GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אגב, אני חושב שאם אתם כאיגוד האינטרנט הייתם פונים לחברות שמוכרות מחשבים ומציעים את זה, יכול להיות שיהיה להם שווה.
מאיר שטרית: חברת "אפל" נותנת הנחות לסטודנטים שקונים אצלם מחשבים.
מאיר שטרית: אגב, בארצות הברית, כל סטודנט יכול לקנות מחשבים ותוכנות מוזלות בהשוואה לישראל.
מאיר שטרית: החברות עשו זאת בעצמן.
מאיר שטרית: את צודקת ואני תומך בבקשתך.
לאה נס: אנחנו נמצאים במו"מ עם חברה.
לאה נס: מסתבר שהבעיה היא לא הרכישה כמו הרצון והשימוש.
לאה נס: ברגע שהם ידעו להשתמש יהיה להם יותר רצון להשיג את המחשב.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: נמצא איתנו מנכ"ל משרד הבריאות, המלמ"ש של משרד הבריאות, מוזמנים לישיבה הזאת אנשים רבים נוספים מכל הסקטורים הרלוונטיים בנושא שעומד על סדר היום.
מאיר שטרית: הנושא כמובן הוא מחשוב מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: מנכ"ל משרד הבריאות משתתף היום בכנס גדול בתחום הזה.
מאיר שטרית: העדפתי לפתוח את הישיבה לא בלעדיו אלא כשהוא נמצא פה.
מאיר שטרית: זו הזדמנות בשבילי לברך את ד"ר רוני גמזו על מינויו לתפקיד מנכ"ל משרד הבריאות.
מאיר שטרית: זו פעם ראשונה שהוא אצלנו בוועדה.
מאיר שטרית: אני מאחל לך הצלחה רבה בתפקיד הקשה הזה.
מאיר שטרית: הוא לא קל.
מאיר שטרית: הצלחה ואומץ.
מאיר שטרית: דרושים שני הדברים הללו.
מאיר שטרית: בשביל לשנות את המצב במשרד הבריאות צריך ממש החלטות בעיניי מאוד דרסטיות, כדי לשנות את המצב ולהשתמש באותו כסף שיש למשרד בצורה אחרת, אני בטוח יותר טובה למדינה ולאזרחים, אבל זו שיחה אחרת, היא לא היום על סדר היום.
מאיר שטרית: הנושא על סדר היום היא כאמור מחשוב מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: אני רוצה לפתוח ולומר שהמטרה של הישיבה הזאת היא, מבחינתי לפחות, זה לא להטיח ביקורת באף אחד.
מאיר שטרית: המטרה היא ללמוד מה קורה במערכת הבריאות ולשאול שאלות תוך מגמה שאם יהיה צורך גם נוכל להמשיך בעתיד אבל לפחות נדע איפה אנחנו עומדים, לשאול שאלות בתחום הזה ולשמוע את האנשים הרלוונטיים בתחום הזה.
מאיר שטרית: אני הייתי  רוצה לפתוח ולומר שלצערי הנושא הזה נמשך כבר למעלה מ-10 שנים, הנושא של מחשוב מערכת הבריאות.
מאיר שטרית: זה גם על פי דוחות מבקר המדינה האחרונים שפורסמו פעמיים, פעם אחת בשנת 2008 ופעם שנייה בשנת 2010.
מאיר שטרית: מבקר המדינה מבקר את המערכת בצורה די חריפה.
מאיר שטרית: זה פרויקט שהתחיל לפני הרבה מאוד שנים, עבר גלגולים, עבר מחברה א' לחברה ב', עבר מחברה ב' לחברה ג', והיום היה אמור להתחיל לעבוד בכל בתי החולים.
מאיר שטרית: ישנם שני פרויקטים גדולים, אחד מהם זה נמר שזו מערכת ה-ERP, מערכת של 11 בתי חולים ממשלתיים.
מאיר שטרית: התקציב, העלות של זה לפי דברי מבקר המדינה הגיע ל-257 מיליון שקל פלוס 87 מיליון שקל אחזקה ל-5 השנים הקרובות.
מאיר שטרית: הפרויקט היה אמור לעבוד בכל בתי החולים כבר בשנת 2001.
מאיר שטרית: כמובן שהוא לא התחיל לעבוד בשנת 2001 בשום פנים ואופן.
מאיר שטרית: הוא לא הגיע לשם כלל.
מאיר שטרית: עד היום.
מאיר שטרית: היום הוא עובד לדעתי בעשרה בתי חולים.
מאיר שטרית: ובבית חולים רמב"ם למשל, או בתי חולים אחרים, מאחר והפרויקט לא התקדם ממשיכים לעשות שינויים של התוכנות שלהם שקיימות היום שעולות עוד כסף.
מאיר שטרית: מחר אולי יצטרכו לשנות אותן.
מאיר שטרית: פרויקט מזור לעומתו שהיה אמור להתחיל לעבוד בשנת 2001 ולאחר מכן נדחה לשנת 2003, בכל בתי החולים , 24 בתי חולים.
מאיר שטרית: עלותו גם היא 250 מיליון שקל.
מאיר שטרית: הפרויקט לא התחיל לעבוד בעצם.
מאיר שטרית: לפי דברי מבקר המדינה עד היום הזה הוא לא עובד.
מאיר שטרית: ופרויקט מזור אמור היה לתת בעצם מיגון, לא רק העניין של הניהול המינהלי שזה הנמר, אלא גם הכנסת כל המעבדות הרפואיות, חדרי ניתוח.
מאיר שטרית: ויש עוד שני פרויקטים נוספים.
מאיר שטרית: מרשם, המרשם הלאומי שאמור היה לתת תשובה שכל רופא שרואה  חולה יקבל את המשוב כדי למנוע התנגשויות במתן תרופות שנוגדות אחת את ההשפעה של השנייה.
מאיר שטרית: גם הפרויקט הזה נמצא באוויר ובעצם לא עובד הלכה למעשה.
מאיר שטרית: היום לפי מה שהתרשמתי מהנתונים שנמסרו לי על ידי אגף המחקר והמידע של הכנסת, אז אם החולה לא מגיע לרופא שמטפל בו, הרופא הזה לא יכול לראות את הנתונים.
מאיר שטרית: פרט לרופא שמטפל חולה, רופא המשפחה שלו, רופא שמטפל בו ממש יש לו גישה לנתונים ולרופאים אחרים אין גישה לנתונים עדיין.
מאיר שטרית: זה פרויקט מה שנקרא רשומה לאומית בתוך המערכת.
מאיר שטרית: וכל מה שאני אומר אגב אלה ציטוטים מתוך דוח מבקר המדינה האחרון שפורסם במאי 2010.
מאיר שטרית: עוד פרויקט אחד היה רישום החיסונים הלאומי.
מאיר שטרית: הרעיון היה ליצור רח"ל אחר, רח"לי.
מאיר שטרית: במשרד הביטחון יש מה שנקרא רח"ל, רשת חירום לאומית.
מאיר שטרית: רחל"י לעומת זאת פרושה רשת חיסון לאומית ישראלית.
מאיר שטרית: אז רחל"י זה שם יותר נחמד.
מאיר שטרית: הרעיון הוא ליצור מצב שידעו מי חוסן?
מאיר שטרית: מתי חוסן ?
מאיר שטרית: איך חוסן?
מאיר שטרית: איזה חיסונים היו לו?
מאיר שטרית: לעתיד זה דבר חשוב.
מאיר שטרית: אני מדבר גם מנקודת מבט אישית.
מאיר שטרית: הבן שלי לומד בניו יורק ב_New School of Music.
מאיר שטרית: הוא פסנתרן ג'אז.
מאיר שטרית: כשהוא הגיע לבית ספר, שם מסודרים.
מאיר שטרית: אמרו לו, אין דבר כזה, אתה לא תוכל להיכנס לבית ספר עד שלא תראה לנו פנקס חיסונים שנדע איזה חיסונים עשית.
מאיר שטרית: עכשיו, לך תחפש פנקס חיסונים כשהוא היה בגיל חמש או שבע.
מאיר שטרית: עשו חיסונים אז כשהוא היה בגן ילדים, בבית ספר.
מאיר שטרית: איפה הוא ימצא פנקס חיסונים?
מאיר שטרית: התחלתי לצלצל למשרד הבריאות, באזור שלנו, לחפש, אין.
מאיר שטרית: אמרו לי בית ספר.
מאיר שטרית: הלכתי לבית הספר שלו.
מאיר שטרית: חיפשנו בארכיבים.
מאיר שטרית: לא הצלחנו למצוא בשום פנים ואופן.
מאיר שטרית: אני מודה כהורה לא שמרתי על פנקס החיסונים שלו.
מאיר שטרית: מאז היותו בן ילדים, לא חשבתי שזה יהיה נחוץ יותר.
מאיר שטרית: הוא גם עבר בצבא חיסונים כלשהם.
מאיר שטרית: ניסיתי בצבא להשיג איזה חיסונים הוא עשה.
מאיר שטרית: גם בלתי אפשרי.
מאיר שטרית: אי אפשר למצוא פנקס חיסונים ממשי.
מאיר שטרית: התוצאה הסופית היתה שהוא נאלץ לעשות את כל החיסונים מחדש בארצות הברית.
מאיר שטרית: לא היתה ברירה.
מאיר שטרית: הם אמרו, לא מקבלים אותך לבית ספר בלי זה.
מאיר שטרית: תעשה חיסונים מחדש.
מאיר שטרית: לכן בהחלט יש חשיבות לעניין הזה של מרשם חיסונים לאומי בעיקר לדורות הצעירים שבעתיד יהיה להם רישום.
מאיר שטרית: גם אי אפשר לעשות רברס.
מאיר שטרית: אפשר מהיום קדימה להסתכל רחוק קדימה שיהיה מרשם חיסונים.
מאיר שטרית: זה לא סיפור כזה גדול.
מאיר שטרית: לנוכח כל השאלות האלה אני ביקשתי להביא את האנשים הנוגעים בדבר ולשמוע דברים.
מאיר שטרית: בעיקר כאשר מדובר פה על שתי מערכות שהן לא מערכות של המצאה מחדש, אלא שימוש בבסיס נתונים שהמדינה משתמשת בו כבר.SAP זה מערכת של בסיס נתונים גרמני למיטב  ידיעתי, שניתן להתאים אותו לצרכים שלך.
מאיר שטרית: זו תוכנת מדף שאתה יכול לעשות בה אינדיקציות שונות למה שאתה צריך ועם זה למשל עשו את תוכנית המרכבה שמטפלת בכל תקציבי המדינה ואמורים היו להשתמש באותו בסיס נתונים כבר כדי לעשות את הפרויקטים הללו שציינתי, שהם כרגע, לפחות לפי ההתרשמות שלי מדוח מבקר המדינה די בצליעה.
מאיר שטרית: לכן ביקשתי לזמן את האנשים הנוגעים בדבר, לשמוע מה קורה, מה מתרחש, ללמוד, שבעתיד נשאל את השאלות ונוכל לעקוב אחרי הביצוע של העניין.
מאיר שטרית: אני חושב שזה חשוב ביותר שפרויקטים כאלה אכן יעלו על דרך המלך כי הם חשובים לכל אזרח במדינה, בוודאי לשר הבריאות.
מאיר שטרית: יש היבטים שונים כמובן לפרויקטים של מחשוב כאלה, ונשאל את השאלות האלה בהמשך.
מאיר שטרית: לא סתם אבנר פינצ'וק יושב פה.
מאיר שטרית: הוא בא להרוויח את לחמו.
מאיר שטרית: ובצדק.
מאיר שטרית: כי כאשר במערכת הבריאות מעלים על מחשב נגיד את כל המחלות של אדם ואת התרופות שהוא מקבל ואת כל הסיפור, אז השאלה מי תוקע לידינו שיש שמירה על הנתונים הללו, שהם נשמרים בסודיות וזה לא יהיה שוק פרוע שכל אחד יכול להשתמש בנתונים ותהיה פה שבירת פרטיות של אנשים.
מאיר שטרית: מה מידת ההגנה על הפרטים האלה?
מאיר שטרית: בין היתר כי הונח על שולחן הוועדה מסמך שחובר על ידי פורום הפסיכולוגים והעובדים הסוציאליים ובריאות הנפש למען רפורמה מיטיבה שבו הם מעלים שאלות ביחס לעניין של הפרטת מערכת בריאות הנפש.
מאיר שטרית: טענתם היא שאנחנו לא רוצים לגרום לכך שכל מחלות הנפש של אנשים בעצם ייחשפו במחשב וכל מאן דהוא יוכל להסתכל בנתונים הנפשיים של אדם, דבר שיכול להחמיר מאוד של אנשים שנמצאים בטיפול נפשי או בטיפול פסיכיאטרי ולהשפיע על מצבם ועל מקומם.
מאיר שטרית: את השאלות האלה נשאל בסוף.
מאיר שטרית: אבל שלב אחרי שלב.
מאיר שטרית: רשות הדיבור לד"ר רוני גמזו.
רוני גמזו: קודם כל תודה רבה על הדיון הזה.
רוני גמזו: איכשהו מערכת הבריאות היא סוגיה שהיא צריכה להיות ברמת העשייה בעדיפויות גבוהות של מנכ"ל משרד הבריאות.
רוני גמזו: יש לנו מערכת בריאות, אנחנו נוהגים לומר טובה.
רוני גמזו: יש לנו מערכת בריאות שמאפיינים אותה גם הרבה דברים, בסך הכול מערכת די קומפקטית.
רוני גמזו: יש 4 קופות חולים, יש בתי חולים ציבוריים.
רוני גמזו: הכלליים הם רובם ציבוריים תחת מטריה של כולנו.
רוני גמזו: וצריך בעצם לסדר מערכת שיוצרת גם מחשוב נכון בצד ה-ERP  שלה, התפעולי שלה, וגם בצד הקליני שלה, תיק חולה ממחושב.
רוני גמזו: אנחנו מיד נתאר את הסטטוס של נמר.
רוני גמזו: צריך לשים לב, נמר זו מערכת שמבוססת אך ורק על ידי החולים הכלליים הממשלתיים.
רוני גמזו: מזור זה השלמה של הנמר.
רוני גמזו: זה בעצם תואם המרכבה שאמור לבוא ולעטוף את מערכת נמר ולתת לה את יתר המודולים הנדרשים לתפעול מערכת רפואית בתוך בית חולים.
רוני גמזו: הזכיר היושב ראש שטרית גם את הנושא של רשומה רפואית לאומית.
רוני גמזו: אני אתייחס לזה גם כן בהמשך.
רוני גמזו: אני אציג פרויקט שכרגע אנחנו ממש בשלב של ההשקה שלו, של יצירת סטנדרטיזציה לתיק חולה ממחושב בכלל מערכת הבריאות.
רוני גמזו: ויתר הדברים שתיארת, הדברים שקשורים למחשוב הוא תחום של בריאות הציבור, אם זה החיסונים, אם זה בריאות התלמיד, אם זה שירות המזון, אגף הרוקחות, אמ"ר וכולי.
רוני גמזו: זה כבר, ממש אני צולל  לתוך משרדי היחידות בתוך משרד הבריאות.
רוני גמזו: מכיוון ששני הפרויקטים המרכזיים הם הנמר והמזור והחיבור המתבקש ביניהם הוא ההשלמה המתבקשת ביניהם, אנחנו נשים אותם בראשית כמצגת ונציג את הסטטוס שבה הם נמצאים כרגע.
רוני גמזו: איתן יציג ולאחר מכן אנחנו נענה על כל השאלות.
רוני גמזו: אני מבטיח בסוף הפגישה הזו יהיה מצפן מאוד ברור לאן המערכת שלנו הולכת וכל הדברים שתיארתי כרגע, ולאן היא גם לא הולכת.
מאיר שטרית: איתן מלמד הוא מנהל אגף המחשוב של משרד הבריאות.
איתן מלמד: תודה  רבה.
איתן מלמד: אנחנו נתחיל עם מערכת נמר.
איתן מלמד: צודק חבר הכנסת מאיר שטרית, הרעיונות להריץ מערכת שתעשה סדר במחשוב שאנחנו קוראים לו ATD לבתי חולים ממשלתיים כלליים זה הוא רעיון שהתחיל להתגלגל בשנת 1995.
איתן מלמד: בשנת 1998 הוא יצא לדרך והבחירה בפלטפורמה של SAP כחבילת תוכנה זה היה הפתרון.
איתן מלמד: נכון שלקח זמן מהמועד שהתחיל הפרויקט, משנת 1998 עד אשר זה עלה לאוויר בבית החולים הראשון בשנת 2003.
איתן מלמד: עיקר הזמן שעבר נבע מכך שהיה צורך לבצע די הרבה התאמות כדי להביא מערכת שפעלה בעיקר בבתי חולים במדינות כמו גרמניה, אוסטריה, צפון אמריקה ולהתאים אותן למערכת ההתחשבנות הישראלית עם קופות חולים.
איתן מלמד: עיקר הזמן הושקע בהתאמת המערכת וצורת ההתחשבנות הנהוגה במדינת ישראל והיא יחסית מורכבת.
איתן מלמד: ובית החולים הראשון עלה לאוויר בשנת 2003.
איתן מלמד: בגדול מערכת SAP נותנת מענה קודם כל לאדמיניסטרציה.
איתן מלמד: כשאנחנו אומרים את זה אנחנו מתכוונים לכל התיעוד שקורה כאשר נכנס מישהו דרך שער בית החולים, בין אם זה שער האשפוז, המיון או מרפאות חוץ, רישום השירותים שניתנים במהלך השהות שלו בבית החולים.
איתן מלמד: בסופו של דבר הוצאת חשבון לגורם הממונה בין אם זה קופת חולים, צבא הגנה לישראל, ביטוח לאומי, חברת ביטוח כזו או אחרת וכן הלאה.
איתן מלמד: זה אמור לגבי התחשבנות נטו.
איתן מלמד: נכנסת, היית במרפאה, קיבלת שירות כזה וכזה, מחירון משרד הבריאות הוא זה וזה, בסוף החודש יוצאת חשבונית.
איתן מלמד: וזה רק בתי חולים כלליים.
איתן מלמד: הפרויקט נועד לבתי החולים הממשלתיים כלליים כאשר בשאר בתי החולים הפסיכיאטרים והגריאטריים, גם שם פועלת מערכת ATD.
איתן מלמד: אנחנו מתכוונים למערכת ATD של משרד הבריאות.
איתן מלמד: זה מבוסס לא רק עם כלי הפיתוח שלו.
איתן מלמד: היא עובדת ב-13 בתי חולים וגם בבית החולים בנצרת היא עובדת.
רחל אדטו: בתי החולים הציבוריים בהם יש כבר חוק בריאות אבל הדבר הוא שיש שם מערכות שונות עצמאיות.
רחל אדטו: הם פיתחו מערכת עצמאית.
רחל אדטו: אני מכירה בדיוק את כל התהליך הזה.
מאיר שטרית: הם בתי חולים של קופת חולים או משהו אחר?
איתן מלמד: משהו אחר.
רוני גמזו: במקרה בתי החולים של קופת חולים זה משהו אחר אבל הם גם כן על מנוע של ACIP.
רוני גמזו: לא אותה תוכנה.
רוני גמזו: פיתוח שמתאים להם.
רוני גמזו: אם יישאר לנו זמן אני אראה לכם תהליך שבו אנחנו מכוונים לכיוון של איזושהי סטנדרטיזציה בין כל המערכות במערכת הבריאות.
איתן מלמד: מודולים נוספים שפרויקט הנמר בא לתת להם מענה זה מודולים שעוסקים בצד של הניהול המחלקתי, מי נכנס, לאיזה מיטה, באיזה חדר וכן הלאה.
איתן מלמד: הוא מטפל גם בנושא של המעבדות ונושא הרדיולוגיה בחדרי הניתוח.
איתן מלמד: בחדרי הניתוח יש מחסור בכל בתי החולים והניהול שלו הוא ניהול מאוד מורכב ודורש תשומת לב מיוחדת.
איתן מלמד: כמו כל תוכנה אנחנו צריכים לשדרג מפעם לפעם את הפלטפורמה.
איתן מלמד: אנחנו נמצאים כרגע בתהליך של שדרוג הפלטפורמה.
איתן מלמד: נותר עוד בית חולים אחד או משהו כזה כדי להשלים את השדרוג, ועם ההשלמה של השדרוג נגיע לגרסה שמאפשרת לנו פרופורציונאליות יותר רחבה בעיקר בתחום הקליני.
מאיר שטרית: הבנתי  שבית חולים רמב"ם לא עובד בתחום הזה.
איתן מלמד: בית חולים רמב"ם למען הגילוי הנאות, ברמב"ם יש מערכת קלינית בשם אורניטרס שמחליפה חלק מהפונקציונאלית שנמר הביא איתו.
איתן מלמד: רמב"ם העדיף להישאר עם הפונקציונאליות הקלינית שיש בתוך המערכת של האורניטרס.
איתן מלמד: בתי החולים האחרים שלא היתה להם מערכת העדיפו להשתמש ביכולות של  ACP.
איתן מלמד: אנחנו מדינה חופשית.
רוני גמזו: אני חייב לומר משהו לגבי זה.
רוני גמזו: אני בא במקור מבית חולים שמשתמש, שבעצם מיישם את כל המודולים של מערכת הנמר.
רוני גמזו: כל המודולים שקיימים, בית חולים איכילוב.
רוני גמזו: לעומת זאת בית חולים רמב"ם הוא בית חולים שמיישם חלק מהמודולים וחלק גדול מאוד מהמודולים הוא מיישם על ידי מערכת של תיק חולה ממוחשב, מערכת פרומיתיאוס.
רוני גמזו: אני לא רואים את הבעיה שיש בית חולים שפיתח נישה שהיא נותנת לו ניהול טוב יותר, מותאם יותר למערכות שלו.
רוני גמזו: אנחנו לא תמיד רואים את הצורך לכפות הר כגיגית עליהם.
רוני גמזו: אני אתאר בהמשך האם זה גם כן מהלך נכון לייבא את הפרומתיאוס לתוך עוד 9 בתי חולים.
מאיר שטרית: גם בית חולים תל השומר אני הבנתי לא עובד כך.
רוני גמזו: לא. הדבר המיוחד בבית חולים תל השומר זה שהוא שכלל לא עובד בנמר.
רוני גמזו: הוא לא עובד בנמר מאלף עד תו.
רוני גמזו: יש לו מערכת ATD  משלו.
רוני גמזו: אני נכנסתי לתפקיד לפני חצי שנה.
רוני גמזו: המשימה שלי היא לשכנע את הנהלת בית החולים שיבא להיכנס ולראות את היתרונות של מערכת הנמר.
רוני גמזו: התחילו שיחות בהקשר הזה.
רוני גמזו: אני חושב שהראייה העתידית שלהם היא לא נכונה בהקשר של להימנע כלל מלהיכנס למערכת הנמר.
איתן מלמד: לאחר שעשינו את השדרוג למעשה פתחנו אופציה בפני הפלטפורמה לבצע משימות שהן הרבה יותר בתחום הקליני.
איתן מלמד: נסמכים על פיתוחים שקורים כל הזמן תחת SAP או חברות בנות שלה שנקראות GSD .
איתן מלמד: אלה נרכשו על ידי סימנס.
איתן מלמד: למעשה המהלך לשנה הקרובה הוא לנצל את אלמנט השדרוג ולהביא יכולות קליניות הרבה יותר רבות בתחום של התרופות, בתחום של האספקט הקליני במכונים בצורה יותר מפורטת.
איתן מלמד: מה שנותר לנו עוד זה בקטע של המעבדות.
איתן מלמד: למעשה המעבדות חולקו לשני שלבים.
איתן מלמד: בשלב הראשון המטולוגיה וכימיה, בשלב השני מיקרוביולוגיה.
איתן מלמד: למעשה אנחנו נמצאים עכשיו בסוף שלב ב' של הנושא הזה ולמעשה אפשר להגיד שהתוכנית להוציא הסוגיה של שיבא, התוכנית שנקבעה אי שם בשנת 1998 בפרישת הנמר תגיע השנה לסיומה.
מאיר שטרית: זאת אומרת שכל בתי החולים הממשלתיים פרט לתל השומר ורמב"ם עובדים בשיטה הזאת.
איתן מלמד: הוא כלול בעשירייה.
רוני גמזו: לא. לא.
רוני גמזו: לא. יש מגוון כמה מודולים אתה מיישם מתוך מערכת הנמר.
רוני גמזו: אפשר לומר שרמב"ם הוא בית החולים שנמצא בנמר אבל מיישם את הכי פחות מודולים.
רוני גמזו: זאת אומרת הוא לא צריך בנמר ליישם הרבה מאוד מודולים שבתי החולים האחרים מיישמים אותם.
איתן מלמד: עכשיו אולי אני אעבור לדבר על מערכת מזור.
מאיר שטרית: מה המדיניות לגבי מערכת מזור?
רוני גמזו: צריך להבין משהו.
רוני גמזו: אני רוצה לומר רק משהו אחד לגבי מערכת הנמר.
רוני גמזו: יש הערות פה ושם לגבי האם הנמר עמד ביעדים התקציביים שלו או לא עמד ביעדים התקציביים שלו.
רוני גמזו: גם מתוך קריאת דוח מבקר המדינה, גם מתוך היכרות הנושא, הנמר זו אחת מהפרויקטים שעמדו, בפרויקטי מחשוב מערכות מידע, עמדו בתקציב שלו לאורך כל הדרך.
רוני גמזו: גם כיום עם כל האתגרים שעומדים בפניו והמעבר והשדרוג האחרון הוא היה אתגר עצום.
רוני גמזו: היה שדרוג ל-ECC6.
רוני גמזו: הוא שדרוג מאוד מורכב בתוך מערכות שכאלו.
רוני גמזו: צריך לעצור בית חולים ולשדרג.
רוני גמזו: זה לא פשוט לעצור בית חולים.
רוני גמזו: כל זה בוצע בסופו של דבר כמעט עד בית חולים נוסף אחד שנשאר בתוך הביצוע.
רוני גמזו: ללא תקלות.
מאיר שטרית: מצד שני אני מבין שיש איחור בביצוע הפרויקט של 7 שנים.
מאיר שטרית: החברות שזכו במכרז הן לא מחויבות ללוח זמנים?
מאיר שטרית: להכנה?
מאיר שטרית: בפתיחה?
מאיר שטרית: הכנת התוכנה?
מאיר שטרית: להטמעה?
מאיר שטרית: לא היו הגדרות בתוך המכרז לגבי לוחות הזמנים מתי גומרים את הפיתוח, מתי מטמיעים אותו?
מאיר שטרית: זאת אומרת, לפי לוח זמנים שמבקר המדינה מתאר זה נסחב לאין סוף.
מאיר שטרית: לא היתה שום ענישה של החברות על לוח הזמנים המפגר מאוד מאוד.
מאיר שטרית: אנחנו מדברים על 95 מתי שהגו את הרעיון.
מאיר שטרית: אנחנו כבר בשנת 2011.
מאיר שטרית: אתה אומר לעצמך אולי זה כבר לא רלוונטי.
רוני גמזו: הפיגור העיקרי היה בשנות ההתחלה עד לעלייה לאוויר הראשונה בשנת 2003.
רוני גמזו: מהעלייה לאוויר הראשונה בשנת 2003 , אנחנו נמצאים עכשיו בשנת 2010, עברו 7 שנים, יש לנו 10 בתי חולים שהעלו מודולים כבדים, ענקיים.
רוני גמזו: אני באתי מתוך בית חולים איכילוב שהעלה מודולים ענקיים.
רוני גמזו: כל מודול כזה להעלות בתוך חיי העבודה של בית חולים זה דבר ענק ומסובך ולהשלים את כל זה בשבע שנים משנת  2003 עד שנת 2010 עם מערכות billing שיש לך למולך קופות חולים שגם כאן כל שינוי קטן, כל טעות קטנה גורמת להם נזקים בתוך מערכת הבריאות שלנו שאמורה להיות מאוזנת, תוך כדי זה כניסה והחלטה של כניסה גם למערכות קליניות, תוך כדי זה SAP שבשלב הראשון של כריתת החוזה לא היתה בפתרונות קליניים, תוך כדי זה היא התקשרה עם סימנס, GSD,  מערכות נוספות שהתחילו לתת פתרונות קליניים שמתפתחים תוך כדי תנועה בתוך המערכת, 7 שנים 10 בתי חולים, רוב מערכת האשפוז במדינת ישראל.
רוני גמזו: אפשר היה לעשות את זה בארבע או חמש שנים אולי במהירות רבה מאוד אבל יכלו אז להיות תקלות.
רוני גמזו: אנחנו חווינו תקלה לפני שנה וחצי, איזושהי תקלה שקשורה בממשק מסוים של המעבדות.
רוני גמזו: תאר לך שהיו מתרחשות תקלות כאלו רבות בדברים רבים אחרים.
רוני גמזו: לא סתם.
רוני גמזו: לדוגמה, תשובות פתולוגיות, בנק הדם, כל הדברים האלו נשארים לסוף כי אנחנו לא רוצים לטעות.
איתן מלמד: הרעיון המרכזי ואני הייתי בחדר הזה די הרבה פעמים בנושא הזה.
איתן מלמד: הרעיון המרכזי, לנצל את העובדה שמערכת נמר רצה בתשתית של 20 SAP  והיא כוללת כבר את המודולים מבחינת כוח אדם שחסרים היום.
איתן מלמד: והאמת שאילו לא היו מגבלות תקציב אני מניח שמדינת ישראל היתה, אילו היה מדובר על היום, היא היתה שמה את כל החבילה על המודול.
איתן מלמד: נכון הוא לקחת את המערכת שכבר פועלת שלמעשה המודולים נמצאים בהתקנה.
איתן מלמד: זאת אומרת שכאשר אתה מתקין SAP אתה למעשה מתקין גם את המודול הפיננסי הלוגיסטי על  כוח אדם.
איתן מלמד: אבל אין לך רשות להשתמש בהם.
איתן מלמד: הם נמצאים כבר.
איתן מלמד: נשים בצד את העבודה של ההתאמה והנושא הספציפי של ניהול בית חולים.
מאיר שטרית: מערכת מזור אמורה להיות כלי ניהולי או שמערכת הנמר היא הכלי הניהולי?
רוני גמזו: מערכת המזור מוסיפה את המודולים הבאים.
רוני גמזו: אנחנו במערכת הנמר יש לנו את המודול של ה-billing.
רוני גמזו: אין את המודול של הניהול הפיננסי.
רוני גמזו: היום בתי החולים הממשלתיים מנהלים את המודול הפיננסי על ידי מערכת שנמצאת בממשק למערכת הנמר, מערכת הפיב, ברוב בתי החולים הממשלתיים, אז זה ה-FI' זה הפיננסי.
רוני גמזו: בנוסף יש את המערכת HR זו מערכת ניהול כוח האדם שקיימת והדבר השלישי שהוא נתח עיקרי וגדול זה המערכת הלוגיסטית, שהיום בתי החולים מנהלות מערכות לוגיסטיות מיושנות, רבים מהם.
רוני גמזו: זה פרויקט המרכבה של משרדי הממשלה.
רוני גמזו: לקחת את פרויקט המרכבה כמו שהוא ולהצמיד אותו למערכת הנמר זה כמעט בלתי אפשרי.
רוני גמזו: לכן באו ותפרו ואמרו פתרון למערכת הבריאות צריך להיות פתרון אחר ונתנו לזה גם שם אחר, ההתאמות צריכות להיות טיפה שונות, וזה הפרויקט שהתעכב.
רוני גמזו: האמן לי אפילו אני עוד לא יודע למה, בשנה שנתיים האחרונות.
רוני גמזו: אני נכנסתי לתפקיד, הבנתי שועדת ההיגוי של מזור לא מתפקדת בצורה ראויה.
רוני גמזו: שינינו את ועדת ההיגוי וכרגע אנחנו נמצאים בתהליך שבו פרויקט המזור מתחיל להידחף.
רוני גמזו: אנחנו מחפשים מנהל פרויקט וכל יתר התהליכים שאמורים להיות קשורים בזה, מכרזים, מציאת ספקים, למזור.
מאיר שטרית: זה בקשר למערכת מזור.
מאיר שטרית: אני רק רוצה להבהיר דברים, תקן אותי אם אני טועה.
מאיר שטרית: אתה אומר מערכת הנמר קיימת ב-10 בתי חולים בישראל, זה לא עובד בתל השומר, זה עובד ברמב"ם חלקית.
מאיר שטרית: מודולים מסוימים חלקית.
מאיר שטרית: זה לא עובד בכל 24 בתי החולים הממשלתיים האחרים שאינם בתי חולים כלליים.
רוני גמזו: למה 24 בתי חולים?
רוני גמזו: יש לנו עוד 8 בתי חולים לבריאות הנפש.
רוני גמזו: ויש לנו עוד 4 מרכזים גריאטריים.
מאיר שטרית: עוד 13 בתי חולים.
מאיר שטרית: שמה פרויקט הנמר לא עובד.
מאיר שטרית: לא עובד שם נמר.
מאיר שטרית: מזור עכשיו, הרעיון של מזור הוא להכניס את כל הנושא של ניהול כוח אדם לבתי חולים, לוגיסטיקה של בתי חולים ופיננסים של בתי חולים לכל בתי החולים שכלולים בפרויקט הנמר.
מאיר שטרית: זאת אומרת זה לא חל על בית חולים תל השומר ולא חל על בית חולים רמב"ם.
רוני גמזו: שאלה מצוינת.
רוני גמזו: בית חולים רמב"ם.
רוני גמזו: שאלה מצוינת לגבי בית חולים תל השומר.
רוני גמזו: ואמרתי כל הנושא של בית חולים תל  השומר יגיע לדיון ביני לבין מנכ"ל תל השומר פרופ' רוטשטיין כדי לשמוע מה הפתרונות שהם חושבים עליהם.
רוני גמזו: אני לא רואה את בית החולים הזה שהוא בית החולים הגדול ביותר, לאורך זמן מייצר פרויקט עם פתרונות משלו.
רוני גמזו: הפתרונות היו צריכים לעבור דרך מנכ"ל משרד הבריאות.
מאיר שטרית: עכשיו, הפרויקט הזה עוד לא יצא לדרך כי לא יצאו עוד מכרזים.
מאיר שטרית: אתם שוקלים אפשרות לעשות מכרז שבו תהיה אינטגרציה של העניין?
מאיר שטרית: אתם צריכים גוף אחד אחראי שעושה את כל העניין.
מאיר שטרית: אני מניח שיש הכנת RFI.
מאיר שטרית: אתם צריכים לקחת מישהו שקובע איך אתם רוצים לקבל את התשובה מבחינת המחשוב, מה התוצאה שאתם רוצים לקבל.
מאיר שטרית: ואת זה להוציא למכרז.
מאיר שטרית: ולקבל תשובות של אנשים שמתחייבים בלוח זמנים לביצוע, להטמעה, וכולי.
מאיר שטרית: וכל איחור של יום אחד אחוז אחד פחות מהתקציב, בתור ענישה.
מאיר שטרית: אני עשיתי מכרזים, שיטה כזאת עובדת תמיד עובדת הכי טוב.
מאיר שטרית: הוא מאחר מאה ימים הוא עושה את זה בחינם.
רוני גמזו: זה התהליך שמתרחש בימים אלה.
רוני גמזו: יש ועדת היגוי עליונה שכוללת גם אנשים מתוך...
מאיר שטרית: אתה לא היושב ראש שלה?
רוני גמזו: יש מספר ועדות היגוי.
רוני גמזו: אני יושב ראש ועדת ההיגוי העליונה.
רוני גמזו: יש שמה מספר גורמים.
רוני גמזו: חלקם מתוך משרד האוצר מכיוון שזה נושא כבד.
רוני גמזו: טל הרמתי נמצא שם, אגף תקציבים נמצאים שם.
רוני גמזו: מעבר לכך יש כאן מספר שאלות שאנחנו כרגע מתחבטים בהם.
רוני גמזו: הם יותר מדי בוסר כדי להעלות אותם כאן.
רוני גמזו: אבל אני מניח שתוך חודשיים יש לנו מפת דרכים ברורה על תהליך העבודה שיהיה במערכת הנמר ועל עקרונות העבודה שיהיו במערכת הנמר.
מאיר שטרית: מה שאני רוצה להדגיש, המערכות שמטפלים בהן הן אינן מערכות out of the blue.
מאיר שטרית: קיימות מערכות בעולם הרבה מערכות כאלה של ניהול כספים, גם בארץ, ניהול כספים, ניהול כוח אדם, ניהול לוגיסטי.
מאיר שטרית: הרי לא ממציאים את הגלגל מחדש.
מאיר שטרית: הדברים האלה קיימים, עובדים.
מאיר שטרית: אפילו מערכת המרכבה עושה את זה בתוך משרדי הממשלה.
מאיר שטרית: לכן אין סיבה שפה יהיה איזשהו תהליך בלתי צפוי.
מאיר שטרית: אני חושב שבכלל, המערכת אני מוכרח לומר, אני לא יודע מי קבע את המדיניות בזמנו משרד הבריאות וכן הלאה, אבל בעיניי נחוץ לדעתי וחשוב מאוד שכל בתי החולים בארץ, לא משנה בכלל למי הם שייכים, לקופת חולים כללית, יעבדו ברשת אחת.
מאיר שטרית: שיהיה ברור שכולם עובדים על אותה מערכת, על אותו דבר.
מאיר שטרית: זה היה מקל לכולם את החיים אני מתאר לעצמי.
מאיר שטרית: זה לא קיים היום.
איתן מלמד: אם קופת חולים כללית תרשה.
מאיר שטרית: זה עסק פרטי?
מאיר שטרית: היא מקבלת כסף מהמדינה.
מאיר שטרית: לא תרשה...
רוני גמזו: אתה מתפרץ במידה מסוימת לדלת פתוחה.
רוני גמזו: אני לא רוצה להרחיב את הדלת יותר מדי אבל גם אני חשבתי כך.
רוני גמזו: אני בוחן כרגע את המערכת בכללית.
רוני גמזו: כי כללית דווקא התחילה עם מערכת המזור שלה.
רוני גמזו: כלומר עם ה-HR, עם ה-FI, עם הלוגיסטיקה שלה.
מאיר שטרית: וזה עובד טוב?
רוני גמזו: וזה עובד טוב.
מאיר שטרית: אז תפעילו את זה במשרד הבריאות.
מאיר שטרית: תחליפו.
מאיר שטרית: הם יתנו לכם את זה, אתם תתנו להם את מערכת הנמר.
מאיר שטרית: אז הכול ייראה אחרת.
רוני גמזו: נרשם לפרוטוקול.
מאיר שטרית: חינם.
מאיר שטרית: תחליפו את זה.
מאיר שטרית: כל אחד ייתן את המערכת שלו.
רוני גמזו: חבר הכנסת שטרית, זה כיוון שאני בוחן.
רוני גמזו: זה לא נעלם מעיניי.
רוני גמזו: כי כשאני בחנתי את המערכת וראיתי מה יש בכללית, וכבר שאלתי גם את אלי דפס, מנכ"ל כללית, ראיתי שלהם יש בדיוק מה שלנו אין, ולנו יש את מה שלהם אין.
רוני גמזו: אני אשמח שאפילו תצא קריאה מהשולחן הזה מועדת המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: לא רק זה, אני אזמין את מנכ"ל קופת חולים כללית לפה יחד איתכם ועם שר הבריאות ובואו נדבר על השולחן ונראה מה באמת אנחנו יכולים לעשות.
רוני גמזו: אני חושב שיש יתרון בכך.
רוני גמזו: אני אפילו העליתי בפני משרד האוצר את הרעיון הזה.
מאיר שטרית: נקיים ישיבה נוספת, אני כבר אומרת, נקיים ישיבה נוספת, נזמין את סגן שר הבריאות, אנשי משרד קופת חולים כללית, אנשי משרד הבריאות, ונפתור את הסוגיה הזאת.
מאיר שטרית: אין סיבה בעולם שהמדינה תוציא כפול כספים על דברים שכבר קיימים.
מאיר שטרית: שמע, מניסיוני לצערי הרב אצלנו אוהבים כל אחד לעשות את הפרויקט שלו.
מאיר שטרית: הייתי שר פנים.
מאיר שטרית: אז אני אומר בצער, כשהקמתי את רשות  ההגירה לפני הקמת הרשות, הרי דיברו על זה 15 שנה ולא קרה כלום, הסתבר לי שבגבולות מדינת ישראל זה פשוט לא יאומן.
מאיר שטרית: יש 13 מערכות שונות שאחראים על הגבולות, על הכניסה והיציאה.
מאיר שטרית: 13 מערכות.
מאיר שטרית: גופים שונים שלכל אחד יש מערכת מחשוב משלו שכמובן בארץ בכלל לא מדברות אחת עם השנייה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, נגיד מחבל בא מירדן רוצה להיכנס לארץ ועוצרים אותו בגשר אלנבי, אומרים לו, אתה לא תיכנס.
מאיר שטרית: הוא יכול לעשות דבר פשוט.
מאיר שטרית: לחזור לרבת עמון, לטוס לשדה התעופה בן גוריון והוא נכנס חופשי.
מאיר שטרית: כי בשדה התעופה בן גוריון לא יודעים שיש לו סירוב ביטחוני, כי המערכות לא מדברות אחת עם השנייה.
מאיר שטרית: מה פתאום שידברו?