GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: תעשו אותו דבר בשירות התעסוקה, אתה יכול לפטר את כל העובדים.
יוסי פרחי: הלוואי.
יוסי פרחי: הפער הזה נמצא אצלנו ופה אני רוצה להגיע ללהב"ה.
יוסי פרחי: יש לנו שותפות במספר מרכזים עם להב"ה ותאמינו לי, ימות המשיח.
יוסי פרחי: אתה בא לארגון שלא צריך מכרז, זה עיקר העיקרים מנקודת מבטנו, אתה לא צריך שום דבר, אתה בא, אני מביא את המובטלים אליהם, הם מקבלים אותם, לומדים, אני מוסיף לזה סדנא לחיפוש עבודה ולמעלה מ-70% מהאנשים האלה מוצאים עבודה.
מאיר שטרית: אתם מתקצבים אותם?
יוסי פרחי: אנחנו לא עושים כלום, אני מביא את המובטלים ללהב"ה באוטובוס, נכנסים, לומדים ויוצאים החוצה.
יוסי פרחי: אין לי צורך במכרזים, אין לי צורך בתיאומים, אני אומר לך---
מאיר שטרית: אבל אתם לא עוזרים ללהב"ה?
יוסי פרחי: במה?
יוסי פרחי: הוא עוזר לנו.
מאיר שטרית: אני אגיד לך למה אני שואל.
מאיר שטרית: קראתי היום בעיתון 'הארץ' ביקורת מאוד חריפה על הכשרה מקצועית, שמוציאים 628 מיליון שקל בשנה להכשרה מקצועית, כשרוב העובדים שם לומדים בקורסים שבכלל לא צריך אותם, רובם הגדול לא מוצאים עבודה לאחר מכן, והולכים לאיבוד, ממשיכים גם אחר כך לקבל אבטלה.
מאיר שטרית: נכון שזה אותו משרד, אתם נמצאים באותו משרד, שירות התעסוקה נמצא במשרד התעשייה, המסחר?
מאיר שטרית: וגם הכשרה מקצועית נמצאת באותו משרד, אז עם כל כך הרבה כסף, יכול להיות שווה לקחת חלק מהכסף הזה, להקים מרכזי להב"ה נוספים באמצעותם או באמצעות גופים פרטיים , אם הם עוזרים כל כך הרבה, ולעשות כמו שאתה אומר.
מאיר שטרית: 620 מיליון שקל, קח 20 מיליון ואתה יכול להכפיל את להב"ה, לעשות פעמיים להב"ה, זה כסף קטן.
מאיר שטרית: ואני מעיד על זה, שה-620 מיליון שקלים של שירות הכשרה מקצועית, רובו, אני אומר בצער, בזבוז כסף מוחלט, ובעצם הרעיון הוא לתת שכר לאנשים שכבר גמרו את תקופת האבטלה ודרך להתחיל לתת להם שכר זה לשלוח אותם להכשרה מקצועית, הם עושים עוד שנה קורס, יש להם שקט, הם מקבלים משכורת ולא חשוב מה הם לומדים.
מאיר שטרית: דוגמה הכי בולטת, שקוממה אותי, הכשירו קורס של 70 רתכים בחיפה.
מאיר שטרית: המספנות היו צריכים 40 רתכים, מאיפה לקחו את הרתכים?
מאיר שטרית: מתאילנד.
מאיר שטרית: הרי זה אבסורד.
מאיר שטרית: צריך שיהיה קשר בין הכשרה מקצועית לבין מקומות העבודה.
מאיר שטרית: אם אתה יודע, כראש הכשרה מקצועית, כראש שירות התעסוקה---
מיכאל איתן: הם הולכים לקורס אבל הם לא רוצים לעבוד במקצוע הזה.
מאיר שטרית: בגלל זה אני כל כך כועס שביטלו את ויסקונסין.
מאיר שטרית: אני חושב שזו היתה תכנית טובה ומצוינת.
מאיר שטרית: אני אומר לך, הכשרה מקצועית ושירות תעסוקה צריכים להיות משולבים אחד בשני.
מאיר שטרית: אם זה היה תלוי בי, הם היו צריכים להיות בניהול אחד ואז היה קשר בין השניים, כי אתה יודע מה העובדים שחסרים, אם יכולת ליצור את ההקשר ולהגיד 'חסר לי 100 עובדים בבניין, 500 עובדים במסגרות, מי שרוצה לעבוד בבניין, אני דואג לו להכשרה ולעבודה', הוא גומר את זה והוא נכנס לעבוד, זה היה משנה את כל המצב.
יוסי פרחי: אני לא קראתי את הכתבה ב'הארץ', אני עוד מכיר שתי כתבות בארץ שצריך לבדוק אותן.
מאיר שטרית: של היום.
מאיר שטרית: אבל בלי כתבה ב'הארץ', בהכשרה המקצועית יש בזבוז הרבה כסף.
יוסי פרחי: בשביל האמת ההיסטורית אני רק רוצה להגיד לך שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם האגף להכשרה מקצועית, 80%, אין לזה אח ורע בשום מקום בעולם, 80% מבוגרי ההכשרה המקצועית שאנחנו שולחים לקורסים היום נמצאים בעבודה וזה מחקר שנמשך כבר עשר שנים.
יוסי פרחי: עשר שנים רצוף יש מחקר אחרי כל בוגרי ההכשרה המקצועית, הדבר הכי נחקר והמדינה יודעת מה קורה עם הבוגרים של הכשרה מקצועית זה דווקא בוגרי האגף הזה.
יוסי פרחי: אני לא רוצה לנגוע בזה, אני רוצה לומר מה היתרון של להב"ה במשרד האוצר.
יוסי פרחי: אין לשירות התעסוקה שום מודל התקשרות עם שום גוף במדינה, ואנחנו מתקשרים עם הרבה מאוד, כמו להב"ה, אפס ביורוקרטיה.
מאיר שטרית: זה ניתן בחינם.
מיכאל איתן: אם הם היו עכשיו במשרד התקשורת, אם הם היו במשרד החינוך, במשרד הפנים, זה היה אותו דבר, מה ההבדל?
יוסי פרחי: אני אגיד לך.
יוסי פרחי: נער הייתי גם זקנתי, אם זה יהיה במשרד אחר, האוצר יחשבו כל יום למה אתם לא צריכים לקבל כסף.
יוסי פרחי: ברגע שהאחריות מוטלת עליהם...
יוסי פרחי: מכל מקום, אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה, אני רק רוצה לומר שאני, כמקבל שירות, אני מקבל שירות יוצא מן הכלל.
מיכאל איתן: כמה אנשים אתם הכשרתם מהתחלת הפרויקט?
יוסי פרחי: אני לא יודע להגיד את המספר.
מיכאל איתן: בערך, סדר גודל.
מאיר שטרית: הוא לא היה מהתחלה.
מאיר שטרית: בתקופה שלך רק, כמה היו?
יוסי פרחי: לא באתי עם הנתון, לא אוהב לזרוק סתם מספרים.
יוסי פרחי: אבל אני רוצה להוסיף למה שאמרתי מספר אמירות.
יוסי פרחי: הדבר הראשון שלהב"ה עצמה צריכים יותר להתמסד ושהקורסים שלהם יהיו קורסים שגם יודעים להנפיק תעודה ממשלתית, כלומר קורסים שמוכרים על ידי האגף להכשרה מקצועית וזה מאוד חשוב.
יוסי פרחי: שההשתלמות הזאת לא תהיה השתלמות בעלמא, אלא השתלמות מוגדרת שנותנת מספר מקצוע כזה או אחר.
יוסי פרחי: הדבר השני, עלתה פה שאלה מאוד מאוד חשובה ורצינית, איפה למקם את המעט שיש, לדעתי צריך להיות הרבה אבל איפה למקם את מרכזי להב"ה.
יוסי פרחי: מרכזי להב"ה צריכים להיות פונקציה של השלמת פער דיגיטלי לאוכלוסייה המבוגרת, שם נמצאת היום הבעיה האמיתית של מדינת ישראל.
יוסי פרחי: השר מיכאל איתן עושה נפלאות בנושא של ממשל זמין, אבל אם הוא לא יודע להיכנס לאינטרנט ולא יודע לשאול שאלות באינטרנט, והיום עולם ומלואו חשוף לאיש הזה, ולמעלה מ-100,000 איש אצלנו חסרים את המידע הזה וצריכים את המידע הזה ואני חושב שהמיקום של להב"ה צריך להיות פונקציה של אוכלוסיות חלשות ולא כפונקציה של שום דבר אחר.
מאיר שטרית: חבר הכנסת רוברט טיבייב.
רוברט טיבייב: קודם כל יש לי ממש מקום בלב בפרויקט להב"ה, הייתי גם מדריך וגם מנהל מרכז ואני פה בכמה כובעים.
רוברט טיבייב: הייתי במרכז של השר מיכאל איתן בשדרות, זה לא מרכז להב"ה.
רוברט טיבייב: הוא ממש עובד יפה מאוד ובכלל הכניסה שלי לפוליטיקה היתה מהביקור של השר איתן פעם במרכז להב"ה, ביקורת פתע, נפגשנו שם ודיברנו ויכול להיות שזה הרגע שהתחלתי להיכנס לפוליטיקה.
מיכאל איתן: אגב אופקים היתה הרשות היחידה, נדמה לי, שהקימה אחר כך על חשבונה עוד מרכז.
מאיר שטרית: בצדק, בשכל.
רוברט טיבייב: יש פה הרבה שאלות לגבי לאן מרכז להב"ה צריך להיות שייך.
רוברט טיבייב: גם אני חשבתי בזמנו שזה יותר חינוך או רווחה.
רוברט טיבייב: נכון להיום אני משוכנע ובטוח שטוב שזה תחת משרד האוצר.
רוברט טיבייב: היו לי הרבה ביקורות כלפי ההתנהלות של להב"ה, אבל נכון להיום, מעיניים קצת יותר מתבגרות, אני רואה שטוב שזה בחסות של משרד האוצר.
רוברט טיבייב: אפשר להגיד על משרד החינוך המון דברים, אני לוקח כדוגמה את החינוך, מחלקת חינוך באופקים, אני לא מדבר על שיתוף פעולה עם להב"ה, אבל משרד החינוך שופך ים של כסף למערכת החינוך ולא רואים תועלת, ממש לא רואים שום התקדמות.
רוברט טיבייב: להבדיל מלהב"ה, אני ממש רואה את זה והרגשתי על בשרי, כי זה פרויקט שנותן את המענה ומענה טוב לכל ההרכבים של האוכלוסייה, כולל ילדים ומבוגרים.
רוברט טיבייב: בזמנו שיתפתי פעולה עם רשות התעסוקה, עם מוטי, היה ממש שיתוף פעולה מדהים, אני מאוד מקווה שהדבר נמשך עד עכשיו.
רוברט טיבייב: על הדברים הלא טובים בלהב"ה כבר דיברו ואני לא רוצה להתייחס לזה, הדברים הטובים שיש שם זה התכנים והתכנים כל הזמן חדשניים.
רוברט טיבייב: זה דבר חשוב וכנראה משרד האוצר דואג לזה וטוב שכך.
רוברט טיבייב: זה שיש הרחבה של מרכזי להב"ה, אני מאוד מקווה שזה ימשיך.
רוברט טיבייב: הבנתי שכבר קיבלתם את הסמל של הקורסים, שזה מוכר כבר במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
טל הרמתי: זה בתהליך.
רוברט טיבייב: זו מלחמה שהיתה המון שנים.
רוברט טיבייב: זה עכשיו לא סתם קורסים, אלה קורסים מוכרים.
רוברט טיבייב: זה הדבר הכי חשוב.
רוברט טיבייב: לא שמעתי שהתייחסו פה לגלישה חופשית, יכול להיות שפספסתי.
רוברט טיבייב: בעיניי זה דבר מאוד חשוב, חוץ מקורסים, חוץ מהכרת המחשב וקורסים מקצועיים בוורד ואקסל והדברים האלה, מר נחמן כבר התייחס לזה, לתת מענה לאותו ילד שאין מה לעשות, עדיף שהוא יישאר פה ודרך גלישה חופשית נכוון אותו---
מאיר שטרית: יש גלישה חופשית בלהב"ה?
רוברט טיבייב: פה עולות כל מיני שאלות שבוא ניקח בחשבון שלא כל הילדים יודעים להשתמש באינטרנט במחשב, הם חושבים שהם יודעים.
רוברט טיבייב: הדבר הכי מעניין אותם זה פורומים וצ'טים וכל הדברים האלה.
רוברט טיבייב: להכניס אותם כביכול מצד אחד לאיזה שהיא מלכודת ודרך גלישה חופשית להעביר אותם קורסים מקצועיים.
רוברט טיבייב: וכמובן ממשל זמין.
רוברט טיבייב: זה דבר מאוד חשוב.
רוברט טיבייב: כמובן יש פה מטריה למבוגרים, הם צריכים לדעת להשתמש בזה וכמו שאומרים בהצלחה.
מאיר שטרית: מר רוני דיין, ממשרד החינוך.
רוני דיין: קודם כל אנחנו רואים בחיוב את הגורם החשוב הזה שנקרא להב"ה ואנחנו מאמינים בקיומו ואנחנו מברכים גם את הצוותים שעושים עבודה מאוד יפה ומקצועית.
רוני דיין: אנחנו חשבנו, לאור הצרכים של המשרד והיכולת שלו לפרוס את הפעילות הזאת בכל רחבי הארץ ולנצל את המשאבים של בתי הספר בשעות אחר הצהריים למטרה הזאת, התחלנו במגעים, ביחד עם מר טל הרמתי, כדי לחשוב ביחד איך אנחנו, כמשרד, עושים ביחד שיתוף פעולה כדי לקדם---
מאיר שטרית: ברוב בתי הספר יש מרכזי מחשבים.
מאיר שטרית: מה הבעיה להפעיל בית ספר כמרכז להב"ה אחר הצהריים?
רוני דיין: אלה נושאים שאנחנו בהחלט לקחנו אותם בחשבון וקיימנו בהם דיונים משותפים.
מיכאל איתן: מניסיון שלי זה צריך להיות אחד המורים, אחרת זה לא יילך.
מיכאל איתן: אתה מתגמל מורה, כמה אלפי שקלים, והיא---
מאיר שטרית: שתרכז את זה, 50% משרה.
מיכאל איתן: כמה אנחנו משלמים?
מיכאל איתן: 5,000 שקל למורה והיא גם מרכזת את המחשבים בבית הספר, אז יש לה עניין גדול ואז היא משיגה את ההסכמה של מנהל בית הספר והכל הולך חלק לגמרי.
רוני דיין: לאור הניסיון של שדרות וכדומה, אנחנו בהחלט באנו בדיונים ביחד עם מר טל הרמתי והצוותים שלו כדי לחשוב במשותף על איך לקדם את הנושא הזה.
רוני דיין: בתכנית הלאומית החדשה כן שילבנו את הנושא, אני מקווה שבסופו של דבר שיתוף הפעולה הזה ייצא לאור ו---
מאיר שטרית: אם אני אשיג לכם כסף אתם תפעילו בתי ספר כמרכזי להב"ה?
מאיר שטרית: הוא אומר 5,000 שקל, אני אשיג לכם בית ספר לא ב-5,000 שקל, אלא 10,000 שקל לבית ספר.
רוני דיין: עובדה שאנחנו, ביחד עם השר מיקי איתן, כן משתפים פעולה בשדרות, וכמו בשדרות אנחנו---
מיכאל איתן: מר דיין, אני רוצה שתבין את המודל, למה זה כל כך פשוט כשיש רצון, כשיש אינטרסים.
מיכאל איתן: בית הספר קיים, הילדים קיימים, ההורים מעוניינים שהילדים יישארו עוד כמה שעות, המורה מרוויחה.
מאיר שטרית: לכן אני שואל, אם אני משיג לכם כסף, נגיד שאני מביא לכם מחר מיליון שקל, אתה תפעיל במיליון שקל?
רוני דיין: אנחנו לקחנו על עצמנו את הנושא הזה ואנחנו גם עשינו את זה עוד לפני שנתנו לנו את הכסף הזה במשאבים הפנימיים שלנו.
רוני דיין: הפעילות היא באוכלוסייה מבוגרת, אנחנו מפעילים פרויקט שנקרא 'קשר בין דורי' ב-400 בתי ספר, בלי תקציבים נוספים מעבר, אבל בהחלט תקציב מיוחד שיבוא למטרה הזאת יכול להרחיב בצורה מאוד משמעותית את הפעילות הזאת.
רוני דיין: הוא גם ישביח את הציוד שקיים מצד אחד בבתי הספר ומצד שני, הציוד הזה ינוצל בצורה הרבה יותר משמעותית בשעות של אחר הצהריים.
רון נחמן: מי עוזר לשדרג את המחשבים?
רון נחמן: הרי הבעיה שאחרי כמה שנים הכל יורד ואתה צריך לעשות את הכל.
רון נחמן: מחר 98'?
רון נחמן: זה כבר שלשום 98'.
מאיר שטרית: משרד החינוך אמור לעשות את זה כל הזמן.
רוני דיין: זה חלק מהתכנית.
רוני דיין: אני רק רוצה להשלים.
רוני דיין: אנחנו כן יכולים לקחת את הנושא הזה על עצמנו, אנחנו עושים פעולות כאלה.
רוני דיין: אם מצד אחד ניקח את הרצון והיכולת לעשות פריסה הרבה יותר רחבה בגלל ניצול של בתי ספר בשעות אחר הצהריים ומצד שני נעשה את כל שיתופי הפעולה של איגום המשאבים הנכון, ועל זה ישבנו בזמנו עם דר' אילוז איילון.
רוני דיין: הרי כל הגופים האלה שאנחנו מדברים עליהם, מתנ"סים, תפוח, פר"ח וגופים אחרים שנותנים את המתנדבים שלהם, והם מתנדבים שמופעלים על ידי משרד החינוך, אנחנו כן רואים את כל הגופים האלה בראייה הממלכתית ואנחנו מובילים לאגם את כל הכוחות האלה למשאב אחד גדול ובאמת לקבל, אם אנחנו מדברים על התפרסות ל-30 יישובים, ולהביא את זה להרבה יותר מקומות, גם לאותם מקומות קטנים שבמודלים---
מיכאל איתן: אני לא יודע אם זה עוד קיים, אבל היו באים בתי ספר עם אוטובוסים ל---
מאיר שטרית: זה מרכז, לכיתת להב"ה.
רון נחמן: זה רק המועצות האזוריות.
רון נחמן: היום לא תקבל באף רשות מקומית את הדבר הזה, התחבורה עולה הון תועפות.
רון נחמן: אי אפשר להזיז תלמידים מפה לשם.
מאיר שטרית: מר אביעד טמיר, המשרד לאזרחים ותיקים.
מאיר שטרית: יש משרד כזה?
אביעד טמיר: היינו אצלך לפני חודשיים בדיון פה.
אביעד טמיר: הדיון שלנו הוליד את הדיון הזה.
מאיר שטרית: זה לא רפי איתן.
אביעד טמיר: בעצם היינו פה בדיון לפני חודשיים בנושא אינטרנט והגיל השלישי בוועדה הזאת.
אביעד טמיר: הוצג שם פרויקט להב"ה ואז אדוני היושב ראש, אתה החלטת---
מאיר שטרית: שנקיים דיון על זה.
אביעד טמיר: קודם כל מבחינת נתונים היום באוכלוסייה, אזרחים ותיקים 750,000.
מאיר שטרית: הדיון הזה באמת נולד בעקבות דיון שעשינו בוועדה על השימוש של אזרחים ותיקים באינטרנט וסקרנו פה את הנתונים, כמה משתמשים.
מאיר שטרית: אחד הדברים הכי מזעזעים, שאני אומר לך את זה, הסתבר לי תוך כדי דיון שבכל מה שנקרא בתי אבות וההוסטלים, החברות לא נותנות לאנשים להיכנס ללמד את הזקנים מחשבים שם, למה?
מאיר שטרית: כי יש להם תכניות משלהם, שהם צריכים לשלם בשבילם.
מאיר שטרית: אז נגיד שאדם רוצה לבוא ללמד קשיש אצלו בחדר מחשב, לא נותנים לו להיכנס לתוך המרכז.
מאיר שטרית: זו שערורייה, פשוט שערורייה, אבל זו עובדה.
מאיר שטרית: לא נותנים בכל ההוסטלים.
מאיר שטרית: אפשר להפעיל את כל הקשישים כדי להרחיב להם את הידע, לתת להם אפשרות להיכנס לאינטרנט, בשבילם זה זמן בילוי וכן הלאה, ללמד אותם, לא נותנים להיכנס.
מאיר שטרית: רובם הגדול זה מוסדות ממשלתיים, ההוסטלים של משרד השיכון, של הסוכנות היהודית, והם לא נותנים לזה להיכנס.
מאיר שטרית: זה פשוט סקנדל בעיניי.
מאיר שטרית: שאני לא אצטרך לערוף את הראש למישהו.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער, הסתבר לי בדיון שלא נותנים לאנשים להיכנס כי למרכזים האלה יש מורים משלהם, או חברות שמפעילות אצלם תכניות ולכן הם לא רוצים תחרות בתוך המרכזים האלה.
מאיר שטרית: ולא נותנים להם להתחבר לאינטרנט.
מאיר שטרית: אם רוצים להתחבר לאינטרנט, שיתחברו רק דרך הרשת שלהם.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה לא נותנים גישה חופשית לאינטרנט לכולם על ידי המדינה, זה היה משנה את כל החיים.
מאיר שטרית: אני מכין הצעת חוק בעניין הזה ואני מקווה שאתה תהיה פעיל בממשלה לעודד אותו.
אביעד טמיר: תוחלת החיים היום היא 79 לגברים, 83 לנשים, וכמות האזרחים הוותיקים תוכפל באוכלוסייה, קרוב ל-1.4 מיליון ב-2030.
אביעד טמיר: מבחינת האזרחים הוותיקים, אין ספק שיש פערים דיגיטליים.
אביעד טמיר: לדוגמה שימוש של אזרחים ותיקים באינטרנט זה רק 24%, לעומת 58% בקרב גילאי 44 עד 64 ו-77% בקרב גילאים עד 44.
אביעד טמיר: מבחינת היתרונות של אזרחים ותיקים זה נגישות למדיה, תקשורת בין אישית, משפחה, הדור הצעיר, אפרופו חיזוק הקשר הבין דורי, עם התכנית שהתחילה במשרד החינוך ואנחנו גם משתפים איתם פעולה.
אביעד טמיר: לאזרחים ותיקים קשה לצאת מהבית, אז הם לאט לאט מתחילים לעשות תשלומי חשבונות, קניות.
אביעד טמיר: עדיין לדור מבוגר יותר קשה, אבל הם כבר שולטים בנושא הזה.
אביעד טמיר: מבחינת חסמים בפערים דיגיטליים, זה נגישות, חסמים טכניים.
אביעד טמיר: בעצם מרכזי להב"ה זה פרויקט שעונה על הדברים האלה ויכול לחולל שינוי.
אביעד טמיר: מבחינת דברים שעלו פה, לגבי הקריטריונים.
אביעד טמיר: בין הקריטריונים אתיופים מוגדרים כאוכלוסייה מועדפת, אני חושב ששווה לעשות את המחשבה ולראות איך מגדירים את האזרחים הוותיקים כאוכלוסייה מועדפת.
אביעד טמיר: אני יכול להגיד שאנחנו בשיתוף פעולה עם משרד האוצר, עם מר רוני בן אבו ועם מר יוסי טובול, היינו גם בפגישה בעבר וכן יש רצון שלהם לראות איך עושים גם עם המרכזים הקיימים תכניות מותאמות לאזרחים ותיקים.
אביעד טמיר: אנחנו מודים על שיתוף הפעולה ואנחנו גם רוצים לראות איך להרחיב את הנושא הזה ואולי להקים עוד מרכזים.
מאיר שטרית: למשרד לאזרחים ותיקים יש תקציב לעניין הזה?
אביעד טמיר: קודם כל בנושא של אינטרנט ומחשבים, אנחנו מפעילים מספר פרויקטים עם צעירים, תנועות נוער, סטודנטים---
מאיר שטרית: השאלה שלי אם יש לכם תקציב לזה.
אביעד טמיר: זו פגישה שכבר קבענו להיפגש עם מר טל הרמתי, סגן החשב, בתחילת ינואר, ולראות איך המשרד מביא את המשאבים שלו, יחד עם היכולות של האוצר ולראות איך מרחיבים את זה.
מאיר שטרית: אחרון הדוברים זה מר קובי אלון מהמרכז לשלטון מקומי.
קובי אלון: אני חושב שזה פרויקט שצריך לברך עליו.
קובי אלון: במסגרת הפעילות שלי בשטח, פעילות עם ראשי הרשויות, נתקלתי ורציתי לחדד את מה שאתה אמרת לגבי העניין של המאטצ'ינג.
קובי אלון: יש לא מעט ראשי רשויות שהם דווקא בפריפריה והתעניינו בזה ובסופו של דבר בגלל בעיות של תקציב לא נכנסו לפרויקט הזה, ולכן אני חושב שצריך לפעול שאם האוצר עושה פעולה כזאת, שהיא פעולה חיובית, ללכת עד הסוף ולממן את הכל עד הסוף, כי דווקא הרשויות מהפריפריה בסופו של דבר מוצאות את עצמן בחוץ.
קובי אלון: ויש מקרים שיודעים עליהם.
מאיר שטרית: מר טובול, אתה רוצה להגיב ולהעיר?
יוסי טובול: קודם כל, בהתייחס לדברים האחרונים של מר קובי אלון, זה לא נאמר באופן רשמי, אבל העיר היחידה שלא יכולה לעמוד תקציבית היא העיר עפולה ולכן עברנו לעיר הבאה ברשימת המקומות.
מאיר שטרית: עפולה לא יכולה לעמוד תקציבית?
יוסי טובול: כן.
יוסי טובול: טייבה הצליחה, עפולה לא.
יוסי טובול: אני רוצה להתייחס לנושא שיתופי הפעולה.
יוסי טובול: אני העברתי ליושב ראש הוועדה, דרך מר רועי גולדשמיט, רשימה ופירוט של עשרות גופים שפועלים איתנו בשיתוף פעולה מלא ובהזדמנות הזאת אני באמת מזמין כל מי שחושב שהוא יכול לתרום, לסייע, לקחת חלק במשימה הזאת, שאני מתייחס אליה כמשימה אפילו לאומית, מוזמן להירתם לעניין.
יוסי טובול: אנחנו כמובן שבוחנים כל שיתוף פעולה לגופו וכמובן אנחנו נשמח להזמין נוספים.
יוסי טובול: להערות של השר איתן, וחבל שהוא יצא, לגבי כח אדם בלהב"ה.
יוסי טובול: הוא התייחס לכח האדם שהוא צריך להיות משהו שהוא מעבר להדרכת מחשוב.
יוסי טובול: האנשים בלהב"ה נבחרים מתוך היישוב עצמו.
יוסי טובול: אנחנו שמים על כך דגש.
מאיר שטרית: כולם?
יוסי טובול: כולם.
מאיר שטרית: ואם אין אנשים?
יוסי טובול: ואם אין אנשים, אז אנחנו כמובן מחפשים מהסביבה הקרובה, אבל לרוב עובדי להב"ה הם מתוך היישוב עצמו, כך אנחנו בעצם מגבירים את המחויבות של הצוות למקום, לקהילה, החיבור הוא חיבור פנטסטי.
יוסי טובול: הצוות שלנו הוא לא רק מדריך מחשבים, במובן מסוים הם מדריכים חברתיים, מדריכי נוער, מסייעים, אוזן קשבת, מכוונים, הרבה מעבר להדרכה המקצועית בתחום המחשוב.
יוסי טובול: בנושא ממשל זמין, יש לנו סדנאות בנושא הזה, סדנאות מאוד מעמיקות.
יוסי טובול: כחלק מתהליך של קורס הכרת המחשב והאינטרנט לאוכלוסייה מבוגרת הושם דגש על הנושא של ממשל זמין, יש לנו אפילו סימולציה של ביצוע פעולות באתרים השונים של הממשלה, אם זה ביצוע תשלומים, הפקת דוחות וכולי.
יוסי טובול: לכל הדברים האלה אנחנו נותנים מענה ונותנים מענה חזק מאוד.
יוסי טובול: תודה רבה על ההזדמנות שניתנה לנו להציג את להב"ה.
מאיר שטרית: גברתי, בבקשה.
עדי שפרלינג: אני מנהלת את מרכז להב"ה במגדל העמק.
עדי שפרלינג: מהדיון הזה ומה שקורה במרכז שלי ובבית שלי, אני רוצה להציג איזה שהיא אקסיומה שהיא ברורה לכולם אז אולי היא תחדד בעצם את הדיון ולמה יש את להב"ה בעצם.
עדי שפרלינג: אין לי ספק שיש בתי ספר טובים ובתי ספר טובים בדרך כלל ממוקמים באזורים טובים שבהם יש משפחות טובות והורים שיודעים שזה חשוב ללמוד ומספקים את כל הסביבה הזאת לילדים, ואז גם יש מורים טובים באותם אזורים ויוצאים תלמידים טובים שגם לבד הולכים ולומדים את כל מה נושא המחשוב ומצליחים.
עדי שפרלינג: הבעיה שאני נתקלת הרבה במקומות האלה, זה אזורים שמוגדרים כאזורי מצוקה ובאמת בתי הספר הם לא טובים, המורים הם הרבה פחות טובים, ההורים הם הרבה פחות הורים שיש להם את הזמן ואת הידע ואת המודעות לדחוף את הילד ללימודים האלה וזה משהו שגורר את התלמיד למטה.
עדי שפרלינג: בהרבה מקומות ראיתי שכשאנחנו נמצאים באזור, בית ספר ספציפי שאני לא אגיד את שמו, אנחנו מצליחים להרים את זה, כי למורים בעצם אין שום גישה ושום ידע במחשב וזה עצוב.
עדי שפרלינג: במקרה הזה זו באמת היתה הצלה שאנחנו נמצאים שם ומצליחים להרים את התלמידים ולחשוף אותם בפני הדברים האלה ובאותה הזדמנות גם את המורות.
רוני דיין: אני שמח לשמוע את מה שאת אומרת כי אני חושב ששיתוף הפעולה הזה בין משרד החינוך והפרויקט הזה הוא חשוב מאוד.
מאיר שטרית: מר טל הרמתי.
טל הרמתי: עלה קודם איזה שהוא רושם כאילו לכאורה יש תחרות בין להב"ה לבין גופים נוספים או משרד החינוך.
טל הרמתי: לא היא.
מאיר שטרית: לא תחרות, אין שיתוף פעולה.
טל הרמתי: אני חושב שיש שיתוף פעולה, אני חושב ששמחנו לראות את התכנית המאוד שאפתנית שמציג עכשיו משרד החינוך והיינו מאוד שמחים שכל הנושא שאנחנו קוראים האוריינות הדיגיטלית לתלמידי מערכת החינוך היה מקבל מענה עמוק ונכון ואני חושב שזה הכיוון שהולך אליו משרד החינוך ואנחנו רק יכולים לברך על הנושא הזה.
טל הרמתי: הלוואי ולא היינו נדרשים להשקיע את אותם משאבים באותן אוכלוסיות.
טל הרמתי: נאמר פה קודם לגבי שיתופי הפעולה שמתקיימים כבר היום,  מתקיימים עשרות שיתופי פעולה.
טל הרמתי: אנחנו נבחן את הנקודות שנאמרו פה כרגע, גם לגבי תפוח וגם לגבי 'מחשבה טובה' וגם לגבי הגופים הנוספים ואני רואה את זה בחיוב, כולל הניסוי שרצינו בזמנו לקדם, ביחד עם משרד החינוך, להקים להב"ה או דמוי להב"ה בבתי הספר.
טל הרמתי: אנחנו ניקח את זה לתשומת לבנו.
מאיר שטרית: ראשית אני מודה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: אני מברך על התכנית הממשלתית להרחיב את תכנית להב"ה ולהכפיל בעצם את מספר המרכזים ואני קורא לממשלה לבדוק מחדש את הנושא של הקריטריונים לפריסת להב"ה בארץ.
מאיר שטרית: אני חושב שהקריטריון המרכזי צריך להיות לא גודל האוכלוסייה, לדעתי צריך להוריד מתוך הקריטריון את גודל האוכלוסייה, זה לחלוטין קריטריון לא חשוב, ולהתמקד במקומות שבהם אין כלום מבחינת אפשרויות דיגיטליות לאוכלוסייה.
מאיר שטרית: לדעתי צריך לתת עדיפות למקומות שאין בהם שום דבר ולבדוק איזה פעילויות נוספות יש באותן ערים לפני שפורסים מרכזים חדשים.
מאיר שטרית: אני מקווה שתיקחו את זה בחשבון, בעתיד לפחות, אם לא בשנת הפעילות הקרובה.
מאיר שטרית: אם זה עדיין לא מאוחר, אז לא מאוחר גם השנה, ואם לא, אז בשנת פעילות לאחריה.
מאיר שטרית: אני קורא לממשלה לחזור לשולחן עגול עם כל הגופים הפועלים בתחום הזה ולקיים על זה ועדת היגוי שאכן תעשה סינכרוניזציה בין הפעילויות של הגופים השונים בתחום הזה של סגירת פער דיגיטלי, גם בתוך הממשלה עצמה וגם מחוץ לממשלה.
מאיר שטרית: אין שום סיבה לא לנצל את הכוונות הטובות שיש לגופים שונים בארץ, לגופים תורמים, פילנתרופיים, ולרתום אותם, אדרבא, לרתום אותם, זה רק ייתן להם חיזוק ולהשקיע יותר כסף.
מאיר שטרית: אני זוכר את ההשפעה היתה אז לוועדה שהקמתי באוצר, כשהייתי שר במשרד האוצר, שהשתתפו בה כל ראשי המערכות הללו, היו באים לישיבות, היו מוכנים לשים יותר כסף.
מאיר שטרית: אני האצתי בהם להכניס יותר מרכזים והם נענו בשמחה כיוון שהיה להם אתגרים משותפים בתוך המערכת ולדעתי אתם יכולים להעצים את הפעולה שלהב"ה עושה על ידי שיתוף פעולה עם הגורמים האחרים.
מאיר שטרית: לכן אני קורא לכם להקים מחדש את ועדת ההיגוי.
מאיר שטרית: אני פונה לממשלה להכיר בנושא של האינטרנט כתשתית לאומית ולהחליט על כך שהממשלה, כמשימה לאומית, צריכה לצמצם את הפערים הדיגיטליים במדינה וליצור אפשרות לכל אזרח לגשת לאינטרנט ולהשתמש באינטרנט בצורה חופשית.
מאיר שטרית: יש הרבה פעולות שצריך לעשות למען המטרה הזאת ואני חושב שכל עוד אנחנו לא עושים אותן, אנחנו במידה רבה תורמים להגדלת הפער החברתי מאלה שממילא אין להם.
מאיר שטרית: להב"ה יכולה לסייע להרבה אנשים ואני בטוח שהיא מסייעת להרבה אנשים שמגיעים ללהב"ה, וביכולות שיש לה היום היא לא יכולה לכסות את כל האוכלוסייה שנמצאת מתחת לקו העוני.
מאיר שטרית: ללא ספק לזה דרושים אמצעים ותשתיות אחרות.
מאיר שטרית: אני באמת קורא לממשלה לפעול בכיוון הזה כי לדעתי ככל שרמת ההשכלה של האוכלוסייה תגדל וככל שהאפשרויות שלהם יתרחבו בכל הגילאים, ילדים, מבוגרים, קשישים, רמת החיים שלהם תשתפר והיכולת שלהם למצוא את עצמם בחברה תשתפר, היכולת שלהם להשיג מקומות עבודה תשתפר, ללמוד - תשתפר, היכולת שלהם למצוא בידור תשתפר, ליצור קשר עם חברים, מכל הבחינות.
מאיר שטרית: לזה נועדה בעצם המערכת של האינטרנט ונדמה לי שככל שניתן פוש יותר גדול, הן על ידי, כאמור, גלישה חופשית ברוב המקומות, במוסדות ציבור ובמקומות אחרים, הן על ידי יצירת אינסנטיב לאנשים להיכנס, ובעיקר כשלממשלה יש אינטרס גבוה בזה, של הפעלת ממשל זמין בצורתו הטובה ביותר.
מאיר שטרית: לנושא אחר שלא שייך ללהב"ה, אבל הוא איכשהו קשור, אני קובע בצער שממשל זמין לא יכול להתחיל לעבוד כל עוד לא מפעילים את הפקת התעודות הביומטריות.
מאיר שטרית: כידוע לך, מר טל הרמתי, שאתה שותף למהלך הזה, הדבר הזה עוד לא קורה מכיוון שעד היום, למרות שהחוק קבע ששר הפנים חייב להגיש תקנות לנטילת הנתונים הביומטריים תוך שלושה חודשים מיום אישור החוק, עברה שנה ועד היום לא הוגשו התקנות לכנסת.
מאיר שטרית: זאת אומרת הממשלה עוברת על החוק, שר הפנים לא ממלא אחר החוק.
מאיר שטרית: אני רוצה שתדע, כתבתי מכתב לראש הממשלה ולשר הפנים שבו אני מתריע על כך שעברה שנה.
מאיר שטרית: זה למרות המלצות שלי, לפני המכתב כבר פניתי לשר הפנים כמה פעמים ולראש הממשלה כמה פעמים, ולשניהם ביחד כמה פעמים.
מאיר שטרית: לצערי אין קול ואין עונה, מאחר ואתה שותף לעניין, יש לך אינטרס, העברנו פה את חוק חתימה אלקטרונית ואנחנו מעוניינים להפעיל את הממשל זמין בצורתו הטובה ביותר, אז אנא תעשו קצת סדר בעסק, תצעק באוצר שהמפעל קיים,הושקע בו הרבה מאוד כסף להפקת התעודות, כבר הוקם המפעל בקיסריה, הכל מוכן לפעולה, והכל תקוע כי מישהו לא מגיש תקנות שאפשר להחיל אותן תוך שעה.
מאיר שטרית: אני באמת לא מבין למה לוקח כל כך הרבה זמן.
מאיר שטרית: אני קורא לכם כי יש לזה השלכה על הפרויקט הזה, כי אם יש לנו ממשל זמין ויש לנו תעודות זהות אלקטרוניות שהאזרח יכול להיכנס ולזהות את עצמו ולעשות כל פעולה מול הממשלה, זה ישנה לחלוטין את קבלת השירות של האזרח מהממשלה ואת היכולת של הממשלה לספק את השירותים הללו.
מאיר שטרית: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: על סדר-היום: אזרחים ותיקים ואינטרנט.
מאיר שטרית: בישיבה הזאת נשמע נתונים לגבי השימוש באינטרנט על-ידי הגיל השלישי.
מאיר שטרית: הגיל השלישי בארץ מוגדר כבני 65 ומעלה.
מאיר שטרית: בכלל, לדעתי נושא האינטרנט מחייב תשומת לב הרבה יותר רחבה בישראל ובעולם כולו לא רק לגיל השלישי אלא בכלל.
מאיר שטרית: הוועדה הזאת, בין היתר, דנה בנושא האינטרנט ולכוון בכוונתי לכוון שורה של דיונים בתחום השימוש באינטרנט.
מאיר שטרית: לאינטרנט יש הרבה מאוד יתרונות אבל גם המון בעיות שלא נפתרו ולא מטופלות.
מאיר שטרית: למשל, אין שום ספק שהאינטרנט מאפשר גישה למידע.
מאיר שטרית: כל אדם בעולם, לא משנה מה גילו, תקציבו, ברגע שיש לו גישה למחשב  הוא יכול לגשת באופן חופשי למידע פנטסטי, לכל מה שעולה על דעתו.
מאיר שטרית: לפני עשרות שנים הדבר הזה לא היה אפשרי.
מאיר שטרית: היום כל אדם יכול לגשת למידע.
מאיר שטרית: היום התלמידים יכולים ללמוד דרך המחשב ולבדוק האם מה שהמורה אמר הוא נכון או לא נכון.
מאיר שטרית: כשאני למדתי בבית ספר כדי לקבל מידע הייתי צריך לקנות אנציקלופדיה או ללכת לספריה.
מאיר שטרית: היום כל ילד יכול לגשת לכל מקום ולכל מידע.
מאיר שטרית: גם הקשר הבין אישי, הרשתות החברתיות, הקשר עם אנשים, היכולת לקנות ולקבל שירותים.
מאיר שטרית: כל מה שאני אומר חל גם על הגיל השלישי.
מאיר שטרית: היכולת לקנות ולקבל שירותים בלי לצאת מהבית, לקנות כל דבר.
מאיר שטרית: לפעמים במחירים יותר טובים כי כידוע יש חברות רבות שמוכרות דרך האינטרנט כל מה שאתה רוצה.
מאיר שטרית: החברות האלה לא צריכות מחסנים והן יכולות להוריד את המחירים.