GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: זה קשה מאוד אחר כך להביא ילדים למדע, כיוון שאם לא מכירים את הבסיס במדע אי אפשר לקפוץ מדרגות בחלל, אתה חייב להכיר את הבסיס בשביל לטפס יותר גבוה, זה עולה ממדרגה למדרגה ואנחנו לא שם.
מאיר שטרית: בחינוך, לצערי הרב, הפסיקו ללמד מדעים, אפילו בכיתה ח' אפשר לומר כללית שהפסיקו ללמד מדעים, להוציא את אלה שניגשים ב-5 יחידות בביולוגיה, פיזיקה, וזה גם כן לא הרבה, וזה חבל, כי החינוך הבסיסי למדע הוא זה שקובע בסוף את האינסנטיב המדעי אצל סטודנטים ואצל תלמידים ואם לא מתחילים בבסיס, אנחנו מפסידים את העתיד.
מאיר שטרית: לכן אני רואה לעצמי כראש הוועדה תפקיד לדחוף את הנושא המדעי, לנסות לתת לו בולטות יותר גדולה, לקשר לנושא הזה את אנשי הממשלה ולגרום לכך שיהיה איזה שהוא שינוי בתחום הזה ודחיפה יותר גדולה ונקווה באמת שנצליח במשימות הללו.
מאיר שטרית: אני שמח להיות היום.
מאיר שטרית: בשבילי זה יום מסקרן, כי כמי שלא חי את המדע ביום יום, כל פעם שיש לי הזדמנות להציץ, אני מציץ באהבה רבה ונלהב לראות את הפיתוחים ואת ההתפתחויות שקורות בתחום הזה, לכן אני בטוח שיהיה לנו יום מעניין.
מאיר שטרית: אני מברך את דר' רחל אדטו, חברת כנסת, שנמצאת איתנו ומלווה את הוועדה כמעט באופן קבוע בישיבות שלנו ואני שמח שהיא פה.
מאיר שטרית: היא מראש התנצלה שלא תהיה כל הישיבה היום כי יש הצעת חוק שלה שנדונה היום בוועדה והיא תצטרך ללכת, ואני בטוח שגם שר המדע כמוני ייהנה, אז אם שנינו ניהנה, כבר יצאנו מורווחים מהעניין, ואני מעביר את רשו תהדיבור לשר המדע.
דניאל הרשקוביץ: תודה, אדוני היושב ראש ואדוני הנשיא, המארחים, וכל המכובדים.
דניאל הרשקוביץ: זה באמת יום חג.
דניאל הרשקוביץ: אני ראיתי שבדרך כלל ביום חג משתדלים לא לעסוק בצרות, אבל אני רוצה להגיד שמבלי להמעיט מערך הבעיה הבסיסית, כפי שהיושב ראש העלה, יש לנו כמה בעיות בסיסיות שצריך לטפל, חלקן הלא מבוטל זה שאלה של הקצאת משאבים נכונה ואני האחרון שאומר שמקצים מספיק למדע.
דניאל הרשקוביץ: אגב, אף פעם אי אפשר להקצות מספיק למדע, אבל אני חושב שבמפורש לא מקצים מספיק.
דניאל הרשקוביץ: יחד עם זאת באמת ביום חג כזה אני חייב להגיד שאני מרגיש מחויב לראות כאן גם את חצי הכוס המלאה.
דניאל הרשקוביץ: אצל בני ישראל נאמר 'כאשר יענו אותו כן ירבה וכן יפרֹץ'.
דניאל הרשקוביץ: הקשיים לפעמים מעמידים אתגרים, אנחנו רואים את זה בכמה דברים שאנחנו עוסקים בהם היום, למשל בכמה הישגים טכנולוגיים.
דניאל הרשקוביץ: יש דברים שאפשר לדבר עליהם ויש דברים שאי אפשר לדבר עליהם, אבל נאמר למשל שבחלל, החלפתי במסדרון שיחה עם פרופ' ארקין, יש לנו יכולות שאפילו לאמריקנים אין והתוצאה היא לא בגלל שיש לנו יותר משאבים.
דניאל הרשקוביץ: ביקר כאן ראש נאס"א ובנאס"א יש עשרות אלפי עובדים וכשהוא שאל כמה אנשים עובדים בסוכנות החלל הישראלית, נענו בחוסר נעימות בכסאותינו ואז המנהל הכללי של הסוכנות אמר 'אה, כמה מאות, כמה אלפים', אבל הוא אמר כמה מאות וכמה ואלפים כשהכוונה כל אלה שעוסקים בחלל, בתעשייה האווירית וכולי.
דניאל הרשקוביץ: בסוכנות החלל הישראלית יש שני אנשים.
דניאל הרשקוביץ: וסוכנות החלל הזאת מגיעה להישגים שאין לאמריקנים, לא בגלל שיש לנו יותר משאבים אלא לפעמים דווקא בגלל חוסר משאבים.
דניאל הרשקוביץ: אחד היתרונות המדהימים של המדענים הישראליים זה יצירתיים ו'כאשר יענו אותו כן ירבה וכן יפרֹץ', היכולת לחשוב מחוץ לקופסה ולפעמים דווקא מיעוט המשאבים ומיעוט הנגישות הם אלה שמאפשרים.
דניאל הרשקוביץ: אני לא בא לעשות אידיאליזציה למצב הזה, אני רק אומר שאני מחויב גם לראות את חצי המלאה ואני חושב שיש יותר מחצי כוס מלאה.
דניאל הרשקוביץ: היום הזה הוא יום מיוחד ואני חושב שהבחירה לעשות את זה כאן במרכז לחקר המוח היא ראויה, לא רק בגלל מעמדו המיוחד של המרכז לחקר המוח, כי כמו שיוצא לנו לדבר לא אחת לאחרונה, בעצם זו הדוגמה הקלאסית לאן יילך המדע.
דניאל הרשקוביץ: כשמסתכלים על המהפכה הגדולה שקרתה במדעים במאה האחרונה, אין ספק שאולי הגורם המשפיע יותר מכל על התפתחות המדעים היה הנושא של יכולות המחשוב, כח המחשוב.
דניאל הרשקוביץ: אני עוד נזכר שלפני כ-35 שנה, כששירתּי ב-8200, זה היה סוד מדינה לומר שב-8200 יש מחשב.
דניאל הרשקוביץ: זה היה סוד מדינה, אנשים שגילו את זה עמדו לדין על עברת ביטחון שדה, וכשקיבלו את המחשב 3033 multiple processor של IBM שלקח אולם ענק עם כל מיני דברים, זה היה המקבילה של מחשבי העל היום, כוח המחשוב היום באייפון הוא גדול יותר ממה שהיה אז ב-IBM 3033.
דניאל הרשקוביץ: עם התפתחות המחשוב באה גם התפתחות הרשתות והנגישות של מאגרי מידע.
דניאל הרשקוביץ: היום אי אפשר בכלל להשוות את הנגישות שיש לחוקר למאגרי מידע למה שהיה פעם כשאנחנו היינו סטודנטים.
דניאל הרשקוביץ: אז היינו צריכים לשלוח גלויות בדואר אוויר לאנשים מחוץ לארץ שישלחו לנו מאמרים, היום יש לך את הדברים באון ליין ויש לך הרבה יותר.
דניאל הרשקוביץ: התרחבות בסיס הידע הביאה איתה חיסרון אחד; אף אחד היום לא יכול להקיף את הכל.
דניאל הרשקוביץ: כתוצאה מכך יש תופעה שכבר רואים במשך שנים במדעים וזה היצרות של תחומי ההתמחות.
דניאל הרשקוביץ: אף אחד לא ידבר היום על רופא, סתם רופא.
דניאל הרשקוביץ: הרמב"ם היה רופא, הרמב"ם היה הכל, אף אוזן גרון ועיניים ומנתח וכולי, אבל היום כבר אין דבר כזה והיום המנהל הכללי שלי, שאתם רואים שידו חבושה, כיוון שהוא נותח על ידי אורטופד של כף היד.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת שאורטופד רגיל כבר לא יכול היה לטפל בו, שלא לדבר על כירורג, שלא לדבר על רופא שאינו כירורג.
דניאל הרשקוביץ: דיברתי קודם, שוב, עם פרופ' ארקין על אילון לינדנשטראוס, שקיבל את פרס פילדס.
דניאל הרשקוביץ: גם במתמטיקה אנחנו רואים את זה, זה מאוד בולט.
דניאל הרשקוביץ: המתמטיקאים של פעם ידעו הכל, היום לא רק שיש הבחנה בין אלגבריסטים לבין טופולוגיסטים לבין אנשים שעסקים בפונקציונלים, אלא בטופולוגיה יש אלה שעוסקים בטופולוגיה בממד נמוך וטופולוגיה בממד גבוה ואחד כבר לא מבין את השני כי יש היצרות של המדעים.
דניאל הרשקוביץ: ההיצרות הזאת מביאה איתה חיסרון כי אנשים מאבדים את התמונה הכללית.
דניאל הרשקוביץ: הפיצוי שהמדע היום מפצה על זה היא הליכה לכיוונים רב תחומיים.
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו היינו סטודנטים הפיזיקאים לא דיברו על הכימאים והביולוגים לא דיברו עם מהנדסי החשמל, אבל היום כולם משתפים פעולה בננו טכנולוגיות והיום בכלל במדעי המוח מי חשב אי פעם שכל התחומים היום שנמצאים במדעי המוח ישתפו פעולה פעם?
דניאל הרשקוביץ: כך הולך המדע ואני חושב שדווקא כשהולכים למדעים רב תחומיים ומדעי המוח הם דוגמה שהדרך היחידה לפתח בכיוון הזה הוא כשאתה חושב מחוץ לקופסה, כשאתה לא חושב באותן נורמות מקובלות, אלא היכולת של אנשים לראות החוצה וכאן אחת החוזקות שלנו.
דניאל הרשקוביץ: אז זה יום חג, היום הרי נבחר בשל היותו יום הולדתו של אלברט איינשטיין ואנחנו גם ניחשף, אני מבין, לכמה פנינות ושכיות חמדה.
דניאל הרשקוביץ: בכלל כשמסתכלים על הכתבים השונים שאלברט איינשטיין השאיר, רואים שהיה לו הרבה חוש הומור ואגב גם המון תובנות דתיות רוחניות.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן הוא אמר כל מיני דברים שכדאי לנו להזכיר, גם כפוליטיקאים.
דניאל הרשקוביץ: בין היתר הוא דיבר על פירוק אטום והוא אמר שהרבה יותר קל לפרק את האטום מלפרק דעה קדומה.
דניאל הרשקוביץ: למען האמת אני לא בטוח שאפשר לפרק דעה קדומה, צריך כנראה רעידת אדמה יותר מ-9 בסולם ריכטר.
דניאל הרשקוביץ: וכמובן כשהוא דיבר על תורת היחסות, ביקשו ממנו פעם שיסביר את תורת היחסות, הוא אמר שאם רוצים להבין מה זה תורת היחסות על רגל אחת, הוא אומר אם אתה שם יד על תנור חם במשך דקה זה נראה לך שעה, אבל אם אתה יושב ליד אישה יפה במשך שעה, זה נראה לך דקה.
דניאל הרשקוביץ: אז תורת היחסות של אלברט איינשטיין.
דניאל הרשקוביץ: אבל אולי באמת מה שמתאים להיום, היום אנחנו חוגגים את הפרימיטיביות ביום המדע.
דניאל הרשקוביץ: כי אחת האמירות שלו האהובות עליי ביותר, באמת אמירה עם המון תובנה בפנים, היא 'כל המדע שלנו כשהוא נמדד אל מול המציאות, הוא ילדותי ופרימיטיבי', ובכל זאת זה הוא הנכס היקר ביותר שיש לנו.
דניאל הרשקוביץ: זו בעצם האינסופיות, הידיעה שככל שאנחנו נעמיק ונדע, עדיין מצפה לנו עולם ענק ועולם אינסופי של דברים שעלינו עדיין להמשיך וללמוד, לכן האופק תמיד קיים, הכיוון תמיד קיים.
דניאל הרשקוביץ: אני מברך את האוניברסיטה העברית על כל הישגיה ואני מאחל לעצמנו שנמשיך לשמר את מעמדנו כמעצמה מדעית וטכנולוגית.
מאיר שטרית: אני גם רוצה לומר תודה כמובן לנשיא האוניברסיטה ולמרכז מדעי המוח על האכסניה, שאנחנו מאוד שמחים להיות בה, ואי אפשר כמובן שלא לדבר על איינשטיין שהיום הוא בעצם יום הולדת ה-132 מאז שהוא נולד.
מאיר שטרית: היו לנו בהיסטוריה ארבעה יהודים ענקים ברוח: אחד משה, שאמר שהכל זה חוק.
מאיר שטרית: אחריו בא פרויד ואמר 'הכל זה סקס'.
מאיר שטרית: אחריו בא מרקס ואמר 'הכל זה כלכלה' ואחריו בא איינשטיין ואמר 'הכל יחסי'.
מאיר שטרית: צריך לקחת הכל בצורה יחסית.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לסגן נשיא האקדמיה הלאומית שנמצא איתנו, פרופ' למדעים בנימין זאב קידר.
בנימין זאב קידר: גבירותיי ורבותיי, מכובדיי, יושב ראש הוועדה, נשיא האוניברסיטה, שר המדע.
בנימין זאב קידר: אני חושב שיפה עשינו שבחרנו את יום הולדתו של איינשטיין כיום המדע כי איינשטיין הוא גאון מדע ואיינשטיין הוא גם ציוני הומניסט שתמיד הדגיש שאין סתירה בין הציונות שלו ובין עמדות קוסמופוליטיות.
בנימין זאב קידר: שמענו כאן על היופי שבמדע, על הישגיו, שמענו על הבעיות שהמדע הישראלי עומד בפניהן וכמי שבא לדבר כאן בשם האקדמיה, אני חושב שאפשר לומר שהאקדמיה הלאומית למדעים נמצאת בממשק שבין היופי ובין הבעיות.
בנימין זאב קידר: לגבי היופי זה ברור.
בנימין זאב קידר: לגבי הבעיות, החוק שחוקק ב-1961, חוק האקדמיה הלאומית, קבע שאחד מתפקידיה העיקריים של האקדמיה הוא לייעץ לממשלה בפעולות הנוגעות למחקר ולתכנון מדעי בעלי חשיבות לאומית.
בנימין זאב קידר: כלומר האקדמיה כל הימים שוקדת על המדוכה הזאת, כיצד לקדם את המדע על ענפיו בישראל, כיצד לייעץ למי שרוצה לשמוע עצה ואם אביא דוגמאות מהתקופה האחרונה, בשנת 2007 פרסמה האקדמיה דוח על עתיד מדעי הרוח בישראל, ב-2008 פורסם דוח על המחקר הביו רפואי שהיושב ראש התייחס אליו, בקרוב עומד להתפרסם דוח על חקר מגוון המינים ונמצאים בהכנה דוחות על מצב הארכיאולוגיה ועל חקר הגז והאנרגיה ואני מקווה שיבואו דוחות נוספים ורבים.
בנימין זאב קידר: ביולי האחרון, ביולי 2010 קיבלה הכנסת תיקון לחוק האקדמיה שקובע כי משרד ממשלתי רשאי לפנות לאקדמיה לשם קבלת ייעוץ ומידע בנושאים שהם בתחום מטרות האקדמיה ותפקידיה.
בנימין זאב קידר: אנחנו באמת מקווים שמשרדי הממשלה יפנו אלינו, אל האקדמיה, כך שהאקדמיה תמלא תפקיד דומה למשל לזה של האקדמיה בארצות הברית, שמכינה מספר רב מאוד של ניירות עמדה עבור זרועות הממשל.
בנימין זאב קידר: התיקון האחרון לחוק האקדמיה גם קובע ש'האקדמיה תכין סקירה תלת שנתית על מצב המדע והמחקר בישראל שתוגש לשר המדע והטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת' ואנחנו מקווים שהסקירות הללו תמלאנה תפקיד חשוב במיפוי היש והחסר ותסייענה לתכנון המדעי.
בנימין זאב קידר: תודה רבה.
מאיר שטרית: תודה רבה לפרופ' קידר.
מאיר שטרית: אני מברך את חברנו דניאל בן סימון, שהוא חבר חדש בוועדה, בגלל חילופי גברי שנעשה בוועדות הכנסת, בעיקר בסיעת העבודה.
דניאל בן-סימון: יצא משהו טוב מהמשבר בעבודה, הופניתי לוועדת המדע.
מאיר שטרית: אני שמח על הצטרפותו לוועדת המדע.
מאיר שטרית: ברוך הבא, אני בטוח שאתה לא תשתעמם, היום אנחנו נמצאים בבניין מדעי המוח ואני בטוח שנקבל היום שטיפת מוח טובה כדי לרענן את המידע שלנו על מה שקורה במוח, אפילו שהדברים ידועים.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור להרצאתו של פרופ' חנוך גוטפרוינד, על מורשתו של איינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: אדוני שר המדע ויושב ראש ועדת המדע של הכנסת, חברי כנסת, עמיתים, נשיא האוניברסיטה העברית, חבר הכנסת לשעבר.
חנוך גוטפרוינד: אני התבקשתי במספר דקות כפתיחה לאירוע הזה לומר כמה מלים על מורשתו של איינשטיין, אחרי הכל אנחנו מציינים יום הולדת, 132 שנה לחייו, אילו היה איתנו.
חנוך גוטפרוינד: אם מדברים על מורשתו של איינשטיין, צריך לציין קודם כל שהיא מאוד רב ממדית, מפני שאיינשטיין הוא אישיות רב ממדית.
חנוך גוטפרוינד: כבר צוין כאן שהוא מדען, גדול המדענים של המאה הקודמת, אולי של כל הזמנים, אבל הוא גם הומניסט שביטא את דעתו בכל נושא שהיה על סדר היום של המאה ה-20 והוא גם יהודי, שמזוהה עם גורל עמו, שב-1919 הוא מצטרף לתנועה הציונית ומעניק לה את הפרסטיז'ה העולמית שלה.
חנוך גוטפרוינד: אז מה היא מורשתו המדעית?
חנוך גוטפרוינד: גם היא רב ממדית.
חנוך גוטפרוינד: קודם כל ישנם דברים שאנחנו חייבים לו, שהם כל כך מובנים מאליהם שאנחנו אפילו כבר לא מזכירים שמקורם באיינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: למשל הבנת התהליך שבו כל תרופה מפעפעת בגופנו דרך הרקמות שלנו, העקרונות לזה מצויים במאמר שהוא כתב ב-1905.
חנוך גוטפרוינד: כל עולם הלייזרים, ההיטלים הפוטו אלקטריים, ולכן כל עולם ההיי טק החומרי מבוסס על תובנות ותגליות מדעיות של איינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: יש דברים שאנחנו כן מדברים עליהם.
חנוך גוטפרוינד: כל הבעיות הנמצאות היום בחזית המדע, בחזית המאמץ להבין את סודות הטבע, שבו שותפים אלפי מוחות צעירים שמנסים בסופו של דבר לממש את החזון ואת המאמץ של איינשטיין להגיע לאותה תיאוריה שכוללת את הכל, שבעזרתה אפשר להבין גם אתה עולם המיקרוסקופי ומקרוסקופי, כולה מבוססת גם על החזון שלו, אבל גם על הרעיונות שלו שבזמנו כשלו כי היו טרם זמנם ועכשיו הם שוב צפים וצצים.
חנוך גוטפרוינד: טכנולוגיות שלמות, אחת שכבר קיימת, כמו כל טכנולוגיית ה-BDS, לא היתה קיימת לולא תורת היחסות של איינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: טכנולוגיה חדשה, שעדיין לא קיימת אבל אנחנו משוכנעים שהיא מאחורי הפינה וזו פרדיגמה חדשה של חישוב, של הצפנה, של העברת מסרים, שנקראת חישוב קוונטי, כל כולה מבוססת על מאמר אחד שאיינשטיין כתב ב-1935.
חנוך גוטפרוינד: אין עוד אדם אחד שאפשר לקשור בשמו כל כך הרבה, אבל אמרנו, איינשטיין הוא גם הומניסט והוא גם יהודי.
חנוך גוטפרוינד: האוניברסיטה העברית היא חלק ממורשתו של איינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: אני רוצה לקרוא לכם ציטוט מאיינשטיין, משהו שהוא אמר בסמוך להקמת מדינת ישראל.
חנוך גוטפרוינד: הוא אמר: "בטווח הרחוק עצמאות מדינית אינה אפשרית בלי עצמאות אינטלקטואלית ועצמאות רוחנית, ולכן קהילייה יהודית אשר לא שמה את המחקר ואת הלימוד בראש מעייניה היא בשבילי לא מתקבלת על הדעת".
חנוך גוטפרוינד: אני אצטט בהקשר הזה דברים שאמר דוד בן גוריון שנה אחרי זה, שאמר את אותם הדברים במלים אחרות, אבל אני רוצה לציין את זה לא רק בגלל מה שהוא אמר, אלא בגלל איפה בן גוריון בחר לומר את הדברים האלה.
חנוך גוטפרוינד: במסדר הסיום של קורס הקצינים הראשון של צה"ל, בן גוריון אמר: "המחקר המדעי דרוש לא רק לצרכי הביטחון.
חנוך גוטפרוינד: כל פעולתנו ???3258 תרבותית לא תתואר בלי שימוש מקסימלי וכולל בחידושי המדע והטכניקה, פיתוח הארץ, קידום החקלאות, התעשייה וכולי.
חנוך גוטפרוינד: עלינו לרכז בארץ מיטב הכוחות המדעיים שבעם היהודי, לאפשר לכישרונות שבתוך הנוער שלנו להשתלב ולהקדיש את חייהם למחקר מדעי, לצייד אותם במעבדות המשוכללות ביותר", ואת זה בן גוריון בחר לומר במסדר סיום של קורס קצינים ובדברים שלו הוא לא דיבר על שדה הקרב, הוא לא דיבר על המלחמה.
חנוך גוטפרוינד: על זה הוא דיבר, ומדוע אני מצטט את זה עכשיו ביום המדע?
חנוך גוטפרוינד: מפני שזאת הסיבה שב-1952, כאשר חיים וייצמן הלך לעולמו, בן גוריון חשב שזה ראוי ביותר להציע לאלברט איינשטיין להיות נשיאה השני של מדינת ישראל, כדי להראות שהמדינה הצעירה שלנו שמה בראש מעייניה בדיוק את מה שאיינשטיין אמר שצריך.
חנוך גוטפרוינד: מה שאתם רואים כאן, האוניברסיטה העברית, הטכניון, האוניברסיטאות שקמו אחרי זה בשנות ה-50, זה הכל פרי של התפיסה הזאת, של מנהיגי התנועה הציונית, של מנהיגי היישוב.
חנוך גוטפרוינד: ועכשיו אני אומר עוד דבר אחרון.
חנוך גוטפרוינד: התראיינתי עכשיו וראיינו אותי קצת על יפן.
חנוך גוטפרוינד: יפן מחזירה אותנו היום לכל השאלה של נשק גרעיני, של אנרגיה אטומית.
חנוך גוטפרוינד: אלברט איינשטיין הוא אבי העיקרון שאומר שאפשר להפוך מסה לאנרגיה, מעט מסה להרבה אנרגיה.
חנוך גוטפרוינד: בזכות העיקרון הזה אפשר לבנות כורים גרעיניים, אפשר לבנות פצצות גרעיניות.
חנוך גוטפרוינד: מכאן עד נשק גרעיני עוד הדרך ארוכה, ארוכה מאוד, גם מדעית וגם טכנולוגית.
חנוך גוטפרוינד: איינשטיין לא היה שותף לדרך הזאת, ובכל זאת כאשר הדבר התרחש והפצצה נפלה על הירושימה ונגסקי, שמו נקשר לכך והדבר הטריד אותו עד סוף ימיו.
חנוך גוטפרוינד: בשבוע האחרון לחייו, כשהוא היה מרותק למיטתו בבית החולים, הוא עשה שלושה דברים שכל אחד מבטא משהו ממורשתו המדעית, מורשתו ההומניסטית ומורשתו היהודית.
חנוך גוטפרוינד: ושלושת הדברים הם: קודם כל הוא ביקש שיביאו לו את המחברת שלו ומילא עמודים שלמים של משוואות במאמץ לקדם את העבודה המדעית שלו.
חנוך גוטפרוינד: הדבר השני שהוא עשה, הוא ניסח טיוטה לנאום שעמד לשאת ביום העצמאות השביעי של מדינת ישראל, והטיוטה הזאת ישנה.
חנוך גוטפרוינד: הדבר השלישי שהוא עשה, הוא חתם על מסמך שנקרא 'המניספט של ראסל איינשטיין', שקורא לאנושות כולה להשתחרר מן הנשק האטומי, והמסמך הזה מסתיים במלים בעיניי פואטיות, אילו נביאי ישראל היו מתנבאים בנושא הזה, לדעתי כך הם היו מנסחים את הדברים, אז אני אקרא לכם את זה לסיום: "מונחת בפנינו, אם נבחר בכך, התקדמות מתמדת בעושר, בידע ובתבונה.
חנוך גוטפרוינד: האם נבחר במקום זה במוות מפני שאיננו יכולים להתנער מן היריבויות שלנו?
חנוך גוטפרוינד: אנו פונים כבני אדם לבני אדם, זִכרו את האנושיות שלכם ושִכחו את כל השאר.
חנוך גוטפרוינד: אם אתם מסוגלים לנהוג כך, הרי שהדלת פתוחה לגן עדן חדש.
חנוך גוטפרוינד: אם לא, אתם צפויים לסכנה של מוות נורא".
חנוך גוטפרוינד: אני חושב שאלה מלים נפלאות.
חנוך גוטפרוינד: ולסיום סיום, היות ואנחנו נמצאים במרכז לחקר המוח, אז יש סיפור אחד שקשור באיינשטיין שהוא הסיפור המקברי ביותר.
חנוך גוטפרוינד: כאשר הוא נפטר, מישהו יזם לשמר את המוח שלו ושמו אותו בפורמלין.
חנוך גוטפרוינד: הדבר הזה מבוסס על איזה שהיא אמונה שאם חוקרים יסתכלו ברקמה המתה הזאת אולי אפשר יהיה להבין מדוע איינשטיין היה אינשטיין.
חנוך גוטפרוינד: נמצא פה פרופ' אילון ועדיה, פרופ' עמדי, שיוכלו להסביר לכם מדוע הדבר הזה הוא פשוט מופרך, שטות מוחלטת.
חנוך גוטפרוינד: אז בואו נחזור לזה ושוב יום הולדת שמח.
מנחם בן ששון: ברשות היושב ראש, אנחנו באוניברסיטה היום הכרזנו על כך שמן היום אנחנו מתחילים במפעל שהוא מתאים ליום המדע, שבמדע אנחנו מתחלקים עם על העולם כולו, החל מהיום אנחנו נתחיל לסרוק את כל כתביו של איינשטיין, שפרופ' גוטפרוינד הוא האוצר של האוצר הזה שנמצא באוניברסיטה העברית.
מנחם בן ששון: איינשטיין נתן אותו לנו על מנת שנהיה השומרים שלו, אבל גם שנוכל אולי להיעזר בו על מנת לעשות אוצרות בעתיד והמפעל מתחיל היום.
מנחם בן ששון: אני מניח שבמהלך החודשים הקרובים נתבשר על התקדמות ובקרוב מאוד נעמיד לרשות העולם כולו את כל כתבי איינשטיין בלי צורך להיות מוטרדים בפענוח וצילום.
מאיר שטרית: קודם כל אני רוצה לומר תודה לפרופ' חנוך גוטפרוינד על זה שהוא הוכיח עוד עיקרון אחד של איינשטיין, שאם הולכים במהירות האור, הזמן חוזר לאחור.
מאיר שטרית: אני כבר ראיתי שאנחנו מפגרים בלוח הזמנים ואתה קיצרת את ההרצאה, אז הזמן חזר לאחור ואנחנו ממש בול עכשיו בזמן.
מאיר שטרית: אז הנה עוד עיקרון של איינשטיין הוכח היום פה ואני מוסר את רשות הדיבור להרצאה של המנהל האקדמי של המרכז, פרופ' אילון ועדיה, על המוח כפי שלא הכרנו אותו קודם והצגת מחקרו של דר' אמיר עמדי, על פיתוח ראייה מלאכותית אצל עיוורים.
רחל אדטו: הדבר היחיד שרציתי להגיד, בהקשר למה שאתה אמרת, שכשמדברים על משאבים וקרנות, הרי כולם עסקו במה נעשה עם הכסף של התמלוגים של הגז, ואמרו איך אנחנו מחלקים את המיליארדים של הגז, אבל יש כמה דברים שבאמת שכחו להגיד.
רחל אדטו: חילקו אותם לחינוך, חילקו אותם לביטחון, אבל דברים שהם דברים קיומיים מבחינתנו, איפה הבריאות נכנסה, הנה הכסף, זה הכסף שהמחקר שהוא האוצר הלאומי, כל אחד חוזר ואומר, זה מה שעומד, המוח היהודי והיכולת שלנו לקדם דברים, אז בתוקף תפקידך ובתוקף שר המדע שיושב פה, זה הכסף שצריך להקצות, את הסכומים האלה, בין היתר בתמלוגים שעדיין לא נולדו, אבל שם יכולה לבוא הישועה.
מאיר שטרית: תודה רבה, חברת הכנסת אדטו, אני רק מציע לא לתלות תקוות יותר מדי גדולות בקרן הזאת.
רחל אדטו: כי כולם מחלקים את הכסף שעוד לא נולד.
מאיר שטרית: לא רק זה, הם רבים על כסף קטן, סך הכל תוספת הכסף לשנה היא סדר גודל של 3-4 מיליארד שקלים.
רחל אדטו: זו גישה, זה לא רק הכסף.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לתת למדע כסף גם בלי קשר לגז ובלי קשר לשום דבר.
מאיר שטרית: זה כסף קטן לעומת התועלת הכלכלית שתצמח למדינת ישראל כתוצאה מהשקעה במדע.
מאיר שטרית: הפוטנציאל פשוט ענק.
מאיר שטרית: אני אגב תמיד גאה להציג בפורומים שונים בעולם, כמו ב-OECD את הבולטות של ישראל בתחום המחקר המדעי, את העובדה שאכן ישראל משקיעה את המספר הגבוה ביותר במונחי תוצר לאומי גולמי בתחום המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: אנחנו כמעט פי שתיים מהממוצע במדינת ה-G7.
מאיר שטרית: אמנם הסכומים שלנו הרבה יותר קטנים, אבל מבחינת החלק היחסי בתקציב שלנו, הוא פי שתיים בממוצע בהשוואה למדינות ה-OECD ומדינת ישראל לא התמוטטה בגלל זה.
מאיר שטרית: הפוך, מדינת ישראל נבנתה בגלל זה.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לחזק את המישור הזה ואמרתי כמה פעמים שאני שמח שהזדמנתי להיות חבר הוועדה הזאת ונחשפתי לכל מיני היבטים, שאני בטוח שתהיה לזה השפעה, בעתיד לפחות, אם אני אגיע פעם נוספת למעגלים שבהם אני אהיה בעמדת הכרעה.
מאיר שטרית: בבקשה, פרופ' ועדיה.
אילון ועדיה: צהריים טובים.
אילון ועדיה: אני אמנע מברכה לכל אחד שמית, כדי ששנינו, דר' אמיר עמדי, שהוא מדען צעיר באוניברסיטה, ואני, נספיק לספר לכם מעט על מה שאנחנו עושים במדעי המוח.
אילון ועדיה: אני אתמקד יותר במה אנחנו הולכים לעשות כאן מבחינת מהפכה טוטאלית בגישה של האוניברסיטה העברית ואני מקווה ששל המדע בארץ, למדעים ולמדעי המוח.
אילון ועדיה: המהפכה הטוטאלית גם נוגעת למשאבים.
אילון ועדיה: אני אחזור לכבוד השר ואומר שמוח צריך, אבל בלי משאבים, רק פיזיקאים תיאורטיים יוציאו משהו.
אילון ועדיה: אנחנו לא יכולים בלי משאבים.
אילון ועדיה: אז לא יכולים זה באמת, משום שעוד מעט אתם תראו כאן במצגות עם כמה הרבה משאבים צריך לעבוד ורק לפני זמן לא ארוך אני כתבתי מאמר קצר בעיתון הידוע, Nature, וכתבתי בו שמה שאנחנו עושים היום במדעי המוח זה לנסות להגיע אל הירח עם האמצעים שהיו לאחים רייט כשהם המציאו את הטיסה.
אילון ועדיה: זה בערך איפה שאנחנו נמצאים לעומת הרעיונות שלנו.
אילון ועדיה: מבחינת הרעיונות אנחנו כבר בירח, עכשיו אנחנו גם צריכים להגיע לשם.
אילון ועדיה: עכשיו כאן באוניברסיטה העברית קם מרכז חדש, בזכותם של תורמים טובים שמבינים את העניין, ה-Safra Foundation, ואתם רואים כאן את נשיא האוניברסיטה הראשון, מנחם הראשון ואת מנחם השני, לוחצים את ידה של לילי, רק בשנת 2009 קם המרכז הזה ומאז שמנו על דגלנו מטרות מרכזיות לקידום ולמהפכה.
אילון ועדיה: דבר ראשון, להסתכל על כל חקר המוח בגישה חדשנית לחלוטין, ואנחנו קוראים לזה New Brain Agenda, יש לנו תכנית מחקר חדשה, תכנית מחקר רחבת היקף, רבת שטחים, רבת תחומים.
אילון ועדיה: אנחנו נגייס לתכנית הזאת 15 חוקרים חדשים צעירים, ממיטב החוקרים הישראליים שכרגע נמצאים כנראה בכל מיני מקומות בחוץ לארץ, ונכליל אותם בתוך צוות גדול של 50 חוקרים שיהיו באוניברסיטה העברית ויעסקו במדע הזה.
אילון ועדיה: לצורך כל הדבר הזה אנחנו כבר עכשיו התחלנו בבנייה, בתכנון כרגע, של בניין חדש, שיעמוד כאן מעבר לחלון, ואנחנו נמצאים כבר בתהליכי רכישה של ציוד שעלותם הכלכלית, עם כל הרעיונות שלנו, היא גדולה מאוד מאוד, מאוד מאוד מאוד.
אילון ועדיה: אני תיכף אגיד על זה מלה.
אילון ועדיה: והכי חשוב ואחרון זה לתקשר עם אנשים באופן כללי ובמיוחד עם הדור הצעיר שלנו, הכל כך משוכלל ומעולה שיש לנו כאן בארץ.
אילון ועדיה: מזה 15 שנים אנחנו מקיימים תכנית שנקראת התכנית לחישוביות עצבית, בסלנג.
אילון ועדיה: זו תכנית למדעי המוח שבה מה שאנחנו עושים זה באמת מחנכים את הדור הבא של המדענים שאנחנו אוהבים לקרוא להם אנשי הרנסנס.
אילון ועדיה: לא עוד המדען שיושב וחוקר דבר אחד, אלא המדען שמתעניין בעולם על כל רבדיו, החל בתרבות, אמנות, פילוסופיה, מתמטיקה, מדעי המחשב, הנדסה, ניאו ביולוגיה, רפואה, הכל ביחד.
אילון ועדיה: זה מה שאנחנו רואים שיהיה המדען הבא בתור, המדען שייצא מכאן.
אילון ועדיה: אחד כזה יושב פה, אחד מראשוני התלמידים בתכנית הדוקטורט היום, דר' אמיר עמדי, באוניברסיטה העברית, והוא יספר לכם דברים מדהימים על מה שהוא עושה עוד מעט.
אילון ועדיה: וזה היצור שאנחנו חוקרים אותו ואני רוצה להסב את תשומת לבכם רק לדבר אחד כאן.
אילון ועדיה: אנחנו לא יכולים לדעת מה מורשתו של איינשטיין, למה הוא היה גאון, ואנחנו חייבים להבין לחלוטין מה קורה כאן בתוך הדבר הזה והדבר הראשון שאני מבין ממנו זה שהוא יפהפה.
אילון ועדיה: רואים את היופי?
אילון ועדיה: אם נבין ונראה שיש פה יופי, אז כבר נסתכל עליו מפן אחר.
אילון ועדיה: נורא חבל לי שאין פה מספיק חושך אולי, אבל אתם רואים עכשיו יצירה אמנותית של פרופ' עידן שגב, מהמרכז שלנו, ביחד עם תלמידים שלו בשווייץ, שלזה יועד מחשב שעלותו 32 מיליון דולר, רק המחשב שביצע את הדברים האלה והוא קיים בזכות IBM, אני מוכרח להגיד, ואתם רואים כאן, שוב, יצירת אמנות, וזה בעצם לא מופשט, זה לגמרי ספציפי, זה המוח בפעולתו.
אילון ועדיה: אתם רואים תאי עצב, בכחול כשהם שקטים, באדום כשהם סוערים, ומה שאנחנו רואים פה, לעזרת חברי ועדת הכנסת למדע, Brainstorming .
מאיר שטרית: איך מקבלים את התמונה הזאת?
אילון ועדיה: התמונה הזאת מתקבלת על ידי איסוף מידע מהמון המון ניסויים שנותנים מידע מאוד מדוקדק ומדויק על כל תא עצב ועל התכונות החשמליות שלו.
אילון ועדיה: מכניסים את כל הנתונים האלה למחשב ועושים סימולציות מחשב שיוצרות פעילויות כמו שיש במוח.
אילון ועדיה: הרעיון הקליני בכך, וזה חזון לכעוד 5, 10 שנים, זה שאם אני עכשיו פוגע במה שאנחנו קוראים תעלה, איזה חלבון, אני רואה שהפעילות משתנה ואולי אני אוכל להבין במה היא השתנתה.
אילון ועדיה: וזה ההבדל בין לנסות לשקול את המוח, כי מוחו של איינשטיין היה 1.200 קילו, אם אני לא טועה, והמוח שלי נדמה לי שהוא 1.300 קילו.
קריאה: הגודל לא קובע.
אילון ועדיה: בדיוק.
מאיר שטרית: יש איזה ערך לכושר החישוב של המוח?
אילון ועדיה: ערך מבחינת מספר?
מאיר שטרית: בהשוואה למחשבים.
אילון ועדיה: כן.
אילון ועדיה: קצב החישוב ב-bits לשנייה זה יותר קטן ממחשב, מהסופר קומפיוטר הזה של IBM, אבל מספר החישובים בשנייה שנעשים במקביל הוא כנראה הרבה יותר גדול.
אילון ועדיה: חלק מהחכמה של המח זה לאו דווקא במהירות החישוב שלו, אין לנו זמן לדון בזה, אבל החלק החשוב בפעילות של המוח זה שהוא יודע מראש מה הוא הולך לחשב, לדעתי.
אילון ועדיה: החישובים לא נעשים טבולה ראסה.
מאיר שטרית: לדעתי, הוא אולי היחידי שיכול לעשות חישובים קוונטיים.
מאיר שטרית: להיות בו זמנית בשני מקומות.
אילון ועדיה: אז עכשיו, כשראינו את הדברים האלה, נחזור לאיינשטיין, למה שהוא אמר: The most beautiful thing we can explain is the mysteries.
אילון ועדיה: This is the sort of all throughout any science.
אילון ועדיה: אנחנו רואים את החיבור בין הגישה היצירתית של האמנות לגישה היצירתית, אכן, במדע, ויותר במה שאנחנו רוצים להעביר לדור הבא.
אילון ועדיה: כאן אני אולי אדלג על הפרטים כי אני רוצה להשאיר זמן לדר' עמדי.
אילון ועדיה: יש כאן את המבנה של המרכז החדש, שכל פעם שהוא רוצה לחשוף שאנחנו הולכים מכל הרמות, החל מהרמה המולקולרית עד לרמת הקוגניציה וההתנהגות, שעליה ידבר איתכם דר' עמדי, וכל זה במטרה להגיע למטרה האמיתית שלנו.
אילון ועדיה: המטרה האמיתית זה קודם כל להבין את המוח, אבל אנחנו מאמינים שהבנת המוח, מה שנקרא basic science, היא בלבד תוביל אותנו ל-brain repair.
אילון ועדיה: ואני אתן לכם שתי דוגמאות למה עושים היום במדעי המוח שהן מדהימות.
אילון ועדיה: אני מכין הרצאה לשבוע המוח, שיתקיים בסינמטק השבוע, זה גם שבוע המודעות למוח בנוסף ליום ההולדת של איינשטיין, ובהרצאה הזאת אני רוצה לשים כותרות לאנשים שאומרות להן, 'אנחנו עברנו את העידן של science fiction, אנחנו מגיעים ל-reality של ה- science fiction.