GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קובי שמש: אני מתאר לעצמי שנתי הסביר קודם שבמסגרת ההעברה של חוק ההסדרים בנושא של ניטרליות ברשת, אנחנו בודקים שאם במסגרת הרשת לחברות יש איסור למכור את הנושא של הפורטל הסגור.
מאיר שטרית: אסור להם?
נתי ביאלסטוק-כהן: אנחנו בודקים כרגע האם העבודה שיש תמחור בערכים של 1:1,000 בין הגלישה בתוך הפורטל לבין הגלישה מחוץ לפורטל האם זה מסתדר עם אותה חובה של ניטרליות ברשת.
נתי ביאלסטוק-כהן: אני אומר שוב שזה דבר שמונח על שולחננו כמו שאמרתי לך מאתמול.
נתי ביאלסטוק-כהן: אנחנו כרגע בודקים את השאלה הזאת.
נתי ביאלסטוק-כהן: אנחנו דנים בשאלה האם באמת לגבות דמי שימוש קבועים על דור שלישי כשאתה קונה טלפון מסוג זה, או האם מדובר כאן בכפיית שירות כשהמנוי לא רוצה.
נתי ביאלסטוק-כהן: אם אנחנו נמצא שהדבר הזה לא תקין אז נתערב בעניין.
נתי ביאלסטוק-כהן: כרגע עד כמה שאנחנו מבינים את זה במידה ואתה מגיע עם טלפון כזה, לפחות בחלק מהחברות אני יכול להגיד בצורה ודאית, יש לך גם מסלולים שהם לא קושרים את העניין.
נתי ביאלסטוק-כהן: נכון שאז זה חבילות אחרות עם תמחירים אחרים.
כרמית פולק: רציתי להעיר שתי הערות.
כרמית פולק: הערה ראשונה קשורה לזה שבאמת אין הגבלה לתכנים שמופיעים באינטרנט.
כרמית פולק: יושבות כאן חברות הסלולר ואומרות לי שמרבית הפונים להגבלה הכספית על סכום שידברו בו הם ילדים.
כרמית פולק: אני אומרת שלהגבלה הזאת לקרוא מסלול מיוחד לילדים זה לא באמת נכון כי בסופו של יום אין מלכתחילה הגבלה על תכנים, גם על פרסומות שמגיעות לטלפון.
כרמית פולק: זה בעצם מסלול רגיל שבמקרה גם ילדים בוחרים אותו וגם הורים בוחרים להגביל אותו.
מאיר שטרית: זה לא במקרה.
מאיר שטרית: הרעיון להגביל את התשלומים של הילדים זו מטרת החוק.
כרמית פולק: זה לא במקרה אבל לקרוא לזה מסלול מיוחד לילדים כאשר ההגבלה היחידה שיש על המסלול הזה היא ההגבלה הכספית, בעיניי יש כאן בעיתיות.
מאיר שטרית: הם לא פותרים את הבעיה שלכם, ברור שלא, וזה לא שעמד על הפרק בחוק.
מאיר שטרית: החוק דיבר באמת רק על הגבלת תשלום.
נתי ביאלסטוק-כהן: השבוע ישבתי בוועדת הכלכלה והיה דיון ארוך ומעמיק על יוזמת חקיקה של חבר הכנסת אלכס מילר בנוגע להגבלת תכנים פוגעניים באינטרנט.
מאיר שטרית: לוועדת הכלכלה בדיונים שהם אחראים עליהם אין להם שום נגיעה לאינטרנט ואסור להם לדון באינטרנט, לתפיסתי.
מאיר שטרית: נקיים דיון בעניין של פגיעת קטינים באינטרנט.
נתי ביאלסטוק-כהן: חלילה וחס אני לא נכנס למגרש שאני לא צריך להיות בו.
נתי ביאלסטוק-כהן: אני רק מציין שהדבר הזה נדון בתיקון חקיקה בחוק התקשורת לבצע הגבלות באופן כזה או אחר.
מאיר שטרית: אבל זה נושא האינטרנט.
נתי ביאלסטוק-כהן: אתה נכנס כאן למקום מאוד בעייתי מבחינת התפיסה של חופש הביטוי, פלורליזם.
מאיר שטרית: אנחנו נקיים כאן דיון על הסכנות שיש באינטרנט ועל הפגיעה בקטינים.
נתי ביאלסטוק-כהן: אנחנו גם נערכים לדיון הזה.
כרמית פולק: הדבר השני שרציתי לומר קשור למסמך שהקראת.
כרמית פולק: יש רשימות, חברות הסלולר כמובן טוענות שזה לא נכון, אבל יש רשימות שמועברות לכל מיני חברות, לכל מיני מפרסמים או לכל מיני מפיצים.
כרמית פולק: רשימות של מספרי טלפון כתפוצה מועברות למפרסמים ואז אתה מקבל הודעת SMS  מאותו מפרסם ואתה ברשימת התפוצה הזאת.
כרמית פולק: זה מאוד מתחבר למסמך שאדוני הקריא.
כרמית פולק: ברגע שילד נמצא באיזה מסלול מיוחד, הוא במסלול מיוחד של ילדים אבל בעצם זה על שם האבא ואין לו הגדרה של טלפון לילדים, אז הוא נכנס לרשימת התפוצה הזאת.
נתי ביאלסטוק-כהן: זה אסור על פי החוק בכל מקרה, זה לא קשור לילדים או לא לילדים.
כרמית פולק: באותה רשימת תפוצה שנכנסים אליה שאר מספרי הטלפון הוא מקבל את ההודעות האלה.
כרמית פולק: לכן החשיבה לעשות מסלול מיוחד לילדים מבלי להטיל עליה עוד הגבלות חוץ מהגבלה כלכלית.
מאיר שטרית: יכול להיות אבל זה לא עומד כעת על הפרק.
נתי ביאלסטוק-כהן: ההצעה הייתה מסלול מוגבל לתשלום.
מאיר שטרית: ראשית אני מברך את החברות שעשו פעולה ועשו מעשה.
מאיר שטרית: אני רוצה קצת לחמם את הגזרה הזאת ולומר, אמרתי בעבר כשדנתי עם נציגי החברות בנושא של החוק.
מאיר שטרית: אני עדיין אומר לכם ואני עומד על דעתי שלהערכתי תוכח כנכונה.
מאיר שטרית: חבר'ה, למרות שעשיתם את המסלולים ואני מודה לכם על הכיוון הזה אני חושב שחשוב שהמסלולים האלה יצאו לדרך, זה יקל על הורים ועל אנשים שמסתבכים בתשלומים.
מאיר שטרית: זו הייתה מטרתו של החוק.
מאיר שטרית: ההסתבכות של ההורים בתשלומים חריגים מעל ומעבר, לא פתרנו את כל הבעיות אבל זה מקל על מאות אלפי הורים שלילדים שלהם יש טלפון.
מאיר שטרית: מדובר כאן על מאות אלפי ילדים, אולי מיליון ואולי יותר, אין לי מושג מהם המספרים אבל אין לי ספק שמדובר לפחות במיליון.
מאיר שטרית: במערכת החינוך יש כמיליון ילדים ואני בטוח שלרבים מהם יש טלפון ויש כאלה שיש יותר.
מאיר שטרית: אני אומר לחברות הסלולר שאם אני הייתי בעל חברת סלולר הייתי יוצא בתכנית ומפרסם אותה בענק, תכנית לא מוגבלת שאומרת להורים שמי שיעבור אלינו הוא יוכל להגביל את חשבון הילד בסכום X. יכול להשתמש בסכום וכל מה שהוא רוצה.
מאיר שטרית: פשוט יש לך 200 שקלים לחודש תעשה מה שאתה רוצה, דבר, גלוש, תקבל התראה וההורה יוכל לחסום.
מאיר שטרית: הילדים יוכלו לקבל שיחות נכנסות ושיחות חירום בלבד.
מאיר שטרית: בצורה פשוטה לגמרי.
מאיר שטרית: בוא אלינו תקבל את כל השירות, בלי מסלולים ובלי כלום.
מאיר שטרית: אם אני הייתי בעל חברת סלולר הייתי עושה מחר בבוקר, לא מחר בבוקר אלא לפני חצי שנה, כדאי לדעתי שזה יגרום למאות אלפי אנשים לעבור לחברה הזאת.
מאיר שטרית: אני בכוונה מחמם את חברות הסלולר אבל לדעתי מאות אלפי הורים יעברו לטלפון הזה.
מאיר שטרית: אם הילדים יעברו גם ההורים יעברו.
מאיר שטרית: אם אני מציע כחברה מספר מיוחד, כמו שאמרת 1,000 דקות לשני יעדים במשפחה אז גם ההורה יעבור כדי להקל על הוצאותיו.
מאיר שטרית: הורים מדברים עם הילדים כל יום, מבקשים להתעדכן - גם הורים היו עוברים.
מאיר שטרית: אני אומר את זה לטובת חברות הסלולר, זה כלי שיווקי ומנוף לגיוס לקוחות חדשים שיעברו בין החברות.
מאיר שטרית: ככל שהתחרות הזו תגבר, מי  שיצא עם דבר מפתה יעברו אליו מאות אלפי לקוחות.
מאיר שטרית: היום כשאפשר לעבור ללא קנס ואפשר להשתמש בכל מכשיר שיש ביד המעבר יהיה פשוט והאנשים יעברו.
מאיר שטרית: אני הייתי מפרסם את זה בגדול ומבליט מאוד בכל כלי הפרסום, ברשת, בטלוויזיה, ברדיו "ילדים בואו אלינו".
מאיר שטרית: את זה אני הייתי עושה אם הייתי הבעלים של החברה.
מאיר שטרית: לדעתי זה שטח ענק.
מאיר שטרית: אם הייתי רוצה עוד יותר הייתי אומר את מה שאמרה הגברת מהמועצה הלאומית לשלום הילד, "דעו לכם שאם אתם באים אלינו, אצלנו לא תוכלו לגלוש לאתרים פונוגרפים, נשמור על הפרטיות שלכם ולא ניתן את הרשימות לשום חברת הפצה.
מאיר שטרית: הייתי יוצר מצב שהורים היו מרגישים בטוח לעבור.
מאיר שטרית: אני לא מבין, אני לא איש הסקטור הפרטי אלא איש הסקטור הציבורי כל חיי, אבל אם הייתי בסקטור הפרטי זה מה שהייתי עושה.
מאיר שטרית: הייתי הולך על פרסום שימשוך הרבה לקוחות.
מאיר שטרית: לעשות פה.
מאיר שטרית: מאחר ויושבים נציגים משלוש-ארבע חברות שלא יחשבו שיש לי העדפה לחברה כלשהי.
מאיר שטרית: אני אומר לכולכם תתחרו על השוק, תלחמו על השוק.
מאיר שטרית: השוק הזה הוא שוק ענק.
מאיר שטרית: אני זוכר את הויכוח הזה בזמנו כשעשיתי את חוק הטלוויזיה בכבלים,  בשנת 1986, אנשים לא רצו להקנות תחנות כבלים.
מאיר שטרית: חיפשנו בכוח מי מוכן לקבל אזור לכבלים.
מאיר שטרית: מי מוכן לקבל אזור לכבלים.
מאיר שטרית: חיפשו בכוח לקוחות שיקנו את אזורי הכבלים.
מאיר שטרית: החברות פחדו כי חשבו שלא תהיה חדירה.
מאיר שטרית: הרבה מאוד אנשים לא התחברו לכבלים - תבדקו את הפרוטוקולים.
מאיר שטרית: גם בכנסת כשהצגתי את החוק בקריאה השלישית וגם בוועדת הכלכלה שאז דנה בחוק בראשות שפייזר שהיה יושב ראש ועדת הכלכלה אז, אמרתי "חברים אתם מדברים שטויות, תהיה בארץ חדירה של למעלה מ- 90%".
מאיר שטרית: אמרתי "תחשבו איזו יכולת יש לאדם שגר בירוחם לראות סרטים, תרבות כמו לאזרח תל אביב?"
מאיר שטרית: התרבות שלו היא הטלוויזיה.
מאיר שטרית: "כל המדינה תתחבר לכבלים ואין שום ספק בכך" הרי ברור שכל אדם יוכל אצלו בבית לקבל עשרות רבות ערוצים ולראות כל מה שמתחשק לו.
מאיר שטרית: אי אפשר לחסום את זה.
מאיר שטרית: אני הימרתי שלמעלה מ- 90%.
מאיר שטרית: בפועל זה המצב.
מאיר שטרית: כלומר הפוטנציאל גבוה מאוד.
מאיר שטרית: את אותו דבר אני אומר לגבי הטלפון.
מאיר שטרית: חברה שתלך חזק על העניין הזה אני מאמין שהיא תוכל לגייס אליה מאות, מאות אלפי אנשים חדשים שיעברו מחברות אחרות, אם הדבר יהיה פשוט.
מאיר שטרית: זה לחברות.
מאיר שטרית: למשרד התקשורת אני אומר.
מאיר שטרית: חברים עשיתם לדעתי עבודה טובה בתחום הסלולר השנה.
מאיר שטרית: אני מברך עליה.
מאיר שטרית: אבל אני אומר לכם שלא יקרה כלום אם אתם לא תביאו את זה לידיעת הציבור.
מאיר שטרית: לדעתי חובתו של משרד התקשורת לעשות פרסומת ברורה בעיתון, דפים שלמים בעיתון.
נתי ביאלסטוק-כהן: עשינו בעבר.
מאיר שטרית: בזמנו עשינו את המבצע "קנה דירתך" כשהייתי במשרד האוצר, עשינו קמפיין שעלה 5 או 10 מיליון שקלים להסביר לציבור שכדאי לקנות את הדירות.
מאיר שטרית: אני אומר לך שכמשרד התקשורת תתקצבו לזה כסף, בקשו לשם כך כסף.
מאיר שטרית: זה שווה כל פרוטה.
מאיר שטרית: תקצו 5, 10 מיליון שקלים ותעשו קמפיין ענק בו תסבירו לציבור בצורה פשוטה מה עשיתם בתחום הסלולר.
מאיר שטרית: תסבירו את המסלול של הילדים.
מאיר שטרית: הציבור לא יודע, לא מכיר, הוא לא חי בכנסת,  הוא לא מסתובב בתוך הלובי הזה, במקרה הטוב הוא קורא עיתון.
מאיר שטרית: היום אנשים כמעט ולא קוראים עיתון אולי רק את החינמונים.
מאיר שטרית: לא קוראים עיתונים והחינמונים קמצנים בהסבר והם לא מקצים לזה המון זמן.
מאיר שטרית: הם מרחיבים ומפארים שיש מלחמה אבל הם לא יודעים דבר.
מאיר שטרית: אני אומר לך שמחובתו של משרד התקשורת, המועצה לצרכנות, דיברתי קודם איתכם תקצו לזה או תתנו כסף למועצה לצרכנות שהיא תפרסם.
נתי ביאלסטוק-כהן: אנחנו לוקחים ברצינות את מה שאתה אומר.
מאיר שטרית: אני מכיר את זה מניסיון של כמה מסלולים שעברתי בחיים בממשלה, גם כשהייתי שר הבינוי והשיכון עשינו פרסום לגבי המבצע של היוון הקרקעות הפרטיות.
מאיר שטרית: שוב הוצאנו על זה למעלה מ- 10 מיליון שקלים  לפרסום בטלוויזיה, ברדיו.
מאיר שטרית: עשרות אלפי אנשים היוונו את הקרקעות שלהם כי הסברנו להם שכדאי להם.
מאיר שטרית: למי שזוכר את התשדיר בטלוויזיה של אישה שבאה מחייכת ואומרת "אני מתגרשת" צוחקים והיא שמחה שהיא מתגרשת שואלים "למה את שמחה?"
מאיר שטרית: עונה "אני מתגרשת מהמינהל".
מאיר שטרית: הרעיון היה להסביר בדרך מאוד פשוטה לציבור שכדאי להם לעשות את זה.
מאיר שטרית: אז אנשים מבינים.
מאיר שטרית: כשאתה מפרסם בתקשורת בצורה רצינית אנשים מגיבים.
מאיר שטרית: אני מציע לכם להקצות לזה כסף ולפרסם בגדול ולהסביר גם את המסלול הזה וגם להביא לידיעת הציבור.
מאיר שטרית: אז יש סיכוי, תראו שיש שינוי בשוק הזה.
מאיר שטרית: החברות לא תוכלנה להישאר אדישות לפרסום כזה.
מאיר שטרית: לדעתי הן תפעלנה גם באופן אישי כי כל חברה רוצה לקבל יותר לקוחות.
מאיר שטרית: זה בסדר וזו בדיוק המשמעות של תחרות שיש חברות שמתחרות על אותו לקוח אז המחירים ירדו והשירות ישתפר.
מאיר שטרית: בכל מקרה כשמעלים דבר כזה השירות משתפר.
מאיר שטרית: חברים אני אומר לכם שאנחנו מקיימים ישיבה ב- 11 בינואר 2011, בנושא הערכות מניעת קריסות תשתיות התקשורת בשעת חירום.
מאיר שטרית: התקרית שהייתה ב"סלקום" לפני זמן מה הדליקה אורות אדומים אצל הרבה מאוד אנשים, גם אצלי, שדבר כזה יכול לקרות בכל חברה וגם יכול לקרות בהיקף לאומי בשעת חירום.
מאיר שטרית: זה יכול ליצור בלגן גדול.
מאיר שטרית: מה שקרה ב"סלקום" שיתק קבוצות גדולות של אנשים.
מאיר שטרית: תיאורטית זה יכול לקרות מחר בכל מקום, בכל חברה או בכולן יחד.
מאיר שטרית: השאלה מה משרד התקשורת עושה כדי להיערך בעניין הזה.
מאיר שטרית: שעת חירום היא שעת חירום וראינו מה קרה בשרפה האחרונה למשל, שם מי שנכנס לפעילות הייתה "מוטורולה" שהצילה קצת את המצב.
קריאה: מערכות התקשורת תיפקדו יפה מאוד באירוע גם הניידות וגם הנייחות.
מאיר שטרית: הרעיון לדיון הזה הוא לשמוע כיצד משרד התקשורת נערך למצב כזה בסלולר.
מאיר שטרית: מה עושים כדי למנוע תקלה חוזרת בשעת חירום.
מאיר שטרית: זה יכול להיות במצב חירום שהוא המצב הרגיש ביותר, מצב שיכול לשבש את כל החיים בארץ.
מאיר שטרית: פעם היו טלפונים קווים כשחלק השתבש היו עושים אפילו נל"ן – נקודה לנקודה, היום זה השתנה ולתקשורת יש משמעות עצומה, על המדינה לתפקד בשעת חירום.
מאיר שטרית: אנחנו נקיים את הדיון בנושא הזה ואני מקווה שנראה אתכם גם בדיון הזה.
מאיר שטרית: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מקדם בברכה את סגן שר הבריאות הרב ליצמן וכן מנכ"ל ד"ר רוני גמזו.
מאיר שטרית: זהו דיון שני שאנו מקיימים בחודש האחרון בנושא הספציפי הזה, ואני שמח ומודה על השתתפותם.
מאיר שטרית: רוני גמזו גם פעיל בנושא הזה, מתוך רצון לא לשחוק דברים אלא באמת לראות המשך עם תוצאות.
מאיר שטרית: בישיבה הקודמת, ניסינו להבין מה קורה במחשוב של מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: אני אומר בצער, הסתבר לנו בעצם שכל אשר יגורנו בא לנו.
מאיר שטרית: זאת אומרת שיש מצב בלתי ברור, של מה קורה בתוך המערכת ולאן פנינו מועדות.
מאיר שטרית: מסתבר, שפרויקטים שהוכנסו על ידי לפני שנים רבות.
מאיר שטרית: בשנת 1994, התחיל התהליך, בשנת 1998 כבר נגמר המכרז, ובשנת 2004 היינו אמורים להיות במצב שבו כל המערכות, הכול, מותקן ועובד.
מאיר שטרית: על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אנחנו רחוקים מאוד משם.
מאיר שטרית: גם מזור, שגם הוא התחיל בשנת 2004, רחוק מאוד במציאות.
מאיר שטרית: בדיון קודם, סגרנו את הנושאים השונים אני מקווה, עד כמה מערכת המחשוב מאוחדת.
מאיר שטרית: זה ייתן תשובה ופתרון לאזרח, שבמערכת הרפואה והבריאות שתהיה אחידות.
מאיר שטרית: הסתבר מתוך הדיון שאנחנו לא שם עדיין.
מאיר שטרית: עם זאת הועלו לפחות בדיון האחרון, אדוני השר, הועלתה התקווה, שמעתי את מנכ"ל המשרד לגבי המערכות.
מאיר שטרית: אמרתי לו הדבר המרכזי הוא שמערכת צריכה לדעת מה היא רוצה.
מאיר שטרית: ביום שהמערכת קובעת עמדה ומיידעת את בתי החולים ולא חשוב מי הם אם ממשלתיים אם של קופת חולים, אנחנו רוצים שתהיו שם, לא תהיה להם ברירה, הם כולם יצטרכו ליישר קו.
מאיר שטרית: אני חושב שלא צריך להכביר מילים בתוך המערכת הזאת צריך לאלץ את כולם להיכנס לאותו מעגל שמערכת הבריאות רוצה שנהיה בו.
מאיר שטרית: עכשיו אין צורך לבזבז משאבים.
מאיר שטרית: אחת השאלות שעלו בדיון האחרון, מדוע אי אפשר להביא ביחד את כל המערכות הללו, כל קופות החולים ומה שהן עושות, מה שהוא עושה בתחום הממשלתי, ולקחת את הטוב מכל קופה ולאחד שורות.
מאיר שטרית: ואם התוכנה של קופת חולים נגיד, טובה לעניין מסוים למערכת הבריאות, אין שום סיבה בעולם ש לא יאמץ אותה וייקח את התוכנה הזו לקופת חולים ולבתי החולים הממשלתיים וכך גם ההיפך, vice versa, בלי התחשבנות כספית.
מאיר שטרית: זה לצורך העניין.
מאיר שטרית: כי בסוף הדרך כולם חיים על חשבון הקופה הציבורית.
מאיר שטרית: זה אותו הכסף, זו אותה קופה, אותו ציבור.
מאיר שטרית: זה לא משנה מי פיתח קודם, מי שם אחר כך את הכסף, זה אמור לשרת את כלל הציבור בארץ.
מאיר שטרית: חבל לבזבז פעמיים כסף לאותה מטרה, כאשר באותו כסף אולי אפשר לעשות דברים אחרים.
מאיר שטרית: המגמה של הפגישה הזאת היא ליצור מפגש בין מנכ"ל ושר הבריאות לבין הנציגים של קופות החולים השונות במטרה ללמוד אכן האמנם ניתן להגיע לישורת הזאת, ליישר עמדות, להגיע ביחד לאיזושהי סיסטמה, לעבוד ביחד, ניקח את מה שטוב בכל מערכת ונגיע בסופו של דבר, אני מקווה, למערכת אחת שאפשר להגיד שכל מערכת הבריאות על כל שלוחותיה היא באותה מתכונת.
מאיר שטרית: בסוף הדרך זה יחסוך כסף לאזרח במדינת ישראל.
מאיר שטרית: זה יחסוך הרבה מאוד כספים, הרבה מאוד כאב ראש, הרבה פחות בעיות לאנשים, ייחסכו הרבה מאוד בעיות לחולים.
מאיר שטרית: כיוון שאם חולה היום מגיע לטיפול במרפאה א' או מרפאה ב' או בית חולים א' או בית חולים ב' ואחד לא יודע על השני, אני לא רוצה להגיד לרופאים מה האפשרויות והסיכונים שיש במצב הזה, שלא יודעים איזה תרופות הוא קיבל, מתי הוא קיבל אותן, מה המצב הקודם שלו, וצריך לעשות את כל הבדיקות מחדש כמו סיירת גנדי.
מאיר שטרית: אם אתה מאושפז בבית חולים א', מחר עובר לבית חולים ב', שמה מתחילים את הכול מחדש כאילו לא נעשה כלום קודם למרות שהוא עשה את הבדיקות אולי רק יומיים קודם, עושים את הכול מחדש.
מאיר שטרית: אנחנו מדברים על המחשוב, אפשר להעביר דף, ראיתי את זה עובד בעניין בדיקות דם, הרופא יכול לגשת למערכת, לראות את כל הפרטים של החולה, גם בדיקות, גם תוצאות, גם צילומים, זקנים או צעירים.
מאיר שטרית: מה שאתם רוצים.
מאיר שטרית: הכול קיים היום.
מאיר שטרית: עד כאן הפתיחה של הנושא.
מאיר שטרית: המטרה של הפגישה הזאת היא לראות האומנם ניתן לשלב ידיים ולצאת ביחד עם איזשהו דבר המקובל על כולם.
מאיר שטרית: השר ברשותך וגם בעזרתך אני רוצה לעקוב אחרי העניין הזה ולראות שזה לא ישקע לעוד עשר שנים.
יעקב ליצמן: תודה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה מאיר שטרית.
יעקב ליצמן: אני מציע שמנכ"ל רוני גמזו יפתח.
רוני גמזו: אני אתן לאיתן מלמד להציג את הדברים.
רוני גמזו: המטרה העיקרית היא כפי שכאן נאמר ליצור באמת מצב של חיבור מידע כאשר פציינט מגיע לבית החולים, משתחרר מבית החולים מבית חולים או מקופת חולים, ליצור חיבור ויתרון יחסי בתשתיות ובתוכנות בין נמר, מזור ומערכת בית החולים הממשלתית, דבר שנמצא בשירותי בריאות כללית.
איתן מלמד: אני מנהל אגף מערכת המחשוב במשרד הבריאות.
איתן מלמד: קודם כל אני ישר הולך לדרך הפתרון.
איתן מלמד: אנחנו הולכים בכיוון הזה כפי שהיו"ר הציג את הדברים, לנצל דברים שנעשו במדינה הזאת כדי לממש מטרות של משרד הבריאות.
איתן מלמד: אנחנו מדברים על מערכת שיתוף מידע שאמורה להציג בפני מי שמטפל באזרח את כלל המידע שקיים לגבי האזרח במערכות המידע השונות במדינת ישראל.
איתן מלמד: מערכת שיתוף מידע ברמה לאומית לא מוכרת לנו שהיא עובדת באיזשהו מקום אחר.
איתן מלמד: מדינת ישראל יש לה יתרון שיהיה קל לעשות את זה, מכמה סיבות.
איתן מלמד: ראשית, לכל אזרח יש תעודת זהות שמזהה אותו, מספר תעודת זהות שמזהה אותו, והמדינה היא יחסית קטנה, ובתי החולים וקופות החולים נמצאים ברמות מחשוב שקשה למצוא גם במתוקנות שבמדינות כולל ארצות הברית, ולכן אנחנו בנקודת התחלה טובה.
איתן מלמד: כאשר אזרח מגיע לבית חולים, בין אם מדובר בטיפול דחוף ובין אם מדובר בטיפול שנקבע מראש מה שאנחנו קוראים אלקטיבי.
איתן מלמד: כלל המידע שקיים לגביו, הן מהקופה שלו והן מבתי חולים אחרים שבהם החולה היה מאושפז, יהיה נגיש לאותם רופאים שאמורים לטפל בו לפני החלטה מה קורה, אם זה אשפוז או ניתוח וכן הלאה.
איתן מלמד: העובדה שהמידע נמצא בקצות האצבעות של הרופאים שמטפלים, לא רק שזה נותן להם אפשרות טובה יותר לטפל באזרח, זה חוסך משאבים מהמערכת.
איתן מלמד: בדיקות מעבדה מיותרות, צילומים שבוצעו בשבוע שעבר אין צורך לבצע אותם פעם נוספת כי הדברים לא משתנים כל כך מהר.
איתן מלמד: הדברים האלה בסופו של דבר מקטינים את משך הזמן של הבירור הרפואי עד לקבלת החלטה, ובסופו של דבר מקטינים גם את זמן האשפוז, ואנחנו יודעים שזמן אשפוז, ימי אשפוז זאת סוגיה מאוד רלוונטית.
איתן מלמד: לאחר שהאזרח משתחרר מבית החולים, הוא צריך לחזור לקופת החולים שלו ולקהילה והרופא המטפל, מטפל בו כאשר הוא בא לביקורת אליו.
איתן מלמד: לא יעלה על הדעת, שהמידע שנצבר לגביו במהלך האשפוז כולל במהלך הניתוח לא יהיה זמין לרופא המטפל בקהילה.
איתן מלמד: העובדה שהמידע שנצבר בבית החולים יהיה חלק ממערכת המידע של הקופה כך שהוא יקליד ויראה בתיקו של האזרח, המידע לא רק מהקופה אלא גם מבית החולים יהיה זמין, ללא ספק ישפר את מה שאנחנו קוראים המשך טיפול בקהילה.
איתן מלמד: סוגיה נוספת, היא מעבר של אזרחים מקופה לקופה.
איתן מלמד: יש לנו אפשרות במדינה, לאזרח שהוא יעבור מקופה לקופה.
איתן מלמד: עכשיו מה קורה כאשר הוא מגיע לקופה החדשה?
איתן מלמד: הוא טבולה ראזה.
איתן מלמד: הם לא מכירים אותו.
איתן מלמד: לא יעלה על הדעת הרי שמידע שנצבר אחרי עשרות שנים בקופה אחת לא יהיה זמין בקופה שנייה.
מאיר שטרית: התיק שלו לא עובר לקופה החדשה כשהוא עובר?
איתן מלמד: מקסימום, עובר איזשהו סיכום בכתב שהרופא אומר, הוא היה אצלי 30 שנה, טיפלתי בו בסוכרת וכן הלאה וכן הלאה.
איתן מלמד: אבל כלל התיק עם כלל המידע, הדברים האלה לא עוברים.
איתן מלמד: המטרה הרביעית, הנושא לשעת חירום.
איתן מלמד: בשעת חירום המרפאה שבה האזרח מטופל לצורך עניין נסגרה כי הם פינו את האזרחים.
איתן מלמד: עכשיו אותו אזרח יכול להגיע למרפאה של קופת חולים אחרת שנקבעה כמרפאה שנותנת שירות.
איתן מלמד: שוב, הוא מגיע והוא יהיה "טבולה ראסה", לא מכירים אותו שם.
איתן מלמד: הרופא בטח לא מכיר אותו.
איתן מלמד: אנחנו חייבים לתת אפשרות לרופא המטפל, תהא הקופה אשר תהא, להכיר את האזרח שעומד לפניו.
איתן מלמד: לא להתחיל לעשות עליו בדיקות ולא להתחיל לשאול אותו מה התרופות הקבועות שאתה מקבל וכן הלאה וכן הלאה.
איתן מלמד: אז אלה המטרות.
איתן מלמד: אנחנו מנסים להתלבש על פתרון שעובד היום בשירותי בריאות כללית.
איתן מלמד: הפתרון שנקרא בשם אופק.
איתן מלמד: זאת מערכת ששירותי בריאות כללית בנתה עבורה בגלל הייחוד שלה, הקונסטרוקציה.
איתן מלמד: זאת אומרת, שירותי בריאות כללית מכילים גם מרפאות בקהילה וגם בתי חולים.
איתן מלמד: הם הבינו מזמן את הצורך לשתף מידע ואנחנו רוצים להרחיב את הפתרון שנעשה בקופת חולים כדי לנצל אותו לכלל המדינה.
איתן מלמד: אם נסתכל על שקף שמפרט את פרישת בתי החולים.
איתן מלמד: מצד שמאל יש בתי החולים של קופת החולים, בצד ימים יש שני בתי חולים של הממשלה, שיבא ורמב"ם.
איתן מלמד: היום המערכת שנקראת אופק מקשרת בין כל בתי החולים של קופת החולים הכללית, הכלליים, הפסיכיאטריים, הגריאטריים, את כל המרפאות של קופת החולים הכללית, ושני בתי חולים של המדינה, שיבא ורמב"ם.
איתן מלמד: הכוונה היא כמובן להרחיב את המערכת.
איתן מלמד: מחקרים שנעשו הן בארצות הברית והן בארץ מצביעים על כך שמידע חסר בעת קבלה לאשפוז זה דבר שלא יעלה על הדעת שמשבש את הפעילות ואת ההחלטות שהרופאים צריכים לקבל.
איתן מלמד: יש לנו מאמר שהתפרסם בביטאון ההסתדרות הרפואית בארצות הברית והוא מצביע על האינפורמציה הזאת.
איתן מלמד: גם במדינת ישראל, מכון ברוקדייל עשה מחקר לגבי שיתוף מידע והצביע על כך שיש ירידה בבדיקות מיותרות שמתבצעות, כי יש עלייה במדדי איכות טיפול כתוצאה מהעובדה שהמידע הרפואי נגיש.
איתן מלמד: אפשר לתת את הפירוט של המחקר הזה אבל בסך הכול גם במדינת ישראל וגם בארצות הברית העובדה שמשתפים במידע מצביע על כך שגם חוסכים בעלויות וגם משפרים את איכות הרפואה.
איתן מלמד: לסיכום אני מציע שאולי ד"ר חיים גמזו יצביע על הנקודות העיקריות בסיכום של משרד הבריאות.
חיים רמון: כולכם הייתם עדים בחורף האחרון, למצוקת האשפוז העצומה בתוך המדינה.
חיים רמון: ברור לנו שחלק מזה יכול להיות מתוקן בתקשורת מחשובית טובה יותר בין המערכות.
חיים רמון: עכשיו אנחנו לא נכנסים וזה לא רשומה רפואית לאומית.
חיים רמון: המטרה היא אך ורק בנקודות כניסה ויציאה על פי חוק זכויות החולה להעביר מידע לטובת הטיפול של המטופל.
חיים רמון: זה יקטין את השיעור של טעויות במתן תרופות.
חיים רמון: הרבה פעמים לא יודעים שאסור לתת אינדיקציות עבר או קונטרה אינדיקציות, שיעורי אשפוזים מהמיון הרבה מאוד פעמים נעשים כי אתה לא מכיר טוב את ההיסטוריה של החולה.
חיים רמון: אם היית מכיר טוב יותר את ההיסטוריה של החולה לא היית מאשפז אותו.
חיים רמון: אתה יכול לזהות הרבה יותר טוב מצבים רפואיים, לקבל החלטות יותר טובות לגבי אבחנה ופרוצדורות, קליטה טובה יותר של המטופל המשוחרר לקהילה, הקטנת אשפוזים חוזרים.
חיים רמון: זה ברור לכולנו סיכום האשפוז מגיע עם החשבון.
חיים רמון: בעוד חודש וחצי.
חיים רמון: זה לא סביר.
חיים רמון: כמובן מה שנאמר כאן לגבי בדיקות מעבדה.
חיים רמון: כולכם מכירים את זה.
חיים רמון: לא סביר שבמדינה שלנו מישהו יוקרן שוב מכיוון שהמידע לא נגיש.
חיים רמון: והרבה מאוד פעמים קורה מצב שפציינט משוחרר עם המלצה טיפולית לאיזשהו טיפול, לאיזושהי תרופה.
חיים רמון: לוקח שבועיים שלושה עד שהוא רואה רופא ואז באמת הוא מתחיל לקבל את זה, כי הוא צריך את המרשם חתום על ידי קופת החולים, ואם אין לו את זה אז הוא יסתובב כמו פורפרה ולעיתים הוא יחזור לאשפוז.
חיים רמון: הדברים הללו יכולים להיפתר, וזאת הכוונה.
מאיר שטרית: בבקשה אדוני סגן השר.
יעקב ליצמן: רק שתי מילים וחצי.
יעקב ליצמן: ראשית, כפי שאמרתי לכם אנחנו עוסקים בזאת.
יעקב ליצמן: אני מקווה שאנחנו מתקדמים בקצב הנכון לסיים את הדברים.
יעקב ליצמן: על העבר אני לא יודע לענות לך.
יעקב ליצמן: שנית, אני רוצה לנצל את ההזדמנות שכולנו כאן, אני דורש כל הזמן שנוציא כרטיס לאותו חולה שיהיה בו כל המידע הרפואי עליו.
יעקב ליצמן: יש לנו בעיות עם משרד המשפטים בקשר לזה.
יעקב ליצמן: צריך לדחוף את זה.
יעקב ליצמן: אני לא מבין למה יש עיכובים.
מאיר שטרית: שישאלו את האזרחים.
יעקב ליצמן: צריך לחשוב על מקרה שלוקחים בן אדם בדחיפות לבית חולים והרופאים לא יודעים מה מותר להם, מה אסור להם בקשר לאותו מטופל.
יעקב ליצמן: בכרטיס אחד שבו יד את כל המידע היו מגיעים לפתרון.
יעקב ליצמן: אנחנו לא שמה כי היסטורית יש התנגדות במשרד המשפטים.
יעקב ליצמן: אני יכול גם להבין אותם אבל מתוך כל כך הרבה שמירה על זכויות הפרט יכולים לקרות הרבה מאוד דברים.
יעקב ליצמן: אנחנו משתדלים לקדם את היוזמה הזאת.
יעקב ליצמן: אומרים שמתכוונים אבל זה לא מה שרוצים.
מאיר שטרית: מייק גלאס ממשרד המשפטים, נמצא פה?
חיים רמון: מהצוות של מייק גלאס.
חיים רמון: אבל אנחנו עבדנו איתם ובעצם ההסכמות איתם הן שלפרויקט הזה ניתן ללכת כפרויקט שהם מוכנים והם מבינים את החשיבות הרפואית שלו.
ליצמן: עם כל מיני הגבלות.
חיים רמון: לכן לזה קיבלנו הסכמה וזה הולך תוך כדי הסכמה של משרד המשפטים.
מאיר שטרית: צריך שנעשה פה ישיבה עם משרד המשפטים?
חיים רמון: לא, אני לא בטוח שלפרויקטים האלו צריך.
חיים רמון: על הרשומה הרפואית.
חיים רמון: אפשר לעשות.
מאיר שטרית: נשמע מה הבעיות שלהם.
מאיר שטרית: אולי כמי שהיה שר משפטים אולי אני יכול לעזור לפתור את הבעיות.
מאיר שטרית: אני אקיים ישיבה עם משרד המשפטים ו ואני רוצה לשמוע באמת מה המגבלות ואיך אפשר לפתור אותן כי יכול להיות שיש פתרונות שאנחנו כרגע לא צופים אותן, אבל זה לא הדיון היום.
ליצמן: לא, זה לא הדיון היום.
ליצמן: אבל שמעיה פותר את כל הבעיות.
מאיר שטרית: בואו נשמע את ראשי משרד המשפטים, נראה מה הבעיות, אולי נמצא להם פתרונות לצורך העניין הזה.
מאיר שטרית: אם כן אני רוצה להתקדם בדיון הזה ולשמוע את האנשים הרלוונטיים לצורך הנושא הזה.
מאיר שטרית: אני אבקש ברשות
מאיר שטרית: כם לתת רשות דיבור ראשית לכמה מנכ"לים של קופות חולים במטרה להבין ולשמוע מהם האם הם מוכנים ללכת לשיתוף הפעולה הזה שמדובר בו עם משרד הבריאות.
מאיר שטרית: כשאני מדבר על שיתוף פעולה אני חושב שהגדרנו אותו בצורה די חדה וברורה.
מאיר שטרית: מה שיש היום קיים בתוך המערכת, הוא טוב, וניתן ללמוד ממנו ולהחיל את זה על כל המערכת, וזה לא משנה לאיזו קופה זה שייך.
מאיר שטרית: בעיניי זה נכס ציבורי שציבור שלם שילם פעם אחת את הכסף, לא צריך לשלם עליו 10 פעמים.
מאיר שטרית: ואני מציע ששיתוף הפעולה הזה יכול להיות פורה לכל הצדדים כי כל קופה צריכה מידע אולי שלמישהו אחר אין וגם כל בית חולים, גם הממשלה צריכה שלקופת חולים אין ולהיפך.
מאיר שטרית: אז מעניין אותי לשמוע פשוט בקצרה את מנכ"לי קופות החולים.
מאיר שטרית: נמצא איתנו מנכ"ל קופת חולים כללית, המנמ"ר שלהם ,יחיאל גפנר.
יחיאל גפנר: אצלנו, הדברים מול המשרד מוסדרים בצורה די טובה.
יחיאל גפנר: היו חילופי מכתבים בין המשרד לבין מנכ"ל קופת חולים כללית.
יחיאל גפנר: המנכ"ל שלנו ביקש אישור על נוסח שאושר על ידי מנכ"ל משרד הבריאות.
יחיאל גפנר: הנוסח הזה באופן כמעט בלתי מסויג קובע שגם המשרד וגם קופת חולים כללית יחליפו ידע ותוצרים שפותחו בעבר לתועלת שני הצדדים ולתועלת הציבור.
יחיאל גפנר: יש הסתייגויות קלות של זכויות יוצרים.
יחיאל גפנר: הן לא שייכות לשני הצדדים, או סודיות בהסכם כזה או אחר.
יחיאל גפנר: ולהוציא את ההסתייגויות הקלות האלו אין בעצם מגבלה לגבי הידע הזה.
יחיאל גפנר: בפועל אני יכול לומר שבמידת מה כבר התחילה פעילות בנושא.
מאיר שטרית: מנכ"ל קופת חולים מכבי.