GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ששי קציר: כי כשאנחנו אומרים היערכות לקליטת אוכלוסייה מפונה, הבסיס של ההיערכות שלנו זה בתי-ספר, ובכדי לקלוט אוכלוסייה מפונה, אנחנו כמובן מעמידים את בית-הספר, יש צוותים מתוך סגל המורים וגם מתוך הרשות המקומית ואנחנו מצרפים לזה ערכות לינה.
ששי קציר: היום יש לנו פער גדול מאוד.
ששי קציר: שר הפנים, לפני חודש וחצי, הוציא מכתב לשר האוצר בעניין הזה של התקציב שנדרש לרכישת הערכות, זה בסביבות 50 מיליון שקל.
ששי קציר: בכל מקרה, אנחנו בהידברות עם משרד האוצר, יש לנו פגישה עוד השבוע, אבל צריכים להבין שהפער הזה קיים, במסגרת הפערים.
מאיר שטרית: תודה רבה, ששי.
מאיר שטרית: רשות הדיבור לזינה פרפיליצין, ממינהל התכנון במשרד הפנים, בבקשה.
זינה פרפיליצין: נאמרו פה כמה אמירות לגבי תמ"א 38, לכן מצאנו לנכון להתייחס.
זינה פרפיליצין: משרד הפנים יזם את התוכנית הזאת והוא אחראי על יישומה.
זינה פרפיליצין: זה לא היה סוד שתמ"א 38 מעודדת את חיזוק המבנים מפני רעידות האדמה בכלים שעמדו לרשות משרד הפנים, זה כלים תכנוניים וידוע שהכלי הזה, הוא כלי של הענקת זכויות בנייה הוא כלי מוגבל מאוד וכבר בדיונים לקראת אישור התוכנית, משרד הפנים אמר במפורש שהכלי הזה מוגבל ושנדרשים כלים משלימים, כדי שהחיזוק יהיה מקיף ובהיקפים נדרשים.
מאיר שטרית: בחומר שקיבלתי, נכתב שמשרד הפנים מתנגד לעניין, או המתכנן, או מהנדס משרד הפנים, מתנגד לתמ"א 38 בגלל הטענה שכאילו, השמאי הראשי של המדינה מתנגד לתוכניות של תמ"א 38, בגלל שהוא טוען שלבנות עוד קומות על בניין שהוא ממילא ישן, יכול לגרום לאסון יותר גדול.
קריאה: הוא מהנדס בניין?
מאיר שטרית: השמאי הראשי?
מאיר שטרית: השמאי זה לא מהנדס, שמאי עושה הערכות כלכליות.
מאיר שטרית: הוא אומר שלדעתו, יצא המון פעמים שיותר זול להרוס את הבניין ולבנות אותו מחדש, מאשר לעשות לו חיזוק.
זינה פרפיליצין: זה אחד מהשיקולים.
זינה פרפיליצין: יש שיקולים הנדסיים ושיקולים כלכליים.
זינה פרפיליצין: יש הרבה שיקולים בפרויקטים מכוח תמ"א 38.
זינה פרפיליצין: נכון שלא תמיד ניתן לחזק מבנה או שזה כל-כך יקר שזה לא כדאי, ולכן תמ"א 38, בין היתר, בשינוי האחרון שעשינו, התמ"א מאפשרת גם הריסת מבנים והקמתם מחדש בתוספת זכויות שהתמ"א מעניקה, אבל לא על זה רציתי לדבר.
זינה פרפיליצין: כשאישרו את תמ"א 38 היו החלטות נלוות לאישורה ואחת מההחלטות היתה לבחון את הדברים המשלימים והדברים המשלימים הוגשו על-ידי ועדת המנכ"לים, בראשות משרד התשתיות ונאמר שם שנדרש להקצות תקציב רב שנתי לעידוד חיזוק מבנים פרטיים באמצעות מתן מענקים, הלוואות מסובסדות.
זינה פרפיליצין: לא תמיד התמ"א יכולה ובהרבה מקרים התמ"א לא יכולה לתמרץ את הכלכליות של החיזוק.
זינה פרפיליצין: הדבר הזה לא נעשה ואנחנו חוזרים ואומרים כל הזמן, שהתמ"א לבדה לא תביא לכך.
מאיר שטרית: לא תפתור את הבעיה במקומות החלשים, אין שום ספק.
זינה פרפיליצין: גם בערים חזקות, יש מבנים פרטניים שצריך לעזור להם, שתמ"א 38 לא יכולה לתמרץ שם את החיזוק.
מאיר שטרית: איך אתם מתגברים, בתכנונית, על הבעיות שציינתי קודם, שתוקעות הרבה מבנים של תמ"א 38, על הדרישות של מכבי האש ובניינים ישנים, להרחיב את המסדרונות.
זינה פרפיליצין: משרד הפנים פועל לצורך תגבור יישומה של תמ"א 38 בכלים שעומדים לרשותו, בין היתר הוא לפני שנה עשה רוויזיה לתקנות של בטיחות אש והתקנות האלה הוגמשו גם בעזרת היחידה שלנו לבטיחות אש, נציבות הכבאות.
זינה פרפיליצין: הנושא הזה טופל.
זינה פרפיליצין: כמו-כן, אנחנו גם עבדנו עם פיקוד העורף וביקשנו מהם להגמיש במקרים מסוימים את הדרישות שלהם.
זינה פרפיליצין: לא תמיד אפשר להוסיף ממ"דים, לא לכל מבנה.
מאיר שטרית: דורשים היום תוספת ממ"דים.
זינה פרפיליצין: אז פיקוד העורף בודק את האמצעים המשלימים, והאמצעים המשלימים זה מיגון חדרי מדרגות.
זינה פרפיליצין: לא בכל הפרויקטים, נכון לעכשיו פיקוד העורף דורש את תוספת הממ"דים.
קריאה: מאשרים בשיפור מיגון.
בנימין שיק: מעל 12 מטר.
מאיר שטרית: אבל אין בבניינים הישנים, לא מיגון ולא שיפור מיגון.
קריאה: לוקחים חדר, ממגנים אותו בלי להוסיף.
קריאה: יש פתרונות יצירתיים.
מאיר שטרית: שעולים הרבה כסף.
בנימין שיק: מעל 12 מטר, בכל הרחבת בנייה, אנחנו מחייבים ממ"ד.
מאיר שטרית: מעל שני מטר תוספת לדירה?
בנימין שיק: לדירה.
מאיר שטרית: אבל אם מוסיפים לבניין נגיד רק קומה עליונה, אז אין תוספת לדירות.
בנימין שיק: לא, מוסיפים רק לבניין, כ-מה?
בנימין שיק: תמ"א 38?
בנימין שיק: רגע, כשאנחנו הולכים לתמ"א 38.
מאיר שטרית: תוספת 12 מטר לכל הבניין.
בנימין שיק: 12 מטר לדירה.
בנימין שיק: לכל תוספת של 12 מטר לדירה, אנחנו מחייבים בנייה של ממ"ד.
מאיר שטרית: ואם אין תוספת?
בנימין שיק: רגע.
בנימין שיק: אם מתחת, אם יש תוספת רק לבניין אחד, סליחה, רק לקומה אחת, בכל מקרה, מעל 12 מטר, אנחנו מתעקשים על זה, שיהיה ממ"ד.
בנימין שיק: יש מקרים מאוד ספציפיים שאנחנו מאפשרים פטורים.
בנימין שיק: בגלל פתרונות מיגון אחרים.
מאיר שטרית: לא, אני רוצה לחדד את זה.
מאיר שטרית: אתה אומר לי שאם אין תוספת לדירות הקיימות בבניין, בניין ארבע קומות, רוצים להוסיף עליו קומה ולחזק את הבניין, זה מה שבעצם עושים.
בנימין שיק: להוסיף קומה על בניין או לחזק את הבניין, אני לא מבין איך עושים את זה.
מאיר שטרית: איך הם עושים?
מאיר שטרית: הם סוגרים את קומת העמודים, הם בונים קומה, הם מחזקים את היסודות אם צריך ובונים קומה נוספת.
מאיר שטרית: אין תוספת של מטר אחד לדירות.
קריאה: מוסיפים פיר מעלית או משהו.
בנימין שיק: בחלק מהמקרים, אנחנו מנסים למצוא פתרונות מיגון.
מאיר שטרית: אני רוצה להבין את העובדות.
מאיר שטרית: אתה אומר שהדרישה שלכם, אם יש מעל 12 מטר תוספת, לבניין כולו, אתם מחייבים.
זינה פרפיליצין: לדירה.
בנימין שיק: לדירה קיימת.
מאיר שטרית: אז זה מה שאני שואל.
בנימין שיק: בדירה קיימת.
מאיר שטרית: במידה ואין תוספת לשום דירה קיימת, אין דרישה של ממ"דים?
בנימין שיק: אנחנו מנסים למצוא פתרונות נוספים לעניין שגם אם לא מוסיפים.
בנימין שיק: אם לדוגמה, עשינו שני פיילוטים נורא גדולים, אחד באשקלון ואחד בראשון לציון, לחיזוק חדרי המדרגות.
בנימין שיק: בגלל שאין פתרונות מיגון למבנה עצמו ואנחנו מבינים שאזרחים יצטרכו להימלט ואין בקרבת המבנה מקלט או משהו דומה.
מאיר שטרית: בדרך-כלל יש מקלטים.
בנימין שיק: לחלק יש.
בנימין שיק: אני אומר – בחלק מהמקרים אין.
בנימין שיק: יש לנו למעלה מ- 25% בכל מדינת ישראל, שאין להם פתרונות מיגון למצב של מלחמה.
מאיר שטרית: גם לא במקלטים ציבוריים?
בנימין שיק: גם לא במקלטים ציבוריים.
זבולון אורלב: כולל את המגזר הערבי, ודאי.
מאיר שטרית: לא כל יום נופלים טילים כל דקה, אבל לפחות יש מקלט ציבורי, אפשר להיכנס.
בנימין שיק: לא בכל המקרים, ולכן אנחנו מחפשים פתרונות.
בנימין שיק: חלקם בהשתתפות של פיקוד העורף, חלקם בהשתתפות של הרשויות.
בנימין שיק: יש שני פיילוטים מאוד גדולים שיצאו, אחד אנחנו סיימנו באשקלון במיגון של בניין רכבת, מה שאנחנו מכירים, במיגון של ארבעה חדרי מדרגות, עם החלפה של דלתות וכניסה וכו', בכדי לאפשר את הרמה של המיגון.
בנימין שיק: הדבר הזה מחזק את המבנה.
בנימין שיק: להגיד אם הוא מחזק אותו בהתאמה לרעידות אדמה?
בנימין שיק: אני לא יודע להגיד, לא בדקנו את זה אף פעם אלא לקחנו את זה יותר לכיוונים של מה אנחנו עושים בעיתות של מלחמה.
בנימין שיק: השני קורה עכשיו בראשון לציון, אנחנו בשלבים המתקדמים שלו לניסוי.
בנימין שיק: נקווה שגם הוא יצא לפועל.
בנימין שיק: זה על הרחבות ועל חיזוקים.
זבולון אורלב: למה כשאתם עוסקים בחיזוקים אתם לא מתואמים עם רעידות אדמה?
זבולון אורלב: יכול להיות שבשינוי קטן של החיזוקים שלכם, זה גם עונה לרעידות אדמה.
זבולון אורלב: הבנתי שהרעידות אדמה מתואמות עמכם.
בנימין שיק: אנחנו מתואמים.
מאיר שטרית: הם מתואמים, בוודאי.
זינה פרפיליצין: מתואמים.
זינה פרפיליצין: כל בקשה להיתר מכוח תמ"א 38, מגיעה לפיקוד העורף והם דורשים מה שהם דורשים.
זבולון אורלב: לא הבנתי כהלכה.
זבולון אורלב: מה שהוא אמר כרגע על הפיילוט, הוא לא קשור לתמ"א 38.
זינה פרפיליצין: זה קשור, כי זה בא מבקשה של משרד הפנים, כי הגענו למקרים שלא ניתן היה להוסיף ממ"דים ובגלל דרישות של פיקוד העורף, פרויקטים של תמ"א 38 לא יצאו לפועל וביקשנו למצוא פתרונות חלופיים.
יוסי רזי: לא, אבל יש עוד משהו.
יוסי רזי: מי שמרכז במשרד הביטחון את זה בין השאר זה וילנאי והוא מודע לדברים הלאה, על הזיקה בין אחד לשני, זה לא אומר שזה יחסוך המון כסף, אני חייב לומר.
זבולון אורלב: פעם ד"ר בורג אמר שיש שאלות של עיקרון, יש שאלה של עיפרון.
זבולון אורלב: כלומר, הבעיה לא עם וילנאי, שאני מכבד אותו, אם הוא מודע.
זבולון אורלב: השאלה היא ברמת העיפרון, כלומר, ברמה המקומית של התכנון, של ועדת התכנון המקומית, שמאשרים או המחוזית, מביאים לידי ביטוי את החיבור הזה בין הצרכים של פיקוד העורף לבין הצרכים של רעידות האדמה.
זבולון אורלב: זאת השאלה שאני כל הזמן שואל, להיות בטוח שזה סגור מכל הכיוונים, לא רק במבני ציבור, גם במבנים פרטיים.
יוסי רזי: אני הייתי בכמה פגישות עם וילנאי, אני טוען, אומר וטוען שהוא מודע לזה ברמה העקרונית.
יוסי רזי: אם זה יתיישם בשטח, זה ייקח גם את הזמן שלו.
יוסי רזי: יושבים פה נציגי פיקוד העורף וזה יעלה גם כסף.
יוסי רזי: ממ"ד, פלוס רעידת אדמה, גם עולה כסף.
בנימין שיק: אני מבקש רגע להגיד, בעניין של הפיילוט הוא עניין של פיילוט, הוא לא משהו שלקחנו אותו להרחיב את העניין, זאת אומרת, לא לקחנו את זה לפיתרון מלא לכל הארץ.
בנימין שיק: אנחנו מנסים את זה.
בנימין שיק: כל ההרחבות של תמ"א 38 עוברות אצלנו באישורים של מיגון, אבל לא עוברות אצלנו באישורים של רעידת אדמה, בשביל זה יש את משרד השיכון ולכן התיאום בסיפור הזה מתקיים שם.
מאיר שטרית: חברים, אל"ף, אני רוצה להודות, בבקשה, את רוצה להוסיף משהו, זינה?
זינה פרפיליצין: עדיין לא סיימתי.
זינה פרפיליצין: אז אנחנו, משרד הפנים מאתר את החסמים שקיימים בנושאים תכנוניים, הנדסיים, ואנחנו מנסים למצוא פתרונות, אנחנו עושים את ההדרכה המקצועית של הנדסאי ועדות מקומיות, אנחנו בערך פעם בשנה עושים כנס גדול עבור מהנדסי ועדות מקומיות בעניין יישום של תמ"א 38, בשיתוף פיקוד העורף.
זינה פרפיליצין: יש לי עדכון לגבי נתונים על היקפי יישומה של תמ"א 38.
זינה פרפיליצין: לפי הנתונים שקיבלנו ממש החודש, בשנת 2010, הוגשו 150 בקשות נוספות להיתר והוגשו עוד 83 בקשות נוספות להיתר, מכוח תמ"א 38.
זינה פרפיליצין: בסך-הכל, נכון לעכשיו, יש לנו בערך 380 בקשות להיתר לפי התמ"א שהוגשו ו- 204 שאושרו וזה נתונים חלקיים שנמסרו על-ידי 40 ועדות מקומיות, מתוך 115.
מאיר שטרית: באיזה מקומות?
זינה פרפיליצין: זה בעיקר מחוזות תל-אביב, מרכז וחיפה.
מאיר שטרית: והשרון.
מאיר שטרית: OK.
מאיר שטרית: מאה אחוז, תודה רבה, זינה.
מאיר שטרית: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון.
מאיר שטרית: אני לא מגיע היום ולא כותב מסקנות של הוועדה.
מאיר שטרית: אני רוצה לקיים דיון נוסף, אולי בעוד חודש, תהיה בדיקה של הנושאים שהובאו בפנינו היום.
מאיר שטרית: אני אנסה לזמן לדיון הזה את השרים הרלוונטיים לעניין הזה, את שר השיכון ואת שר החינוך ואת שר הבריאות ואת מתן וילנאי ואת שר האוצר, אם הוא יבוא, אם הוא יכבד אותנו.
מאיר שטרית: אולי נזמן את שר האוצר על, אולי הוא יבוא.
קריאה: הוא גם שר הבריאות, אז בכלל.
מאיר שטרית: ושר הבריאות, בדיוק.
מאיר שטרית: ננסה לזמן את השרים הרלוונטיים לעניין הזה, כדי לשים על השולחן את הנושא בצורה ממוקדת, לפני שמגישים לכנסת.
מאיר שטרית: אני בכל-זאת רוצה לנצל את ההזדמנות מבחינתי, המטרה שלי היא לא להגיד אצבע מאיימת לממשלה, אלא לנסות להשיג תוצאה, להשיג מצב, לקדם את הנושא, זו המטרה שלי כראש הוועדה בדיון הזה ואני מניח שגם של החברים שהגישו את ההצעה לסדר היום, המטרה שלהם איננה לצעוק על אף אחד, המטרה שלהם היא להביא לכך שיחול שינוי בקצב הטיפול והביצוע.
מאיר שטרית: הבעיה הזאת, שהיא רובצת לפתחנו ואנחנו חייבים לתת עליה את הדעת.
מאיר שטרית: אז אני יודע שכל אחד מעוניין לקדם את הנושא, וברור לי מכל הדוברים למיניהם, שהדברים בסופו של דבר מתנקזים, בסוף, בשורה התחתונה, זה מתנקז בסופו של דבר לתקציבים ואני חושב שהדבר הזה מחייב טיפול גם ברמה יותר בכירה מאשר הפקידות שבאה לתת תשובה, אלא גם לדרג המדיני, שאמור לקבל את ההחלטות.
מאיר שטרית: אני אינני יודע מי זה ראש ועדת השרים לענייני רעידות אדמה, עוזי לנדאו, נזמין אותו, כמובן, אני חושב שהוא צריך להיות נושא הדגל, אם צריך לכנס את ועדת השרים ולהביא את זה לכלל החלטה, גם בוועדת השרים.
מאיר שטרית: האוצר יערער עוד פעם לממשלה וצריך לדרוש קיום דיון בממשלה ואז אולי הדבר ייחתך, כמו שהיום החלטה שקיימת שאמורה להידון בממשלה, על בסיס הערה של משרד האוצר, פשוט הממשלה לא מקיימת דיון על דברים שהיו תקועים כל הזמן ואני חושב שזו הדרך שבה נלך, לכן היום אני לא מגבש מסקנות אלא בעצם נגבש את המסקנות בישיבה הבאה.
מאיר שטרית: אני אגיש מסקנות אחרי שניתן הזדמנות למשרדי הממשלה ולאחרים, אכן לעשות פעולה בעניין.
מאיר שטרית: אני הייתי רוצה לבקש מפרופ' אבי שפירא, מראש הוועדה, ועדת ההיגוי, אם אתה תוכל במסגרת, במשך החודש הזה, להעביר אלי את מה שמבחינה, את השורה התחתונה מבחינתך.
מאיר שטרית: מה אתם רוצים שיקרה, כדי שהדבר הזה באמת יזוז, לפי גישתכם.
מאיר שטרית: גם בעניין המערכות, דיברתם על הבעיות התקציביות, מה דרוש.
מאיר שטרית: איזה תחזית, איזה הצעה, מה צריך לקדם בממשלה, כדי שהדבר הזה יזוז.
מאיר שטרית: אני מאוד אודה לכם, כי נוכל לשים את זה על השולחן ולהגיד לממשלה – זה מה שהוועדה אומרת, בעצם.
מאיר שטרית: הוועדה אומרת לעשות א', ב', ג', ד', בקצב כזה וכזה, בואו נעשה זאת.
מאיר שטרית: כי אגב, בקצב שעכשיו עומד, גם נגיד שיהיה התקציב הזה כל שנה ויתוקצב וכן הלאה, לפי החשבון הכללי שעשו לי פה, זה ייקח 65 שנה עד שיגיעו למצב שהממשלה תמגן את כל המוסדות שמתוכננים להיות ממוגנים על-פי התקציב זה.
זבולון אורלב: רק הערה, בקשה והצעה.
זבולון אורלב: כאמור, בימים הקרובים יתחיל דיון בוועדת הפנים בסוגיית תמ"א 38.
זבולון אורלב: אם יש פה חברים מומחים, שיש להם עניין להביא לידיעתי להיות מוזמנים לוועדה, להשתתף בדיון, להציע מסמך, אנא, כנסו לאתר הכנסת, שלחו לי מייל, אני אשמח מאוד לקבל את הסיוע ואת העזרה של החברים.
מאיר שטרית: אדוני השר, ברשותך אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מאיר שטרית: הישיבה הזאת היא ישיבה שנייה בנושא.
מאיר שטרית: הישיבה הראשונה נערכה על בסיס הצעה לסדר יום מהיר של חברת הכנסת חנא סוויד.
מאיר שטרית: בדיון עלתה תמונה עגומה ביחס לחלקו של המגזר הערבי בענף ההיי טק.
מאיר שטרית: הנתונים שהוצגו בפנינו היו שמתוך 150 אלף עובדי ההיי טק רק 460 מהם הם ערבים.
מאיר שטרית: זו היתה ההצעה לסדר של חברת הכנסת חנא סוייד.
מאיר שטרית: בישיבה הציגו גופים שונים את הנתונים.
מאיר שטרית: מה קורה במגזר הערבי?
מאיר שטרית: מה מידת ההשתלבות שלהם?
מאיר שטרית: מה הפוטנציאל שיש?
מאיר שטרית: האם אפשר לשלב או אי אפשר לשלב?
מאיר שטרית: הדברים האלה נדונו באריכות ואני ביקשתי אז בישיבה הקודמת לקבוע פגישה איתך כמי שאחראי על מגזר המיעוטים במדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: אומרים אוכלוסייה ערבית.
אבישי ברוורמן: כאשר אומרים מגזר מדובר על מגזר פרטי או מגזר עסקי.
אבישי ברוורמן: בדרך כלל מגזר זה מישהו שתחת גזירה.
אבישי ברוורמן: אני לא אוהב את המילה הזאת.
אבישי ברוורמן: אפשר לומר אוכלוסייה.
אבישי ברוורמן: לא מגזר.
מאיר שטרית: אוכלוסייה.
מאיר שטרית: ערבים ונוצרים, ודרוזים וצ'רקסים.
מאיר שטרית: זה כולם.
אבישי ברוורמן: הערבים הם גם נוצרים וגם מוסלמים.
מאיר שטרית: אוכלוסיית המיעוטים.
מאיר שטרית: אני מבקש לציין מה היו ההחלטות של הוועדה בישיבה הקודמת שלה.
מאיר שטרית: ההחלטות של הוועדה היו כדלקמן: הוועדה קובעת בצער בני המגזר הערבי אינם משולבים ברמה הנדרשת בתעשיות ההיי טק.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לפעול על מנת להביא לשילובם של בני האוכלוסייה בתעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: לשם כך ממליצה הוועדה לממשלה בהצעת החלטתה ממרץ 2010 תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים.
מאיר שטרית: החלטת הממשלה 15.39.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לעודד הקמת מרכזי פיתוח ומחקר בישובים ערביים על ידי מענקים.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לכונן באמצעות משרד המסחר התעשייה והתעסוקה מסגרת אשר תפעל כדי לאתר, להכשיר ולשלב את בני המגזר הערבים בתעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לתמוך במסגרות קיימות כיום שפועלות בכיוון זה.
מאיר שטרית: נקבע כי הוועדה תקיים ישיבה נוספת בהשתתפות השר המופקד לענייני מיעוטים ותקבל דיווח על התחום שהוא מופקד עליו.
מאיר שטרית: זה לנוכח החלטת הממשלה מחודש מרץ 2010.
מאיר שטרית: אני אמסור לך את רשות הדיבור.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר כהקדמה שההתרשמות שלי בדיון הקודם היתה שיש פוטנציאל באוכלוסייה הערבית שהוא בלתי מנוצל ועם קצת דחיפה אולי זה יביא לכך שהרבה מאוד אנשים ישתלבו בתחום הזה במיוחד חבר'ה צעירים, שאם יש להם את הדרך לפתוח להם דלת להיכנס לתחום הזה.
מאיר שטרית: תוספת צריכה לבוא ממשרד האוצר.
מאיר שטרית: ביקשתי אז שיפעלו למען הכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: אחת הבעיות היא איך מכשירים אנשים בתחום כלשהו.
מאיר שטרית: יש הרי הרבה מאוד כספים בתחום של הכשרה מקצועית שבעיניי אגב לא מנוצלים נכון כייוון שהקורסים מתקיימים בכוח בשביל להעביר עוד זמן אבטלה.
מאיר שטרית: זה לא בהכרח מקשר בין ההכשרה המקצועית לבין מקומות העבודה הנדרשים.
מאיר שטרית: למשל, אם יש עכשיו ביקוש להיי טק, אם היו מכשירים אנשי היי טק, בגלל זה אמרתי שצריך לשנות את המדיניות.
מאיר שטרית: שאז בעצם במקום לשלוח אנשים לקורסים, במקום זה לתת להם ואוצ'ר שיממן את ההכשרה  אבל הוא יבחר לאן הוא רוצה ללכת.
מאיר שטרית: אדם מתמודד לבד, יחפש את המקצוע שהוא אוהב, יחפש את ההכשרה המתאימה לו, ישלמו לו, המדינה תשלם לו ובצורה כזאת הוא גם ילמד את מה שהוא רוצה וגם יגיע למקום העבודה.
מאיר שטרית: היום קיבלתי תשובה ממשרד האוצר לפני ישיבת הוועדה בנוגע לעניין.
מאיר שטרית: המכתב פה.
מאיר שטרית: ענה לי צחי דוד.
מאיר שטרית: בהמשך לבקשתך לנושא החומש הוקצו ואצ'ורים להכשרה מקצועית סך של 30 מיליון שקל.
מאיר שטרית: ב-2010 תוקצבו שלושה.
מאיר שטרית: לכן נאפשר במקום שישה בפריסה מלאה.
מאיר שטרית: היות ויש רצון לשפר את השיטה.
צחי דוד: במשך 5 שנים, 6 מיליון שקל בשנה.
צחי דוד: זה אמור להתחיל בשנת 2010.
צחי דוד: היה איזשהו רצון לשנות קצת את שיטת העבודה ולכן הוחלט לתקצב את זה חלקית ב-2010 כדי לתת איזשהו מענה ראשוני.
צחי דוד: והתחיבות שלנו כלפי אימן וכלפי תוכנית החומש היא, כיוון שהשנה  היא לא תוקצבה.
צחי דוד: היא תתוקצב בשנה הבאה.
צחי דוד: תהיה תוספת.
מאיר שטרית: אדוני השר בבקשה.
אבישי ברוורמן: אדוני היושב ראש, חברת הכנסת חנא סווייד, חברים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר מספר מילים בפתיחה.
אבישי ברוורמן: אחרי זה אימן ישלים אותי.
אבישי ברוורמן: ממשלות ישראל, מדינת ישראל לא נתנה לערביי ישראל, לדרוזים את האפשרויות שמגיעות להם.
אבישי ברוורמן: ציינתי גם בעבר שרבין היה המנהיג היחידי נתן את הכבוד לערביי ישראל והדרוזים בצורה משמעותית.
אבישי ברוורמן: לצערי רוב אזרחי ישראל היהודים בורים ועמי ארצות, אינם מכירים כלל את אזרחי ישראל הערבים.
אבישי ברוורמן: יש להם איזו קונספציה שרובים מוסלמים קיצוניים או גיס חמישי ולכן אחד הדברים המרכזיים הוא שבכנסת צריך להעביר ששתי האוכלוסיות חיות בצמידות והן חייבות להכיר אחת את השנייה.
אבישי ברוורמן: אני אכנס עוד מעט לבעיית ההיי טק יותר בפרוטרוט.
אבישי ברוורמן: הממשלה הזאת עשתה יותר בנושא הערבי, מצד שני החליטה כמה החלטות שצריך עוד לפרש אותן.
אבישי ברוורמן: אחד הדברים שלקחתי על עצמי כאשר נכנסתי לתפקיד היה ללמוד את הנושא.
אבישי ברוורמן: אני לא מדבר על בוגרי אוניברסיטת בן גוריון  או בוגרי הטכניון.
אבישי ברוורמן: כאשר אתה מסתכל באופן כללי על הפרופיל של המקצועות באוכלוסייה הערבית אתה רואה שאנשים לא כדאי להם ללכת ללמוד הנדסה.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר  רפואה, מקצועות חופשיים, אתה מסתדר.
אבישי ברוורמן: כמובן עודף היצע של מורים.
אבישי ברוורמן: וזה נובע, חלק מאפליה, חלק מהזדמנות וחלק מהנקודה שחבר מביא חבר, כל מיני סיבות ביטחוניות.
אבישי ברוורמן: לכן אמרנו את הדברים האלה צריך לפרוש ואז ניכנס לנושא ההיי טק.
אבישי ברוורמן: אמר היושב ראש שמתוך מספר המועסקים בתעשיית ההיי טק רק 1300 עובדים בתעשייה.
אבישי ברוורמן: זה 1.1% ממספר המועסקים.
אבישי ברוורמן: מדי שנה 500 או 600 אקדמאים מבני המיעוטים מסיימים תארים בתחום ההיי טק ויוצאים לחפש עבודה.
אבישי ברוורמן: והחסמים המרכזיים שעומדים בפניהם, חלק מהם זה חוסר ניסיון מקצועי.
אבישי ברוורמן: אצל היהודים יש ניסיון דרך הצבא.
אבישי ברוורמן: אין הכשרה יותר טובה לכל נושא ההיי טק מאשר היחידות בצבא.
אבישי ברוורמן: יש מחסור ברשת חברתית, חבר מביא חבר.
אבישי ברוורמן: חלק מהדברים זה גם לא עניין של גזענות.
אבישי ברוורמן: פשוט חבר מביא חבר.
אבישי ברוורמן: המיקום הגיאוגרפי.
אבישי ברוורמן: חלק גדול מהעבודות הן במרכז.
אבישי ברוורמן: במקרה של עבודות היי טק שקשורות בממשלה בירושלים אז זה בירושלים כאשר רוב אוכלוסיית בני המיעוטים היא בנגב או בגליל.
אבישי ברוורמן: מערכת החינוך באוכלוסייה כרגע אינה נוטה, ואני אומר את זה בלשון עדינה, לתחום הטכנולוגי.
אבישי ברוורמן: כמו שאמרתי לגבי ההעסקה בממשלה, מה שקורה בירושלים שאין ייצוג הולם במכרזים.
אבישי ברוורמן: חלק מהעבודות יש להם אופי ביטחוני.
אבישי ברוורמן: וכמובן צריך עזרה משמעותית, סבסוד לשכר דירה בירושלים.
אבישי ברוורמן: חשוב לשים לב שבשנים 2009-2010 נסגרו יותר מ-60 מכרזים ממשלתיים בהיקפים ענקיים לביצוע על ידי חברות ממשלתיות.
אבישי ברוורמן: לצערי אין עדיין חובת ייצוג הולמת במכרזים ממשלתיים ואין שום אחוז מינימאלי להעסקת בני מיעוטים הנדרש בחברות שניגשות למכרזים.
אבישי ברוורמן: בימים אלו אנחנו עובדים ביחד עם הרשות לפיתוח כלכלי על פתרון בו חברות אשר יעסיקו אחוז מסוים של בני מיעוטים יהיו בעלות סיכוי גבוה יותר לזכות במכרזים.
אבישי ברוורמן: הנושא נמצא בשלב ראשוני לכן אני לא ארחיב.
אבישי ברוורמן: לגבי מדיניות המשרד.
אבישי ברוורמן: אני רוצה לסקור חלק מהפעילויות וההישגים שהגענו אליהם לגבי שילוב מקצועות ההיי טק.
אבישי ברוורמן: קודם כל לגבי הנגישות לעולם המחשבים, הדברים האלה מתחילים כבר בגיל הרך.
אבישי ברוורמן: לשם כך אנחנו תומכים בפרויקט, מחשב לכל ילד, שמתקיים בשיתוף עם משרד ראש הממשלה ועמותת מחשב לכל ילד.
אבישי ברוורמן: הוצאנו על הפרויקט בשנה האחרונה 2 מיליון שקל.
אבישי ברוורמן: פרשנו אותו לכל קצות הארץ.
אבישי ברוורמן: במסגרת הפרויקט ניתנים מחשבים למשפחות מעוטות יכולת של לילדים שלומדים בכיתות א' עד ו'.
אבישי ברוורמן: המשפחות מקבלות חבילה כולל חיבור לאינטרנט והדרכה טכנית אישית.
אבישי ברוורמן: זה צעד הכרחי להקטנת הפער הדיגיטלי שרק גדל עם השנים.
אבישי ברוורמן: בנוסף בשיתוף עם משרד המדע תמכנו בפרויקט המרתק לעודד חינוך מדעי וטכנולוגי בקרב בני הנוער.
אבישי ברוורמן: הפרויקט הזה נסוב על תחום הרובוטיקה כולל תחרויות עולמיות.
אבישי ברוורמן: לגבי השכלה גבוהה.
אבישי ברוורמן: זה אחד הדברים המרכזיים באמת הבעיה של שילוב בני המיעוטים במערכת ההשכלה הגבוהה.
אבישי ברוורמן: מאיר אתה יודע היטב שיש היום הג'רה, הגירה של 9000 סטודנטים כל שנה לירדן.
אבישי ברוורמן: הם מבלים מספר שנים, הם חוזרים.
אבישי ברוורמן: זו בעיה מכל ההיבטים האפשריים.
אבישי ברוורמן: הבעיה היא שהמערכת הישראלית לא קולטת בצורה המקיפה את בני המיעוטים.
אבישי ברוורמן: לכן פעם ראשונה רועי אסף מהרשות לפיתוח כלכלי היה הנציג שלנו בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אני מודה לשר החינוך.
מאיר שטרית: אבל זה נכון גם לגבי היהודים הישראלים.
מאיר שטרית: יש היו אלפי סטודנטים ישראלים שלומדים בחוץ לארץ.
מאיר שטרית: אנחנו מביאים מחוץ לארץ מאות סטודנטים שילמדו רפואה בארץ.
מאיר שטרית: זה קורה על חשבון מקומות של ישראלים.
מאיר שטרית: דווקא בתחום ערבים יצאו מאוד יפה בסקר.
אבישי ברוורמן: אני מדבר על אחוזים בהשכלה הגבוהה.
אבישי ברוורמן: מה שאני מסביר זה שלערבים יש חסמים.
אבישי ברוורמן: כיוון שיש להם חסמים תרבותיים, זה קורה עם המבחנים הפסיכומטריים, אתה צריך לקבל עזרה במכינות.
אבישי ברוורמן: כשאני עזבתי באוקטובר 1990 את הבנק העולמי הגעתי לבאר שבע היו 5 סטודנטיות בדואיות, 30 סטודנטים בדואים.
אבישי ברוורמן: החלטנו לפתוח את האוניברסיטה לבדואים.
אבישי ברוורמן: זה לא היה פשוט.
אבישי ברוורמן: הייתי צריך לקרוא לשייחים ולשכנע אותם שיסמכו עלינו ולבוא אליהם בצורה תרבותית אחרת.
אבישי ברוורמן: עזרה.
אבישי ברוורמן: היום יש 300 סטודנטיות בדואיות, 250 סטודנטים בדואים, 5 פרופסורים בדואים כאשר השישי ג'יהאד אל סאנה למד את מדעי המחשב, סיים באוניברסיטת קורנל בהצטיינות, חזר ארצה, מלמד אצלנו, מקבל את הפרופסורה בעוד חודשיים.
אבישי ברוורמן: הוא אחד המובילים בעולם בתחומו.
אבישי ברוורמן: מה שאני אומר, אם לא היינו נותנים את כל העזרה כדי לבטל את החסמים המשרד הוא לא שווה.
אבישי ברוורמן: פעם ראשונה בתולדות מדינת ישראל, היהודים לא יודעים את זה, האוכלוסייה הערבית היא בתחום האקדמי, פרופ' אל ח'אג, פרופ' זיידה, והשגנו פריצת דרך.
אבישי ברוורמן: השקענו 305 מיליון שקלים בעזרה  בפסיכומטרי או בתוכניות למצוינות לאוכלוסייה הערבית לשש השנים הבאות.
אבישי ברוורמן: אולי זה נראה לכם סכום קטן.
אבישי ברוורמן: מאיר ידידי אני רוצה לשאול אותך כמה אתה חושב מדינת ישראל הקצתה לא רק בשנה שעברה אלא גם בשנה לפני זה כאשר אתה היית בממשלת ישראל, כמה היא הקצתה מדי שנה עזרה לאוכלוסייה הערבית והדרוזית קצת לעבור את החסמים שיש לה?
אבישי ברוורמן: זה 5 מיליון.
אבישי ברוורמן: דבר שני, פעם ראשונה הצלחנו לסגור מכסה.
אבישי ברוורמן: הגידול במספר הסטודנטים לאוניברסיטאות והמכללות בשש השנים הבאות יהיה 9000 במספר.
אבישי ברוורמן: סגרנו על מכסה נוספת של 3600 לערבים הדרוזים.
אבישי ברוורמן: כמובן אני לא מדבר על תיקון אפליה.
אבישי ברוורמן: כדי שעם העזרה יתקבלו למערכת.
אבישי ברוורמן: וזה כמובן ות"ת, האוניברסיטאות, ועכשיו חובת ההוכחה על הצוות האקדמי, ברובו ערבים, יחד עם האוניברסיטאות לפרוץ דרך.
אבישי ברוורמן: חלק מהסיפור הזה מחייב אותנו לשנות את התפלגות המקצועות.
אבישי ברוורמן: להכניס הרבה יותר להנדסה ולמדעים.
אבישי ברוורמן: אבל כאן באה הנקודה השנייה.
אבישי ברוורמן: כרגע אנשים לא הולכים ללמוד מדעים מכיוון שהם לא מקבלים עבודה.
מאיר שטרית: חשבתי להיפך.
מאיר שטרית: הרושם שלי היה שמי שלומד מדעים משתלב יותר טוב.
אבישי ברוורמן: אני מדבר עכשיו על היי טק, על הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: פניתי עכשיו לראשי החברות.
אבישי ברוורמן: אנחנו מקיימים ירידים.
אבישי ברוורמן: אנחנו יושבים עם ראשי החברות עם סמנכ"לים במשרד התעסוקה.
אבישי ברוורמן: יושבים פה נציגי משרד התמ"ת שמתחיל לפרוץ גם בדברים האלה.
אבישי ברוורמן: פה חייבים להגיע לפריצת דרך.
אבישי ברוורמן: תיכף אני אדבר על כמה פרויקטים שאנחנו מתכננים.
אבישי ברוורמן: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד לגבי הסטודנטים, דבר חשוב, יושבים פה אנשים שצריכים לדעת על זה.
אבישי ברוורמן: לקחנו תוכנית, הקצנו 4 מיליון שקלים ומשתתפים בתוכנית 500 סטודנטיות ערביות ודרוזיות בכיתה י"ב, לוקחים ומלווים אותן באוניברסיטה ואחר כך ממקמים אותן.
אבישי ברוורמן: לצערי, ופה גם אני משתמש בוועדה הזאת כדי לעדכן, הבעיה היום שאם בעבר לא היו סטודנטיות, היום רוב הסטודנטים במדינת ישראל מהאוכלוסייה הערבית והדרוזית הם סטודנטיות.
אבישי ברוורמן: לכן אנחנו עכשיו מתבקשים להתחיל לעזור לסטודנטים כי פתאום הלך הסיפור לכיוון ההפוך.
אבישי ברוורמן: הקמנו מעבדות יחד עם משרד המדע בבקעה אל גרביה בהשקעה של מיליון.
אבישי ברוורמן: עכשיו לגבי ההיי טק.
אבישי ברוורמן: בתוכנית אימן, תיכף אני אפרט, אנחנו עכשיו נוסף לקרן שהושקעה בה 80 מיליון שקל שאנחנו שמנו וחביב חזק וחמי פרס, קרן להשקעה כלכלית לאוכלוסייה הערבית, זה היי טק.
אבישי ברוורמן: אמרו שלא יהיה ביקוש.
אבישי ברוורמן: יש ביקוש אדיר.
אבישי ברוורמן: נחלק את הקרן הזאת.
אבישי ברוורמן: התהודה לגבי הממשלה ומכאן אעבור לתוכנית הכלכלית.
אבישי ברוורמן: מאיר אני לא חושב שאפילו אתה יודע שלמכרזי הממשלה ניגשים רק אחוז אחד של ערבים.
אבישי ברוורמן: מכמה הסיבות.
אבישי ברוורמן: (א) חושבים שהכול תפור.
אבישי ברוורמן: מכור.
אבישי ברוורמן: (ב) שאין סובסידיה כדי לעבור מהנגב והגליל.
אבישי ברוורמן: לכן מה שהתחלנו עכשיו, ראשית יש סבסוד מאוד משמעותי עכשיו והאוצר נתן את כל הגיבוי לאנשים שיבואו לעבוד בירושלים.