GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברנרד טאנוס: מתוך ה-20 אלף האלה רק 15 אלף או פחות עובדים בתעסוקה הולמת.
ברנרד טאנוס: זה צריך גם בדיקה.
ברנרד טאנוס: יכול להיות שהמספרים האלה לא מדויקים.
ברנרד טאנוס: מכך נובע שרק 10% מתוכם עובדים בהיי טק.
ברנרד טאנוס: זאת בעיה.
ברנרד טאנוס: אני אומר צריך לחזור חזרה לתיכונים.
ברנרד טאנוס: צריך באמת להתחיל ולתת תמונה יותר ברורה לתלמיד התיכון, איפה אתה הולך ללמוד?
ברנרד טאנוס: מה הקריירה שאתה הולך לבחור?
ברנרד טאנוס: והאם כדאי לך לבחור מקצוע שהוא לא מנפק משרה ועבודה בעתיד?
ברנרד טאנוס: זה אחד.
ברנרד טאנוס: דבר שני הוזכרו הרבה חסמים.
ברנרד טאנוס: זה נכון.
ברנרד טאנוס: חסמי הפסיכומטרי באוניברסיטאות.
ברנרד טאנוס: הם המרחק הגיאוגרפי וכולי.
ברנרד טאנוס: ישנו חסם אחר שזיהינו אותו בעבודה שלנו.
ברנרד טאנוס: רק להזכיר כמה נתונים.
ברנרד טאנוס: אנחנו יישמנו 261 אקדמאים בשנתיים וחצי האחרונות, 70 מהם בתחום ההיי טק.
ברנרד טאנוס: מהניסיון שלנו צריך גם לצייד את הבוגר, את האקדמאי וגם את הסטודנט באוניברסיטה בהכשרת קריירה.
ברנרד טאנוס: זאת אומרת הוא צריך לעמוד מול המעסיק ולהיות במה שנקרא, בנתונים הכי טובים שלו, כדי לשכנע שהוא כדאי לתעסוקה.
ברנרד טאנוס: זה בנוסף לכל המדדים והצעדים והדברים האחרים שיתמכו בהכנסת אקדמאים ערבים לתחום ההיי טק.
ברנרד טאנוס: אלה שני הדברים אני חושב, הכשרת קריירה והכוון בתיכונים.
ברנרד טאנוס: אלה שני דברים שהם תוספת.
ברנרד טאנוס: הם לא הדברים המרכזיים.
ברנרד טאנוס: אבל הם יכולים לעזור.
ברנרד טאנוס: דיברנו כאן על הרבה דברים שהם הדברים העיקריים.
יוסי כותן: שמי יוסי כותן.
יוסי כותן: העלו פה הרבה רעיונות כיצד לסייע לתעשייה להגיע לישובים ערבים, מה אפשר לעשות.
יוסי כותן: אני רוצה להעלות נושא נוסף שהמדינה הפקירה אותו במשך הרבה שנים והוא יכול לתת יתרון וסיכוי לממש את העניין הזה וללכת לאזור חדש, מה שנקרא מפעל עוגן.
יוסי כותן: זה התחיל בזמנו עם ספיר שהוא רצה לעודד הקמת תעשייה בדרום באזור קריית גת והוא מצא את הכלים מעבר לכלים הרגילים להיות שותף עם החברות גם על הסיכונים שהן לוקחות אבל הן ידעו שלצד זה יש הרבה סיכוי.
יוסי כותן: אני יזמתי והקמתי את המפעל בשדרות.
יוסי כותן: בתנאים הרגילים של המדינה להקים מפעל מסוג זה לא היה שום סיכוי שהנהלת המפעל היתה הולכת על זה.
יוסי כותן: אולי הכירו בו באותה תקופה במשרד התמ"ת שפה יש סיכוי גבוה.
יוסי כותן: הכריזו עליו כמפעל עוגן, מפעל ראשוני שנכנס לאזור הנגב המערבי, לאזור שדרות, נתיבות ואופקים.
יוסי כותן: הלכו עם תנאים חריגים כדי לאפשר לחברה לקום.
יוסי כותן: דובר על סדר גודל של מאתיים עובדים.
יוסי כותן: החברה היום מונה 600 אנשים והיום אפילו מנהלת משא ומתן על תוכנית נוספת כי התוכנית הקודמת הסתיימה.
יוסי כותן: מדובר על 550 איש וזה אולי יגיע לאלף אנשים.
יוסי כותן: אפשר אגב אולי עוד משפט שהוא חשוב בהקשר אחר.
יוסי כותן: העובדה שקם שמה מפעל והעסיק על פי דרישה של המדינה, חתום, כל ההטבות היום הן 80% לתושבי הנגב.
יוסי כותן: אני חוזר לתוכניות אחרות שדובר פה עליהן.
יוסי כותן: עד שלא הגיעו ל-80% לא קיבלו אגורה.
יוסי כותן: אבל כאשר עמדו ב-80% התחילו לקבל.
יוסי כותן: באופן דומה אפשר להתנות, ואני מתחבר למה שאמר השר ברוורמן על פרויקטים של outsourcing  שמוציאים לחברות כמו עלם.
יוסי כותן: אפשר להתנות את ההשתתפות ב-20% עובדים ערבים.
יוסי כותן: זה יהיה כדאי לחברות האלה להעסיק את העובדים הערבים כי מדובר פה בסכומים מאוד גדולים.
יוסי כותן: לא לתת העדפה.
יוסי כותן: הוא ציין את העובדה שנותנים איזשהו ניקוד נוסף למי שיעסיק ערבים על חשבון חברות שלא מעסיקות ערבים.
יוסי כותן: אני אומר, לא.
יוסי כותן: לחייב אותן להעסיק אחוז מסוים  של עובדים ערבים והחברות יעשו את זה.
יוסי כותן: אז אני חוזר רגע אחד לנושא של מפעל עוגן.
יוסי כותן: אם משרד התמ"ת ייקח תוכניות שיגיד אוקיי, מי שמתאים, מפעל אחד במשולש הדרומי, מפעל אחד במשולש הצפוני, מפעל אחד בגליל, יכריזו עליו כמפעל עוגן ויסייעו באופן חריג מעבר לתוכניות שאנחנו מכירים אותן של מסלול תעסוקה בהקמה, ייקח את הסיכונים, אני חושב שיש סיכוי לגייס חברות בתחום הזה.
יוסי כותן: אולי עוד נקודה אחת שהיא חשובה.
יוסי כותן: העובדה שיש מפעל באזור חדש שמוכן לגייס אנשים מהסביבה מוכיח שכמות האנשים שהולכים ללמוד את הדרישות של המפעל הולכת וגדלה.
יוסי כותן: אוניברסיטת בן גוריון, מכללת ספיר ומכללת סמי שמון שאלה היצרניות של כוח אדם מקצועי להיי טק בדרום, בנגב, תוך שלוש שנים הכפילו את מספר הלומדים בהם כאשר היה גוף כמו אמדוקס שקלט מאה איש לשנה.
יוסי כותן: אני חושב שזה יכול להוות מודל.
מאיר שטרית: עומר מסראווה.
עומר מסרוואה: תודה רבה.
עומר מסרוואה: אדוני יושב הראש, מכובדי תודה על ההזדמנות שניתנה לי.
עומר מסרוואה: אני רוצה להציף כמה נושאים.
עומר מסרוואה: היום הוועדה מנסה למצוא פתרון לבעיה קיימת.
עומר מסרוואה: אני רוצה להציף, האם לא כדאי שתהיה תוכנית עתידית לשנים הבאות?
עומר מסרוואה: וגם לחשוב האם אנחנו לא ניתקל בבעיה דומה מחר במדעים או ברוח וחברה או במשהו אחר?
עומר מסרוואה: כדאי שהמשפט הזה אולי יירשם.
עומר מסרוואה: השר אמר מחשב לכל ילד.
עומר מסרוואה: היום קיימים מחקרים שמדברים על הפער הדיגיטאלי בין האוכלוסייה הערבית והיהודית.
עומר מסרוואה: השאלה היא לאיזה צורך ישתמשו התלמידים הערבים במחשב הזה?
עומר מסרוואה: האם ישנם תוכנות וכלים שאפשר להשתמש בהם בשפת האם?
עומר מסרוואה: זו גם שאלה.
עומר מסרוואה: דבר נוסף שנידון, עניין ההגירה לירדן או ההגירה למקומות אחרים.
עומר מסרוואה: ההגירה היא גם לפעמים בגלל הפסיכומטרי, החסמים והגיל.
עומר מסרוואה: אבל בכל זאת ההגירה הזאת שילד שלי לומד בירדן או בג'נין או בתורכיה, לא משנה, זה עלות יותר גבוהה לאזרח, לא משנה אם הוא ערבי או יהודי.
עומר מסרוואה: זה כסף, דולרים שיוצאים מהמדינה החוצה שניתן יהיה לנצל אותם בתוך המדינה וליהנות מהם.
עומר מסרוואה: לדוגמה תיווצר בעיה לדעתי בעתיד בתחום הרוקחות.
עומר מסרוואה: למשל בישוב מסוים טייבה, יחזרו השנה או כבר חזרו 40 סטודנטים שסיימו רוקחות.
עומר מסרוואה: איפה הם יעבדו?
עומר מסרוואה: בחקלאות?
עומר מסרוואה: אז לכן חשוב נושא ההסבה, הקריירה שגם אני אדבר עליה בהמשך.
עומר מסרוואה: עניין הסבת מורים שהם בעלי תארי דוקטור.
עומר מסרוואה: אם אנחנו מסיבים את המורה למדעים, נכון יבוא במקומו איש שיקבל הסבה למתמטיקה וימלא את מקומו בבית ספר תיכון או במקום אחר.
עומר מסרוואה: עכשיו אימן וברנרד דיברתם על עניין ההסבה.
עומר מסרוואה: עניין ההסבה לאקדמאים ואימן דיבר בקשר למבדק.
עומר מסרוואה: היום במוסדות לחינוך להשכלה גבוהה מדברים באיזה שפה המבדק של נגיד כאלה שסובלים מלקויות למידה והתאמה מקצועית, באיזו שפה זה מתקיים?
עומר מסרוואה: לדוגמה אם המבדק של לקויות למידה מתקיים בשפה העברית לערבי כמוני, לא ייתן את מידע מספיק על מנת שיוכלו לתת לו את הפתרון.
עומר מסרוואה: אם המבדק נעשה בשפת האם זה יהיה יותר מדויק ויוכלו לתת מענה יותר טוב.
עומר מסרוואה: עכשיו עניין חיי קריירה.
עומר מסרוואה: אני חקרתי במסגרת לימודי את נושא הקריירה.
עומר מסרוואה: ברשותכם משפט אחד.
עומר מסרוואה: ישנם 10 קשיים ולא משנה מי אתה, ערבי או יהודי, אנגלי, לא משנה מי אתה, ישנם 10 קשיים.
עומר מסרוואה: יש עוד דבר שלא שמים לב אליו.
עומר מסרוואה: ישנו נושא שלא נבדק הקונפליקט בין בית, משפחה וקריירה.
עומר מסרוואה: היום אנחנו לא רוצים שתיווצר בעיה שבהמשך עומר בחר היי טק ואחר כך יש לו קושי איך לשלב משפחה ועבודה.
עומר מסרוואה: לכן עניין חיי קריירה צריך להתחיל בו מוקדם  ולחנך לחיי קריירה הן בבחירת המקצוע והתאמתו.
עומר מסרוואה: תודה.
מאיר שטרית: השייח כאמל ראין.
שייח כמאל ראין: משפט אחד.
שייח כמאל ראין: את האמת יש חסמים פנימיים, יש חסמים חיצוניים.
שייח כמאל ראין: אני סומך על הג'נטלמנים שנמצאים כאן שיטפלו בכל החסמים ואני לא רוצה להציף את הוועדה בעוד חסמים.
שייח כמאל ראין: אני רוצה לדבר על הפתרונות ואני רוצה להיות שותף לפתרונות.
שייח כמאל ראין: אני מציע, היות ואצל ראשי הרשויות הנושא הזה לא בסולם העדיפויות שלהם בגלל המון סיבות, יש לנו את המחלקה לקידום המגזר הערבי בתוך מרכז השלטון המקומי.
שייח כמאל ראין: אני סמנכ"ל שמה.
שייח כמאל ראין: אני מציע את עזרתי, את הסיוע שאני יכול לתת איפה שיש חסם, איפה שיש בעיה שקשורה ברשויות הערביות, בראשי רשויות, במנגנון של הרשויות הערביות בישובים אני מפקיד את היכולות שלי ואת הניסיון שלי לכל הכוונות הטובות שאני שמעתי כאן.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני שוב מודה על קיום הדיון השני בסדרה ואני בהחלט אבקש שאנחנו נקיים עוד דיון, אולי עוד שלושה או ארבעה חודשים כך שאנחנו נראה איך שהדברים מתקדמים במיוחד מצד ההשקעות של הממשלה והתוכניות שהשר ברוורמן ושאימן סייף תיארו כאן.
חנא סוייד: אני בקצרה רוצה להגיד שעלו כאן הרבה דברים.
חנא סוייד: החל מאזור תעשייה, עבור בהשכלה גבוהה, כלה בלימודים תיכוניים והתאמה בין תוכניות לימודים ותעסוקה.
חנא סוייד: הכול טוב ויפה.
חנא סוייד: אני רוצה שאנחנו נתמקד.
חנא סוייד: אני מזהה את הבעיה שיש לנו כוח אדם שהוא לא מקצועי par excellance בהיי טק.
חנא סוייד: הוא מקצועי או יש לו את הכלים עם קצת דחיפה, עם קצת הסבה מקצועית הוא יכול להתאים להיות כוח אדם שמתאים לעבוד בהיי טק.
חנא סוייד: לאו דווקא במרומי העולם, בפיתוחים, אלא בעבודות היי טק שהן רגילות נגיד.
חנא סוייד: לציבור הזה אני מנסה לכוון.
חנא סוייד: אני לא מכיר בוגר טכניון אחד שהוא לא עובד במדעי המחשב.
חנא סוייד: אני לא מכיר.
חנא סוייד: אם אתם מכירים תגידו, אנחנו נעזור לו.
חנא סוייד: בואו נהיה ישרים.
חנא סוייד: אם אתה רוצה לפתור בעיה אתה צריך להיות כנה.
חנא סוייד: אין הרבה שלומדים.
חנא סוייד: אין הרבה שמתקבלים.
חנא סוייד: אז למה לשים את כל המשקל על בעיה שלא קיימת?
סמדר נהב: רגע סליחה.
סמדר נהב: אני בכל זאת חייבת להגיד לך, היום יום שלנו מלא באנשים שגמרו את חיפה ואולי אורנים.
חנא סוייד: על זה אני מדבר.
חנא סוייד: זה מה שאני אמרתי.
חנא סוייד: אני לא מדבר על הברנז'ה.
חנא סוייד: אני מדבר על אנשים שהם בכל זאת היי טק קל, או הם קרובים להיי טק ואנחנו רוצים לתת להם דחיפה.
חנא סוייד: יש לנו מאגר גדול כזה.
סמדר נהב: אני רק פשוט רוצה לשים את הדברים במקום.
סמדר נהב: כמה בוגרי טכניון יהודים יש בהיי טק?
סמדר נהב: ההי טק הזה.
סמדר נהב: זה מה שצופן טוענת כל הזמן.
סמדר נהב: 85 אלף הם אל בוגרי טכניון.
חנא סוייד: בואו לא נסבך את הדברים.
חנא סוייד: בואו לא נדחף עכשיו את הבעיה הגלובלית של ירידת המט"ח וכולי.
חנא סוייד: אני מסכים איתך.
חנא סוייד: אני רוצה להתמקד.
חנא סוייד: בכנסת כאן אנחנו רגילים להעלות אלף ואחד דברים ולאבד את המטרה.
חנא סוייד: אני לא רוצה לאבד את המטרה.
חנא סוייד: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ואת המחויבות של היושב ראש שאנחנו נתקדם ולו עוד צעד אחד לכיוון.
חנא סוייד: אני חושב שזה מודל פשוט מאוד.
חנא סוייד: שאנשים שכפי שתיארתי אותם, לתת להם מסגרת של הכשרה מקצועית, להתאים אותם לסוג עבודה צמוד מטרה עם חברה שרוצה לדעת בדיוק שאם היא מכשירה אותם לעשות עבודה מסוימת עם תמיכה ממשרד האוצר, מהתוכנית של השר ברוורמן, ממשרד ראש הממשלה מלגת קיום כזו, וזה יכול להיות עובדים שכבר עובדים באיזו עבודה לא מתאימה או מובטלים.
חנא סוייד: לאסוף אותם בכיתה, לתת להם מה שאתם עושים ובסופו של תהליך שהם ימצאו עבודה.
חנא סוייד: לזה אני מכוון ואם נשיג עוד צעד לכיוון המטרה הזו אני השגתי את מטרתי.
חנא סוייד: אני לא רוצה לפתור את בעיות ההיי טק בישראל.
חנא סוייד: אני רוצה לעשות את זה אבל אני לא יכול.
מאיר שטרית: אני גם רוצה לשים שורה תחתונה בהמשך לדבריו בצורה שונה לגמרי, בצורה אחרת ולהגיד אם יש ארגון שמתמחה בתחום של יישום עובדים בהיי טק ושיש לו ניסיון בהכשרה, אולי יתנו להם איזה אלף שוברים, שהם יחפשו את האנשים.
מאיר שטרית: זה יפתור את הבעיה.
מאיר שטרית: קחו  אלף שוברים, בואו נראה אתכם בעבודה.
מאיר שטרית: ניתן להם צ'אנס.
מאיר שטרית: אם הם לא השימו תוך חצי שנה את אלף האיש האלה ניקח את הכסף חזרה, נחפש ארגון אחר.
מאיר שטרית: אגב זו שיטה שלפעמים עובדת לא רע.
מאיר שטרית: כך אתה פותר שתי בעיות,  גם את הבירוקרטיה ואתה יכול לומר שאתה עוקב אחריהם לבקש תוצאה.
מאיר שטרית: אני רוצה לסכם את הדיון.
מאיר שטרית: קודם כל להודות לכולכם על השתתפות ולהודות  לכולכם על המאמצים שאתם עושים בתחום הזה ניסיון לשלב את המגזר הערבי בתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: אני חושב שזה חשוב מאוד לראות שילוב של ערבים בכל התחומים, לא רק בתחום של ההיי טק אלא לראות אותם משולבים בחברה הישראלית, שווים לכל דבר.
מאיר שטרית: זה הרעיון של מגילת העצמאות של מדינת ישראל.
מאיר שטרית: אני אומר שלצערי אנחנו בפיגור רב לעומת הצפי שאנחנו רוצים שיתקיים במדינת ישראל, לראות ערבים כשווי זכויות במדינת ישראל מכל הבחינות וגם כשווי חובות.
מאיר שטרית: שווי חובות ושווי זכויות.
מאיר שטרית: אני חושב שזה הפתרון הטוב ביותר כדי ליצור אחדות וקידום חברתי במדינת ישראל ולהפסיק את העניין הזה של ערבים, יהודים, אנחנו בסך הכול בני דודים וחיים באותם מקומות.
מאיר שטרית: זה על רקע ניסיון העבר שלי כאזרח לשעבר של מרוקו.
מאיר שטרית: הייתי עד גיל 10 במרוקו וחיינו שם ממש כמו אחים.
מאיר שטרית: עד היום כאשר מבקרים במרוקו היחס של תושבי מרוקו כלפי התיירים  הישראלים שהיו פעם תושבי מרוקו היחס הוא מדהים.
מאיר שטרית: הם מקבלים אותנו בזרועות פתוחות ועם הרבה אהבה.
מאיר שטרית: והם מקבלים את זה בחזרה.
מאיר שטרית: עד היום מרוקאים נוסעים למרוקו בהמון געגועים והמון נוסטלגיה.
מאיר שטרית: לא הפוך.
מאיר שטרית: זו רק הוכחה שאפשר לחיות אחרת.
מאיר שטרית: אני חושב שהעניין הזה של היצע שווה לכולם ואפשרות שיתחרו כולם, שיגיעו הטובים ביותר, זה אחד הטענות כנגד קיפוח.
מאיר שטרית: מבחינתי כל מה שצריך זה רק ליצור מקפצה, נקודת התחלה טובה לכולם.
מאיר שטרית: ומאותו רגע שיתחרו באופן חופשי ומי שיגיע יגיע.
מאיר שטרית: זה המצב הטוב ביותר שצריך לשאוף אליו.
מאיר שטרית: לא על בסיס של קביעת מכסות, שעושים טובה.
מאיר שטרית: בעיניי, כל מה שרציתי תמיד כל חיי, ככה אני התנהלתי באופן אישי, כי גם לנו לא היה קל להשתלב.
מאיר שטרית: אבל כל חיי מה שרציתי זו נקודת זינוק שווה.
מאיר שטרית: ואז התחרות חופשית.
מאיר שטרית: עכשיו את הרעיון הזה של עמדת זינוק שווה ותחרות חופשית צריך להחדיר לראש של כולנו, של אנשי הציבור, של המורים, של המחנכים בכל מקום.
מאיר שטרית: לפתוח את הראש לאנשים, להגיד, תלמדו, תתחרו.
מאיר שטרית: לא תלמדו לא תגיעו לשום מקום.
מאיר שטרית: זה מה שההורים שלי אמרו לי, תלמד, תלמד, תלמד, והם צדקו.
מאיר שטרית: אחרת לא הייתי מגיע לשום מקום.
מאיר שטרית: אני חושב שאת הדבר הזה צריך לומר.
מאיר שטרית: לומר אותו בגלוי.
מאיר שטרית: אני מודה לכם על המאמצים שאתם עושים.
מאיר שטרית: אני באמת אקיים במהלך שנה הבאה ישיבה נוספת של הוועדה כדי לקבל דיווח ולראות באמת מה השתנה מה הישיבה של היום עד הישיבה בעוד כמה חודשים.
מאיר שטרית: הלוואי שאני באמת אראה ביצוע ותוצאות ממשיות.
מאיר שטרית: חברים תודה רבה.
מאיר שטרית: חברים בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
מאיר שטרית: הנושא של הישיבה היום הוא תכנית להב"ה (לצמצום הפער הדיגיטלי בחברה הישראלית), תכנית ישנה ומתחדשת שאמורה לפעול למען צמצום הפער הדיגיטלי במדינת ישראל.
מאיר שטרית: כמו שרבים שיושבים פה יודעים, אחת הבעיות כמובן היא הרצון להביא לכך שלכלל אוכלוסיית ישראל תהיה האפשרות וההזדמנות לגשת לרשת ולהשתמש בשירותים של הרשת, לטובתם הם, לשימושים ולצרכים שונים, לדעת להשתמש.
מאיר שטרית: לא כל משפחה ולא כל אדם בארץ, לצערנו, יש לו את היכולת לגשת למחשב, לא לכל אדם יש את הכלים והאמצעים להשתמש באינטרנט, לא לכל אדם יש את היכולת ללמוד את השימוש של מכשיר האינטרנט.
מאיר שטרית: זה מדובר גם כשמדובר בילדים וגם כשמדובר במבוגרים.
מאיר שטרית: ילדים עוד איכשהו לעתים ניגשים למחשב בכל מקרה בגלל בית הספר, שרוב בתי הספר מפעילים מחשבים וכיתות מחשבים וילדים שיש להם עניין, אז גם בבית הספר הם מתחברים למחשב , ומבוגרים, הסיכוי שלהם להגיע למחשב אם אין להם ממש בבית הוא הרבה יותר קלוש והרבה יותר קטן, אלא אם הם לומדים קורס מיוחד לדבר הזה ורבים לא יכולים.
מאיר שטרית: זה לא סוד שבמדינת ישראל הפערים החברתיים הם הפערים הגדולים ביותר בעולם.
מאיר שטרית: מדד ג'יני מראה שמדינת ישראל, אם אני לא טועה, נמצאת במקום השני בעולם מבחינת רמת הפערים החברתיים ובין מדינות ה-OECD שישראל הצטרפה למועדון היוקרתי הזה, ישראל נמצאת במקום ראשון בממדי העוני, כמדינה שבה רמת האנשים מתחת לקו העוני היא הגדולה ביותר במדינות ה-OECD, ושוב, הפערים החברתיים בישראל הם במקום ראשון במדינות ה-OECD, דבר שמשליך כמובן על העניין הזה, כיוון שאותם אלה שנמצאים מתחת לקו העוני, היכולת שלהם להשתמש במחשב, וגם אם כבר לחלק יש מחשב, כדי להתחבר לאינטרנט ולשלם עוד שימושים, הרבה יותר נמוכים.
מאיר שטרית: תכנית להב"ה נועדה ליצור איזה שהוא גשר ולהקטין את הפער הדיגיטלי, ז את אומרת ליצור מצב שגם לאנשים האלה תהיה הזדמנות ולכן היוזמה יצאה לדרך עוד בתחילת שנות ה-2000, ב-2001, ממשלת שרון הראשונה, מתוך רצון להקים מאה מרכזים.
מאיר שטרית: התכנית יצאה לדרך כאשר הוקמו בפועל סדר גודל של 13 מרכזים, או משהו כזה.
מאיר שטרית: מאז הסתבר בדוח המבקר שהפעלת המרכזים האלה היא מאוד פוליטית, so cold, פרופר פוליטית, אני מכיר את זה כמי שהיה חבר ליכוד אז, וגם הייתי בממשלה אז.
מאיר שטרית: הכניסו אנשים לפעולה, לנהל את המרכזים האלה לא מתוך ידיעה של מחשבים ולא מתוך שימוש במחשבים, אלא מתוך רצון ומהיותם חברי מרכז של מפלגה איקס או וואי.
מאיר שטרית: התוצאה היתה מאוד עגומה ולכן בעצם מה שקרה לאחר מכן, אחרי כמה שנים של פעולה ואחרי דוח ביקורת מאוד קטלני החליטו כמעט לסגור את העסק.
מאיר שטרית: העסק כמעט נסגר ופעולתו הופסקה על ידי החשב הכללי והחליטו להעביר את האחריות להפעלת להב"ה לחשב הכללי ופיטרו בעצם את כל הנהלת להב"ה בזמנו והקימו את העניין הזה מחדש, כאשר כרגע עדיין יש 13 מרכזים ואני מבין שהממשלה קיבלה לא מזמן החלטה להרחיב את הפעולה ליותר מרכזים.
מאיר שטרית: הזמנתי היום את האנשים שאחראים על המלאכה הזו, כדי לשמוע אל"ף, מה באמת מתרחש בתחום הזה, איפה אתם נמצאים היום, מה התכניות לעתיד אם יש תכניות, מה טווח הפעולה הנצפה והזמנו גם אנשים רלוונטיים לצורך העניין הזה כדי לשמוע את דעתם על מה שמתרחש בלהב"ה וניתן רשות דיבור למר טל הרמתי, שהוא העומד כרגע ונושא באחריות לנושא המחשוב בממשלה.
מאיר שטרית: אפשר להגדיר את זה כך?
מאיר שטרית: כי אני מבין שהמינוי של מנמ"ר (מנהל מערכות מידע) ממשלתי בסוף לא הסתדר.
טל הרמתי: עובדים על זה.
טל הרמתי: הוועדה מתכוונת להגיש את מסקנותיה השבוע ונתקדם.
מאיר שטרית: וגם לא ממשל זמין.
מאיר שטרית: מונה מישהו?
מאיר שטרית: גם שם לא.
מאיר שטרית: זה אותו בן אדם?
טל הרמתי: לא. יצא לפני שבועיים מכרז פומבי חדש.
מאיר שטרית: בבקשה, רשות הדיבור למר טל הרמתי.
טל הרמתי: שלום לכולם.
טל הרמתי: נמצאים איתנו פה אורחים מכובדים, הנהלת להב"ה, מנהלי מרכזים בלהב"ה, מנהלי מערכות מידע מהממשלה שהגיעו ואורחים נוספים ואני מברך את כולם.
טל הרמתי: מי שיציג את המצגת בפרוטרוט יהיה מר יוסי טובול שהוא מנהל הפרויקט מטעם האוצר, לידו מר רוני בן אבו, אבל רציתי מלה אחת של הקדמה.
טל הרמתי: אנחנו, הממשלה, משקיעים המון משאבים בשביל לאפשר את הממשל שיהיה זמין.
טל הרמתי: ממשל זמין נסמך הרבה על טכנולוגיות, אם זה טכנולוגיות של אינטרנט, אם זה טכנולוגיות של סלולר למתקדמים, אם זה אייפדים שאני רואה שהיושב ראש מומחה בנושא הזה ואחרים.
טל הרמתי: אנחנו מודעים לזה שלא כל האוכלוסייה נמצאת בקדמת הטכנולוגיה והמטרה, בין היתר, של הפרויקט הזה הוא להגיע לאותן אוכלוסיות שאין להן את אותה זמינות, ללמד אותן, להכשיר אותן לקראת הדור הנוכחי.
טל הרמתי: זאת המטרה העקרונית.
טל הרמתי: אנחנו רואים בפרויקט הזה חשיבות גדולה מאוד.
טל הרמתי: משרד האוצר השנה קיבל החלטה יותר מלהכפיל את ההיקף של הפרויקט ואנחנו עובדים על זה במרץ, מר יוסי טובול תיכף יפרט גם את המאמצים שנעשים בכיוונים האלה ואני חוזר ואומר שמבחינתנו זה פרויקט חשוב מאוד.
טל הרמתי: במשך כמה שנים היו דיונים לגבי מיקומו וההכרעה נפלה השנה על ידי שר האוצר, הוא קיבל את ההחלטה שהפרויקט ממשיך להיות מנוהל ומתופעל במשרד האוצר, באמצעות אותו מודל הפעלה שהוכיח את עצמו כמודל מוצלח, אנחנו תיכף נשמע את הנתונים, ולפיכך אנחנו מה שנקרא במלוא הקטר קדימה.
מאיר שטרית: אני שומע שיש גם ויכוח בין האוצר לבין משרד החינוך על הסיפור הזה.
טל הרמתי: היו ועדות משותפות ביחד עם משרד החינוך, הנושא הזה היה על השולחן, הוצגו מודלים של הפעלה שונים לפתרון של להב"ה, במשרד החינוך יש הרבה מאוד משאבים ואמצעים ויכולות לעשות את זה במסגרת בתי הספר הקיימים.
טל הרמתי: המודל של להב"ה פועל ומיועד לאוכלוסיות שהן מעט שונות, אולי אפילו הרבה שונות, מאשר אוכלוסיית היעד הקלאסית של משרד החינוך וזאת היתה אחת הסיבות העיקריות להחלטה שנפלה בסופו של יום על ידי שר האוצר.
טל הרמתי: אני אעביר את רשות הדיבור למר יוסי טובול שהכין מצגת מפורטת.
טל הרמתי: בבקשה.
יוסי טובול: בהמשך לדברים של מר טל הרמתי, אני אומר את זה בצורה קצת יותר בוטה אולי, ואמר את זה קודם גם דר' חיים איילון שמן הסתם גם יאמר פה כמה דברים, ככל שהטכנולוגיה במדינת ישראל מתפתחת, כך גדל הפער הדיגיטלי.
יוסי טובול: (מצגת): בלהב"ה אנחנו בעצם פועלים על פי ארבעה מאפיינים של הטיפול בפער הדיגיטלי.
יוסי טובול: מטרות להב"ה בעצם נגזרות מתוך הממדים האלה, אנחנו מאפשרים את הנגישות, את הנגידות התשתיתית, הנגישות הטכנולוגית והנגישות לתוכנה ולחומרה, נגישות מלאה, מגבירים את המודעות, אנחנו מנסים להסיר חסמים ופחדים מהאוכלוסייה, בעיקר האוכלוסייה המבוגרת שחוששת מהחשיפה ומהכניסה לתוך העולם הדיגיטלי, אנחנו שמים דגש מאוד חזק על מיומנות, על אוריינות, שליחת דואר אלקטרוני, כתיבת קורות חיים, כתיבת מסמכים, גלישה מודרכת, איסוף מידע מתוך אתר האינטרנט, ובסופו של דבר, עם כל המידע הזה שנרכש בפרויקט להב"ה, אנחנו בעצם נותנים הכוונה לאוכלוסייה , שעם כל הידע הזה בסופו של דבר יידעו לעשות עם זה משהו, לנצל את זה במסגרות שונות, אם זה בכניסה למעגל עבודה ואם זה בפעילויות אחרות.
מאיר שטרית: חבר הכנסת לשעבר, מר רון נחמן, ראש עיריית אריאל.
קריאה: מוביל גם את התכנית של העיר החכמה הראשונה בישראל.
יוסי טובול: כפי שאמרתי קודם, המטרות של להב"ה נגזרות מאותם מאפיינים, אותם מדדים לטיפול בפער הדיגיטלי והמטרות הן הטמעת טכנולוגיית מידע.
יוסי טובול: בשלב הזה אנחנו משלבים את כל הפרמטרים של הטיפול בפער הדיגיטלי, החל מהקניית מיומנות וחשיבה, או שינוי בגיבוש עמדות חיוביות כלפי השימוש בסביבה הדיגיטלית, הקניית ידע ביישומי מחשב, ופה זה יותר בדגש על נושא האוריינות, גם סיוע לתלמידי בתי הספר בהכנת המטלות השונות.
יוסי טובול: הפרמטר הזה מתייחס לנושא הנגישות, גם לנגישות הטכנולוגית למחשבים וגם להיצע הרב שיש לנו לתוכנות, E-Learning, או יישומים נוספים אחרים שקיימים במרכזי להב"ה השונים.
יוסי טובול: לאוכלוסייה יותר מבוגרת אנחנו מאפשרים פה גישה והכוונה לשירותים המכוונים של הממשלה, שירותי ממשל זמין.
יוסי טובול: בסופו של דבר עם הידע הזה שנרכש אנחנו מצפים וגם רואים שאנשים עושים עם זה שימוש מחוץ ללהב"ה.
יוסי טובול: אנחנו סימנו לעצמנו מטרה שאנחנו מכוונים את מרב המאמצים ומרב המשאבים לכיוונם של ילדים ובני נוער, דור העתיד, אבל כמובן שאנחנו לא מזניחים את האוכלוסייה המבוגרת.
יוסי טובול: הנתון הזה הוא נתון שמשתנה מיישוב ליישוב, על פי, כמובן, הבדיקות והצרכים שעולים בכל יישוב ויישוב.
יוסי טובול: כמובן שכל השירותים בלהב"ה ניתנים חינם, ללא תשלום.
יוסי טובול: אולי ניגע קצת יותר בנושא החלוקה לאוכלוסיות.
יוסי טובול: אוכלוסייה מבוגרת, החל ממחוסרי עבודה, תכניות מיוחדות לעולים חדשים, אזרחים ותיקים.
יוסי טובול: בקרב הילדים זה גם החינוך הפורמלי וגם החינוך הבלתי פורמלי, ילדים בסיכון, מועדוניות, פעילויות מאוד רחבות.
יוסי טובול: זה המצב כיום בלהב"ה.
מאיר שטרית: מה זו הקובייה הלבנה?
מאיר שטרית: יש 70-30, מה זה האמצע?
יוסי טובול: בסך הכל יש 100%, אז אפשר להתעלם מהאמצע.
יוסי טובול: כיום מרכזי להב"ה  פרושים ב-14 יישובים ברחבי הארץ, מצפת ועד באר שבע.
יוסי טובול: את הנקודות האדומות אפשר לראות על המפה.
יוסי טובול: מפני שמרכז להב"ה בכל מרכז לפחות 40 עמדות מחשב, מחשבים חדשים, מתוחזקים בסטנדרט מאוד מאוד גבוה, כל התמיכה הטכנולוגית היא של הצוותים הטכנולוגיים בחטיבה הטכנולוגית במשרד האוצר.
יוסי טובול: מרכזי להב"ה עובדים כמעט עם אפס תקלות ברוב שעות הפעילות.
יוסי טובול: מרכזים כאלה פועלים מ-8 בבוקר ועד 22:00 בלילה.
מאיר שטרית: מי בא ב-8:00 בבוקר?
יוסי טובול: במסגרת בתי ספר, גני ילדים, מוסדות חינוך.
מאיר שטרית: באות כיתות?
יוסי טובול: כן, כיתות שלמות.
מאיר שטרית: למה, אין להם כיתות מחשבים בבית הספר?
יוסי טובול: גם אם יש, צריך להבין שבמרכזי להב"ה יש צוות הדרכה מאוד מאוד מיומן, זה התפקיד שלו, להדריך במחשבים.
רוני דיין: אתה אומר שבמשרד החינוך אין צוות מיומן.
מאיר שטרית: זה מה שהוא אומר.
מאיר שטרית: בהרבה מקרים, לצערי זה נכון.
יוסי טובול: לא, קודם כל אנחנו לא מתחרים, אנחנו לא באים להחליף אף אחד.
מאיר שטרית: משרד החינוך, תראה, בבית ספר רגיל, לא במגמה שלומדים מחשבים, כיתה רגילה, מה היכולת של התלמידים ללמוד שימוש במחשב?
מאיר שטרית: כמעט אפס.
מאיר שטרית: לרוב המורים אין מושג במחשב, אני אומר את זה בצער.
רוני דיין: בטח שמעתם על התכנית החדשה להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21, וזה בגדול---
יוסי טובול: זה יהיה בעתיד.
רוני דיין: לא, כבר ממש עכשיו.
מאיר שטרית: פעם היו מספרים על בן אהרן ז"ל שהיה שר בממשלה והיה מזכ"ל ההסתדרות.
מאיר שטרית: הוא היה נראה תמיד קומפקטי וחזק, ושאלו אותו בגיל מאוד מבוגר, 'איך אתה שומר על כושר כזה?'
מאיר שטרית: הוא אומר 'מה הבעיה?
מאיר שטרית: אני קם בחמש בבוקר, שוחה 3 קילומטרים, רץ 5 קילומטרים, מגיע הביתה, מתקלח, אוכל ארוחת בוקר, הולך לעבודה.
מאיר שטרית: באחת אני בבית בול, אוכל צהריים, ישן שעתיים, קם בארבע, מסתובב קצת עם המשפחה, הולך לים, נח, בשמונה ארוחת ערב ואני במיטה', אומרים 'מתי אתה עושה את זה?'
מאיר שטרית: הוא אומר 'ממחר'.
רוני דיין: בכל זאת בחינוך אי אפשר לקבל החלטה בצורה כזו.
מאיר שטרית: בתוך עמי אני חי, אז אני אומר ש נכון לעכשיו, בבית ספר רגיל, אני אומר את זה בצער, הילדים פשוט צוחקים מהמורים שלהם בנושא מחשב, בצדק, אגב, למורים אין הכשרה לזה.
מאיר שטרית: יכול להיות, אני מקווה, אולי אתה תרגיע אותנו בהמשך---
קריאה: המורים באים ללמוד בלהב"ה.
מאיר שטרית: אני מקווה שבסמינרים למורים, המורים החדשים שלומדים היום בסמינרים, עוברים הכשרה בתחום של מחשוב ושימוש במחשבים.
מאיר שטרית: ראיתי שיש פרויקטים מאוד יפים, כמו פרויקט כתום, שעושה המרכז להוראה במכון וייצמן, שעושים כיתות---
רוני דיין: זה בשיתוף עם משרד החינוך.
מאיר שטרית: כן, ודאי, ברור.
מאיר שטרית: אם נותנים מחשבים לכל הכיתות, מחשב נייד שהילד לוקח אותו הביתה, משתמש בו, מלמדים את המורה להשתמש בזה, כי בלי זה אין ערך לתת את זה לתלמידים וכל הילדים משתמשים בכיתות האלה במחשבים, פול טיים ג'וב, חוסכים המון נייר והמון קשקשת ויכולים להתחבר אחד עם השני ולדבר וכן הלאה.
מאיר שטרית: אני מקווה שבסמינרים יש הכשרה, של המורים החדשים לפחות, בכיוון הזה, שכשיגיעו לכיתות שהם יידעו יותר מהתלמידים מה קורה בתחום המחשבו.
רוברט טיבייב: אתה עושה את זה דרך הלהב"ה?
מאיר שטרית: ללהב"ה אין את הכח ואת היכולת להכשיר כל כך הרבה מורים בבתי ספר.
חיה הניג: חוץ מזה יש את בתי הספר הפנימייתיים, שאם יש שיתוף פעולה עם להב"ה אז אחר הצהריים התלמידים יכולים הרבה יותר...
חיה הניג: יש לנו שיתוף פעולה נפלא עם להב"ה וחלק מזה הם מוסדות פנימייתיים.
מאיר שטרית: כן, אבל לא בכל מקום שיש פנימייה יש להב"ה.
מאיר שטרית: ברוב המקומות האחרים אין פנימיות.
חיה הניג: נכון, אז אמרתי שאצלנו---
רוברט טיבייב: ולא בכל מקום יש שיתוף פעולה.
חיה הניג: אבל אצלנו ברוך ה' יש ואנחנו מאוד מאוד נהנים, אז גם אם בבתי הספר מלמדים מחשבים ומלמדים ברמה גבוהה, אחר הצהריים אנחנו בפירוש רואים איך זה עוזר לתלמידים להתקדם כשיש להם את האפשרויות עם המדריכים המעולים של להב"ה, שמקדמים את התלמידים.
חיה הניג: גם תלמידי תיכון שרוצים להגיע לעוד פרויקטים, לעוד דברים שלא יכולים לאפשר להם בבית ספר מגיעים באמת בזכות הפרויקט הזה.
מאיר שטרית: נחזור למר טובול, בבקשה.