.
מאיר שטרית: אני הרי ביקשתי בעניין הזה, וועדת חוץ וביטחון ממש לא מעניינת אותי.
מאיר שטרית: הייתי שם.
מאיר שטרית: ואני אומר לך, מה שהוא אומר – צודק במאת האחוזים.
מאיר שטרית: דיונים אמיתיים ביטחוניים לא נעשים בוועדת החוץ והביטחון.
מאיר שטרית: זה בזבוז זמן.
מאיר שטרית: זה פשוט יוקרה להיות שם, הנה – חבר וועדת חוץ וביטחון.
מאיר שטרית: קשקוש אחד גדול.
מאיר שטרית: פה חשוב בעיני פי אלף משם.
מאיר שטרית: והייתי חבר וועדת החוץ והביטחון, לכן אני יכול להגיד את זה, לא שלא הייתי שם.
דניאל בן-סימון: זה עושה רושם בכרטיס ביקור, בחוץ לארץ.
מאיר שטרית: תאמין לי חנוך, מעניין אותי יותר פה.
מאיר שטרית: אמרתי השנה, היה ויכוח, היה מאבק גדול שאני ניהלתי אותו לקבל את וועדת הכלכלה לקדימה, ואני הייתי אמור להיות יושב ראש וועדת הכלכלה, במקום הוועדה הזאת.
מאיר שטרית: אני אמרתי, אני אעבור לוועדת הכלכלה, הדבר הראשון, אני מעביר לוועדת המדע והטכנולוגיה – את כל נושא הסלולארי.
מאיר שטרית: והייתי עושה את זה.
מאיר שטרית: אולי זה יקרה אגב בכנסת הזאת.
מאיר שטרית: אני רוצה לעבור לשם רק בשביל להעביר את זה לפה.
מאיר שטרית: כי אני חושב שזה סקנדל.
מאיר שטרית: עכשיו, אגב, ניסיתי אצל יושב ראש הכנסת וישיבה עם ראשי הוועדות בישיבה, לשכנע את יושב ראש הכנסת לפעול לחלוקת תפקידים מחודשת.
מאיר שטרית: אני מודה, לצערי לא הצלחתי לשכנע אותו.
מאיר שטרית: כי זה מאורה פוליטית.
מאיר שטרית: הקואליציה לא רוצה לוותר על זה, לא רוצה לוותר על ההוא.
מאיר שטרית: זה פשוט עקום.
מאיר שטרית: אבל, אני מייחד לוועדה הזאת חשיבות עליונה.
מאיר שטרית: כי אני חושב שהנושאים שנדונים בוועדה הם ברומו של עולם, מבחינתי הם ברומו של האינטרס של מדינת ישראל.
מאיר שטרית: ולכן חשוב בעיני, לפעמים אני מקיים דיונים גם אם זה לא חקיקה, כדי לגרום לכך שנושא מסוים יעלה לסדר היום.
מאיר שטרית: אני אתן אגב דוגמא אקטואלית.
מאיר שטרית: קיימנו בחודשים האחרונים שלושה דיונים בנושא מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: כן, שלכאורה לא בתחום הוועדה.
מאיר שטרית: הנושא שעליו קיימתי דיון במערכת הבריאות, בנוכחות מנכ"ל , שר הבריאות, כל חברי קופות החולים, שלכאורה אין להם עניין לבוא לוועדה, כי אני לא עושה חקיקה.
מאיר שטרית: אבל קיימתי דיון עקרוני על התחומים, על מחשוב מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: והסתבר לי בצורה מזעזעת אני חייב לומר, שהמדינה השקיעה מאות מיליוני שקלים, בניסיון למחשב את בתי החולים הממשלתיים.
מאיר שטרית: והפרויקטים שלצערי הניבו תוצאה מאד גרועה שלא נותנת פתרון לשום דבר, והגעתי מהר מאד למסקנה שבעצם אנחנו מנסים להמציא את הגלגל מחדש.
מאיר שטרית: כי מסתבר שבתוך מדינת ישראל, קופת חולים, כל המוסדות של קופת חולים, עשו באמצעות חברה פרטית, תוכנה שפועלת היום כבר בארץ כמה וכמה שנים, על ידי חברה ישראלית, שמקשרת בין כל בתי החולים של קופות החולים, לכל המרפאות של קופת חולים, כאשר רופא של קופת חולים יכול על המחשב שלו, לראות את כל הבדיקות של כל חולה שהיה במערכת של קופת חולים.
מאיר שטרית: זאת אומרת נגיד אם אדם היה בבית חולים X, או היה במרפאה Y, ועשה בדיקה והוא מגיע לבית חולים אחר, הרופא בבית החולים האחר, או במרפאה של רופא המשפחה, יכול להיכנס לתיק שלו ולראות את כל הבדיקות שלו.
מאיר שטרית: אם אתם יודעים, אני מניח שהצעירים פחות יודעים, אני מקווה שאתם לא יודעים.
מאיר שטרית: אבל כל מי שמגיע למערכת הבריאות ונגיד נבדק בבית חולים אחד, והסתבר למחרת שהוא צריך לעבור לבית חולים אחר לטיפול, הם עושים, אפילו אם עבר רק יום אחד, הם עושים את כל הבדיקות מחדש.
מאיר שטרית: כיוון שהם לא יכולים לראות את הבדיקות של מה שהוא עשה במעבדה אחרת של בית חולים אחר.
מאיר שטרית: ושאלתי, והזמנתי את שר הבריאות, את מנכ"ל ושאלתי – ריבונו של עולם, מה אתם נהייתם, אנחנו מדינה מטומטמת?
מאיר שטרית: הרי יש תוכנה שעובדת, למה להמציא אותה מחדש?
מאיר שטרית: למה לא תחברו ביחד, תיקחו את כל מה שיש בתוך המערכת, ועם מה שיש כבר תפעילו אותו על כל מערכת הבריאות בארץ.
מאיר שטרית: אני שמח לומר, מנכ"ל קיבל את דעתי והגיע למסקנה שהוא קובע מדיניות שתהיה, מה שנקרא רשומה רפואית לאומית.
מאיר שטרית: זאת אומרת מקום שכל בתי החולים בארץ, כל המרפאות יהיו קשורים אחד לשני, שאפשר, שהחולה, לא משנה איפה הוא מטופל, הרופא שלו יוכל לראות את כל המערכת, אוקי?
מאיר שטרית: עכשיו, התוכנה הזאת קיימת בקופת חולים.
מאיר שטרית: החברה שפיתחה את התוכנה אמרה למדינה – תשמעו, אנחנו מוכנים לתת את התוכנה חינם לכל בתי החולים בארץ, אלה שלא נמצאים ברשת.
מאיר שטרית: כי הם כחברה שפועלת בעולם, הם כבר פועלים במדינות אחרות.
מאיר שטרית: בארצות הברית הם עשו את זה בהיקף עצום.
מאיר שטרית: זה עובד פנטסטי.
מאיר שטרית: הוא אומר, אנחנו מוכנים להעביר את זה למדינת ישראל בחינם, ולהפעיל את זה.
מאיר שטרית: כמובן יהיה צורך בהטעמה, שעל זה הם יקבלו כסף, ותיאומים וכן הלאה.
מאיר שטרית: אני פעלתי כדי לגרום לכך שזה יקרה.
מאיר שטרית: ואני שמח לומר לכם שאתמול אושרה ההצעה על ידי האוצר, כך שהולכים באמת לעשות רשומה רפואית על ידי חברה אחת, אותה חברה של קופת חולים, שפועלת בקופת החולים, לשלב את כל בתי החולים בתוכה.
מאיר שטרית: עכשיו, זה שינוי ענק מבחינת האיכות של האזרח.
מאיר שטרית: אזרח במדינת ישראל יוכל בעתיד הקרוב, זה לא ייקח כל כך הרבה זמן, כי התוכנה קיימת.
מאיר שטרית: לא צריך לפתח אותה מאפס.
מאיר שטרית: יוכל במדינת ישראל עוד מעט, להיות מצב שלא משנה באיזו קופת חולים הוא נמצא, לא משנה באיזה בית חולים הוא נמצא, או מרפאה הוא נמצא, הרופא שלו יוכל לראות את כל הבדיקות שלו.
מאיר שטרית: אתם יודעים כמה כסף זה יחסוך למדינה?
מאיר שטרית: הון עתק.
מאיר שטרית: כיוון שהוא לא צריך לחזור על הבדיקות פעמיים כל שני וחמישי.
מאיר שטרית: אפשר לראות את הבדיקות בכל מקום, אפשר לראות את המעקב של הרופא, אפשר להימנע מלתת תרופות שגורמות נזק לאותו חולה, כי אם הרופא לא מודע לאיזה תרופות הוא קיבל במקום אחר.
מאיר שטרית: היום זה מה שקורה לצערי.
מאיר שטרית: יש 5,000 מקרים בשנה שמתים, בארץ, מתרופות נוגדות.
מאיר שטרית: מזה שרופא לא יודע מה קורה לחולה השני.
מאיר שטרית: הנה, יש הצלת חיים בזה.
מאיר שטרית: רואים דוגמא קלאסית, שוועדת המדע, כוועדת המדע, מטפלת בעולמות שאין כוח חקיקה כלשהו.
מאיר שטרית: רק בהיגיון, בנושא של היגיון.
מאיר שטרית: לכן, וועדת המדע בעצם, אנחנו מנסים לקדם נושאים שונים בתחומים האחרים.
מאיר שטרית: טיפלתי במערכת הסלולארית, שהיא מעצבנת אותי באופן אישי.
מאיר שטרית: העניין של הסלולארי.
מאיר שטרית: גם אתכם אני מניח.
מאיר שטרית: אז למשל, במערכת הסלולארית אני הבאתי שורה של חוקים שאמורים לטפל במערכת הסלולארית, כחבר כנסת רגיל.
מאיר שטרית: לצערי הרב משרד התקשורת הפיל את רוב החוקים, ואחר כך הוא הגיש את אותם חוקים בחוק ההסדרים האחרון.
מאיר שטרית: זאת אומרת מצד אחד הוא התנגד כי זה מהאופוזיציה, אחר כך הוא הגיש את החוקים בעצמו.
מאיר שטרית: אחד החוקים היחידים שניסיתי להעביר וגם עבר והממשלה תמכה בו, זה הגבלה של חשבון סלולארי של כל מי שרוצה להגביל את החשבון שלו.
מאיר שטרית: שקבע למשל שכשאדם יש לו חשבון סלולארי, יכול להגיד לחברת הפלאפון – אני מקצה תקציב של X לחודש.
מאיר שטרית: ברגע שהתקציב שלי נגמר, אתם צריכים לסגור את הטלפון כשנגמר התקציב, יישארו רק שיחות נכנסות ושיחות חירום.
מאיר שטרית: זה הגיוני, מדוע?
מאיר שטרית: כי הורים רבים מסתבכים.
מאיר שטרית: לכל הורה יש היום שלושה, ארבעה ילדים, יש הרבה.
מאיר שטרית: לא לכולם.
מאיר שטרית: שלושה ארבעה ילדים, כל אחד יש לו פלאפון, אף אחד לא מוותר על זה, וילדים מסתבר מדברים, גולשים.
מאיר שטרית: יש היום 18,000 משפחות בהוצאה לפועל שהסתבכו עם חובות עצומים בגלל שהם לא יכולים לשלוט בקצב של הילדים שלהם ואין להם דרך לטפל בזה.
מאיר שטרית: החוק שלי אומר – ההורה יכול להקציב תקציב לכל ילד.
מאיר שטרית: להגיד התקציב שלך 100 שקל לחודש.
מאיר שטרית: אתה גומר אותו, אין לך יותר טלפונים יוצאים.
מאיר שטרית: תחליט אתה.
מאיר שטרית: זה גם חינוכי.
מאיר שטרית: לצערי, החברות תקשורת כל הזמן נלחמו עם זה בתוקף, אבל כשעבר החוק קריאה טרומית, אני כבר הפסקתי את החקיקה.
מאיר שטרית: כי בפגישה עם כל חברות התקשורת, הגיעו להסכמה איתי, שעד ה-1 בינואר השנה, הם יפעילו את המסלול הזה.
מאיר שטרית: ואכן, אני עוקב אחרי זה, המסלול הופעל ב-1 בינואר.
מאיר שטרית: היום כל אדם יכול להגביל את החשבון שלו לתקציב מסוים, והוא מקבל התראה כשהוא מגיע ל-80%, 90%, וב-100% מנתקים לו את השיחות היוצאות, ואת הגלישה ואת הכל.
מאיר שטרית: זאת אומרת אפשר לשנות דברים גם בלי חקיקה.
מאיר שטרית: אני חושב שהוועדה בעניין הזה עושה עבודה, שתפקידה בעצם לקדם נושאים מדעיים, וכמובן כל מה שקשור לחקיקה בתחום המדעים, יטופל פה.
מאיר שטרית: הדוגמא הקלאסית היא החתימה האלקטרונית.
מאיר שטרית: אנחנו טיפלנו פה בחוק חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: בזמן הקרוב, הדוגמא השנייה היא החוק הביומטרי, שעל זה כל העולם ואשתו התנפל עלי באופן אישי.
מאיר שטרית: אני לא נבהל מזה, אגב, כי אני חושב שזה הדבר החשוב ביותר שאפשר לעשות למען מדינת ישראל.
מאיר שטרית: היום זה להוציא תעודות ביומטריות.
מאיר שטרית: אנשים לא ערים לכך, עד כמה החשיבות לכך גדולה.
מאיר שטרית: התחלתי את המהלך הזה כשהייתי שר פנים בקדנציה הקודמת.
מאיר שטרית: אני יזמתי את החוק אז, כשר הפנים.
מאיר שטרית: החוק עבר בקריאה ראשונה בכנסת בתקופתי, הכנסת התפזרה לצערי, והממשלה החדשה הביאה את החוק מחדש.
מאיר שטרית: הוא אושר בכנסת, הוא הובא לקריאה ראשונה ברציפות, הובא לוועדה שלי.
מאיר שטרית: אני טיפלתי בזה בצורה נמרצת, כי הכרתי את החוק לפרטים.
מאיר שטרית: אישרנו אותו, עבר בכנסת לפני שנה וארבעה חודשים.
מאיר שטרית: בקרוב יתחילו סוף סוף להנפיק את תעודות הזהות והדרכונים הביומטריים, שבעצם אי אפשר יהיה לזייף אותם.
מאיר שטרית: זה כל המיוחד שבחוק הזה.
מאיר שטרית: הרעיון הוא היום בארץ, אנשים לא יודעים, ישראל היום, זה מזעזע, אבל זו עובדה.
מאיר שטרית: 350,000 איש חיים בישראל עם תעודות זהות מזויפות.
מאיר שטרית: שאם בא אדם ולוקח תעודת זהות של דניאל בן סימון, תעודה שלך, אני תוך רבע שעה מזייף אותה, מביא אותה עם תמונה שלי, ואז באותו רגע אני דניאל בן סימון ---
דניאל בן-סימון: אבל אני התנגדתי לחוק הזה, לכן לא כדאי פה להיכנס לעניין הזה.
מאיר שטרית: בדיוק, אבל אתה לא צודק.
דניאל בן-סימון: אז אני אומר, אני פשוט רציתי, יש פה כמה מחקרים מצוינים שאני רוצה לשמוע עליהם.
מאיר שטרית: לכן אני מספר לך, גם אם אתה התנגדת, החוק עבר.
דניאל בן-סימון: לא שכנעת אותי מספיק.
מאיר שטרית: החוק עבר.
מאיר שטרית: ובתוך תעודת הזהות החדשה יהיה שבב אלקטרוני, שכל אדם, כל אזרח שתהיה לו תעודת זהות חדשה, יוכל להיכנס למחשב באמצעות השבב האלקטרוני הזה, ולעשות חתימה אלקטרונית מול כל מוסד במדינה.
מאיר שטרית: המשמעות של זה אדירה.
מאיר שטרית: אפשר לעשות כל פעולה בנקאית מול הבנק, מול הממשלה.
מאיר שטרית: אפשר לשלם כסף, לקבל כסף בחזרה, כי יש חתימה אלקטרונית מאד מאובטחת, שמוכרת בעולם כולו.
מאיר שטרית: אני מביא דוגמא של חקיקה שנעשתה בכנסת הזאת על ידי וועדת המדע, שתשנה בצורה מהותית הרבה מאד אלמנטים במדינת ישראל, מבחינת הביטחון של אזרחי ישראל.
מאיר שטרית: יותר חשוב מאשר וועדת חוץ וביטחון יכלה לעשות.
מאיר שטרית: הדבר הזה מבטיח ביטחון הרבה יותר גדול.
מאיר שטרית: אני לא יכול להקיף את כל עבודת הוועדה, אלא צריך זמן יותר ארוך.
מאיר שטרית: אני חושב שבמצב הזה הגענו לשלב של השאלות, וכמובן אני פותח את הדיון, לתת אפשרות לכל התלמידים או לכל מי שרוצה להעלות שאלות, הן בפני אלה שהציגו את העבודות, הן בפנינו, הן בפני החברים הנוכחים פה.
מאיר שטרית: רק כל מי שרוצה לשאול, יציג את עצמו.
מאיר שטרית: יציג את השם, מאיפה אתה, והשאלה.
גלעד ארדן: שמי יגאל אורן, אני לומד במכון לב.
גלעד ארדן: דיברו פה הרבה על נושאים ככה קצת מנותקים מהמציאות היום יומית של החברים פה בתחרות, ואני רוצה להחזיר את הדיון לחברי התחרות כאן.
גלעד ארדן: במהלך השנים האחרונות השתתפתי במספר תחרויות גם בארץ וגם בחו"ל, והתוודעתי במהלך הזמן הזה לבעיה אחת מאד רצינית, שלפני שלושה שבועות הבאתי אותה בפני ראש העיר ובפני הסגנית שלו לענייני סביבה, נעמי צור.
מאיר שטרית: איזו עיר?
מאיר שטרית: ירושלים?
גלעד ארדן: כן, כן, ירושלים.
גלעד ארדן: ההצעה הזאת גם נשלחה לשר החינוך ולשר המדע וכו' וכו', ואני חושב שכדאי להביא אותה פה, ולשמוע את העניין, את מה שלכם יש להגיד עליה.
גלעד ארדן: באופן כללי, מחקרים שנעשים פה וכמובן זוכים להרבה תהילה ושבח, נשארים ברוב הזמן על הנייר.
גלעד ארדן: זאת אומרת שלמחרת, כשמישהו יזכה במשהו אז יתנו לו כפיים, והוא ילך הביתה ויתלה את התעודה על הקיר, ושם זה יישאר, וזה מאד מאד חבל.
גלעד ארדן: דבר שני, התלמידים, מי שמסיים פה ועושה איזה שהוא פרויקט שיש לו אפילו פוטנציאל, לא יכול להתמודד בעתיד מול איזה שהוא גוף עסקי.
גלעד ארדן: הוא לא יודע איך לקדם את זה, אין לו את הכלים.
גלעד ארדן: הוא לא יודע איך להשתמש בדברים האלה.
גלעד ארדן: דבר שלישי, רעיונות שנמצא כאן, כשהם נמצאים בתערוכה פתוחה, זה דבר ידוע, זה לא דבר חדש בכלל, הרעיונות נלקחים, חברות מכל מיני סוגים מסתכלים, מביטים כל הזמן.
מאיר שטרית: מעתיקים.
גלעד ארדן: הם אפילו צריכים רק את השם של הרעיון כדי להמשיך לקדם אותו בכוחות כלכליים עצומים.
גלעד ארדן: דבר רביעי, התמיכה שהחברים פה מקבלים היא אך ורק מהמוסדות החינוכיים, אם זו האוניברסיטה ואם זה בית הספר שלהם, שעוזרים להם במהלך הפרויקט, ככה שאין שום גב עסקי שיכול לעזור להם למנף את הפרויקט הזה לאיזה שהוא אופק אחר.
גלעד ארדן: דבר חמישי, מדד היישומיות ההפוך.
גלעד ארדן: אזי, יש פה מחקרים – מחקרים ביולוגיים, מחקרים כימיים, שהם יכולים להיות מחקרים פורצי דרך מבחינה תיאורטית, לעומת מחקרים אחרים שהם יותר יישומיים, יותר פרקטיים.
גלעד ארדן: דברים שאמנם אולי לא יזכו אותם באיזה שהוא פרס והם לא יזכו לכותרת שאולי תביא להם מישהו שיתמוך בהם בעתיד, כדי לפתח את זה באמת למשהו שיפעל.
גלעד ארדן: אבל אולי באמת יהיה איזה שהוא גוף שכן ירצה להתעניין בזה, וגם אליהם צריך לפתוח את האופקים האלה.
גלעד ארדן: והדבר השישי והאחרון, והוא יהיה המכשלה הגדולה ביותר במדינת ישראל שיש בחוק גיוס חובה, לא שיש לי משהו נגד החוק, זה שהתלמידים פה אין להם אפשרות, זה לא שאנחנו נמצאים בארצות הברית ויש לו גם אפשרות להגיע מיד לאוניברסיטה ולהמשיך לפתח את הרעיון שלו.
גלעד ארדן: יש פה חוק גיוס חובה, אתה חייב להתגייס, זאת אומרת שאתה זונח את הפרויקט שלך למשך שלוש עד חמש, שש שנים.
גלעד ארדן: נניח שאני צריך לזנוח את הפרויקט שלי למשך 6 שנים בגלל איזה שהוא גיוס מיוחד.
גלעד ארדן: וזה בעצם לא נותן את האפשרויות להתקדם עם הפרויקטים.
גלעד ארדן: מה שבעצם אנחנו הצענו, גם הצעתי את ההצעה לפני כן והעליתי אותה על הכתב, ולכן אני מביא את הדברים פה בעל פה.
גלעד ארדן: זה פורום שמטרתו תהיה תיאום ביצירת קשרים בין מדענים ומפתחים צעירים, לבין גורמים עסקיים; שזה נראה לי דבר שהוא חייב להיות אינטגראלי בתחרות כזאת.
גלעד ארדן: תחרות שמנסה לעודד את התלמידים להגיע להישגים גדולים, אבל כמובן שהיא גם צריכה לקדם, בעזרת הפורום הזה, את הרעיונות האלה לכדי ממשות, לכדי משהו שבאמת יעזור.
גלעד ארדן: משהו שהמדינה גם בעתיד תוכל להתפאר בו.
מאיר שטרית: קודם כל הרעיון הוא יפה, אני מוכרח לומר, אם כי צריך לומר שהכוונה של התחרות היא לא לעשות עם זה עסק, זה כיוון אחר בכלל של פעולה.