GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: מרטתי את השערות מרוב כעס, והייתי מוכן להקדיש כמה זמן שיידרש למשא ומתן.
מאיר שטרית: זה לא זז.
מאיר שטרית: אגף השכר וההסתדרות סחבו רגליים, כי בינתיים כולם נהנו.
מאיר שטרית: עד שיום אחד נמאס לי מהמשא ומתן, וקיבלתי החלטה שאין יותר שעות נוספות, אין  יותר רכב, כל הרכבים הלכו למחסן ויקבלו שכר בסיסי.
מאיר שטרית: ממילא לא עבדו.
מאיר שטרית: תוך שבועיים נגמר המשא ומתן והוקמה חברת מע"צ, תוך דאגה לעובדים.
מאיר שטרית: לא זרקנו את העובדים לזבל.
מאיר שטרית: כל העובדים שהיו מעל גיל מסוים יצאו לפנסיה עם שכר טוב.
מאיר שטרית: חלק מהעובדים נקלטו לתוך החברה הלאומית לדרכים.
מאיר שטרית: החברה קיימת עם פחות מ-200 איש, עם הרבה מאוד אווט סורסינג, עם פחות בירוקרטיה ופחות לחץ, ועושה עבודה יותר טובה.
מאיר שטרית: למה אני מספר את כל זה?
מאיר שטרית: כי אני חושב, שככל שסוחבים זמן הבעיות מתרבות.
מאיר שטרית: כאשר חותכים חוסכים הרבה מאוד זמן בדרך.
מאיר שטרית: עד שלא חתכנו ככה המדינה שילמה שכר, שעות נוספות, רכב, דלק ואחזקה במשך שנתיים.
מאיר שטרית: זה עלה הרבה יותר מכל התוספות, שבסוף היינו צריכים  להסכים להם בהסכמי הפרישה, יותר אחוז פחות אחוז.
מאיר שטרית: הגענו להסכמות על הכל בסוף, וזה היה הרבה יותר זול מאשר להמשיך לשלם שכר של עובדי מע"צ עוד שנה.
מאיר שטרית: לפעמים שווה לחתוך.
מאיר שטרית: זה יותר זול, יותר פשוט, יותר קל מאשר להמשיך את המשא ומתן הזה.
מאיר שטרית: כל עוד שיחידת הסמך הזו לא קמה, לא עומדת על הרגליים ולא עובדת, גם העבודה נפגעת.
מאיר שטרית: העובדים באוויר, חוששים מה יהיה עתידם, מפחדים ופחות משקיעים בעבודה.
מאיר שטרית: בוודאי שהעבודה נפגעת, ואולי גם הכנסות יחידת הסמך ייפגעו כי יש פחות עבודה, פחות מחקר.
מאיר שטרית: לכן, כדאי לחתוך את העניין כמה שיותר מהר.
מאיר שטרית: אני מבקש ממך, לגבות את השטר ממר זיידרמן ולהזמין אותו לכמה ישיבות שצריך.
מאיר שטרית: אם לא תגמרו את העניין היום, תנסו לקבוע מחר, מחרתיים, עד כיפור.
מאיר שטרית: אני מסיים את הישיבה, ואני אקבע ישיבת דיווח נוספת בתחילת אוקטובר, בתקווה שהפעם נגיע רק להגיד שלום ולראות שהעסק הסתיים.
מאיר שטרית: אנחנו הזמנו להיום הרמת כוסית לחג.
מאיר שטרית: אני חשבתי, שהיום אני מקבל את הבשורה שהכל גמור ונוכל להרים כוסית לחיים שהכל גמור, אבל אני אזמין אתכם לעוד כוסית.
יוסי בר טוב: אני הייתי אחראי על הקמת המינהל.
יוסי בר טוב: יש כאן גם עבודה פנימית גדולה לעשות.
מאיר שטרית: בתוך הארגון.
יוסי בר טוב: אני חושב, שהדברים האלה חייבים להיאמר ולהיעשות.
יוסי בר טוב: יש ההנהלה חדשה, ואני מאמין שהנהלה חדשה יכולה להוביל את העניין היטב, אבל זה לא מספיק.
יוסי בר טוב: יש הנהלה, יש מנהלי מכונים, וצריכה להיות הדברות.
יוסי בר טוב: לא כל מיני רעיונות שהיו לנו צריכים להיות נר לרגלם של האנשים שאמורים לעשות את המלאכה הזאת.
יוסי בר טוב: לכן, את הנקודה הזו צריך להדגיש גם כן.
יוסי בר טוב: ההידברות בתוך המכונים האלה היא חשובה מאוד, ואני מאמין ביכולת של האנשים לעשות את זה.
יוסי בר טוב: את הדבר הזה אסור לשכוח.
יוסי בר טוב: המלאכה לא גמורה.
יוסי בר טוב: יש פה הרבה בעיות.
יוסי בר טוב: יש בעיות של קליטת העובדים, ויש בעיות של קליטת אנשי מלכי, שפרופ' שפיגל העלה.
יוסי בר טוב: אני חושב, שראוי שהנושא הזה יילקח בחשבון על ידי כל הגורמים שעובדים בהקמת המינהל.
יוסי בר טוב: בסופו של דבר המכונים האלה יקרים לכולנו.
יוסי בר טוב: אני אמנם יצאתי לפנסיה, אבל אני מוכרח להגיד שהנושא הזה בהחלט בעייתי, והייתי רוצה לראות את הדברים נפתרים בצורה מסודרת.
מאיר שטרית: אני מודה לך.
מאיר שטרית: אני חושב שאתה צודק.
מאיר שטרית: המנכ"ל שמע את דבריך.
מאיר שטרית: תזמינו אותו כמתנדב לעזור.
מאיר מרקוביץ: הוא עוזר.
מאיר מרקוביץ: ברגע שהתהליך עם המכונים האחרים יתקיים זה יעזור לביסוס הדברים.
מאיר שטרית: אני רוצה לאחל לכם ולמשפחות שלכם שנה טובה, כתיבה וחתימה טובה לכולכם ולכל המשפחות, ואני מקווה שגם הנושא הזה יגיע לכלל חתימה טובה לפני הנעילה.
מאיר שטרית: חג שמח ושנה טובה.
מאיר שטרית: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מקבל בברכה את תלמידי בית-הספר שנמצאים אתנו בוועדה, אני מקווה שתהיה ישיבה מעניינת גם עבורכם.
מאיר שטרית: אתם בטח מתמצאים יותר מרוב חברי הכנסת הממוצעים בנושא אינטרנט, יותר טוב מאשר רוב חברי הכנסת, אז בוודאי זה יעניין אתכם, מה שמתרחש.
מאיר שטרית: הדיון שאנחנו מקיימים בנושא של הגלישה באינטרנט בישראל, ואנחנו תכף נעלה מצגת שהציג אותה רועי ממחלקת המחקר של הכנסת, שחקר את הנושא בזמנו והציג נתונים.
מאיר שטרית: ככלל, אני רוצה לפתוח ולומר שלצערי הרב, אני אומר בצער, ששירותי האינטרנט בארץ מפגרים בהשוואה לשירותי האינטרנט בעולם, הן במהירות שלהם האמיתית, לא המפורסמת, אלא האמיתית, אני כבר לא מדבר על מהירות ההעלאה שזה אחד לעשר, בערך, בהבדל.
מאיר שטרית: זאת אומרת, כאשר אתה מוריד משהו מהאינטרנט, אז המהירות נגיד, במקרה הטוב ביותר, אתה גולש במהירות שבאמת אתה קנית.
מאיר שטרית: כשאתה רוצה לשלוח משהו במחשב, למקום אחר, העלאה, אז כמעט יורד פי עשר יותר נמוך.
מאיר שטרית: זו בעיני שערורייה פשוט, לא לדבר על זה שמול כל המחירים שהאזרח משלם, שהם לא מחירים זולים, כי אצלנו משלמים כידוע פעמיים, לא משלמים רק לספק, ל- ICP, משלמים גם לחברת התשתית לבד, ול- ICP לבד, שני תשלומים וכל אחד מחייב אותך לשנה וחצי, שנתיים, וכן הלאה, וכל מיני תרגילים אחרים.
מאיר שטרית: לא רק שאתה משלם הרבה מאוד כסף, אתה גם לא מקבל את הסחורה שבשבילה אתה משלם.
מאיר שטרית: אני יכול מניסיוני האישי לומר לכם שזה לעתים נדירות מאוד קורה שאני גולש בהורדה, לא בהעלאה, שאני גולש במהירות שבאמת אני קניתי.
מאיר שטרית: לעתים רחוקות ביותר.
מאיר שטרית: ועל העלאה אני בכלל לא מדבר.
מאיר שטרית: זה פשוט שערורייה.
מאיר שטרית: כאשר יש לפעמים, למיטב הבנתי, מגבלה, לא נותנים לך לשלוח קובץ מעל נפח מסוים, אם אני לא טועה, זה לא יותר מעשרה מגה-ביט, או 25 מגה-ביט, תלוי באיזה חברה אתה גולש ואם אתה, יש לך קובץ מעל זה, תשכח מזה.
מאיר שטרית: אתה יכול לעשות את זה עשר פעמים, אתה מקבל בסוף, אחרי כל הגלישה, תקבל הודעה – המשלוח נפל.
מאיר שטרית: ולכן, מה עושים כל החבר'ה, הם משתמשים ב- Send big files, דרך כל מיני אתרים באינטרנט לשלוח קבצים יותר גדולים.
מאיר שטרית: זה פשוט אנטיתזה לשירות שנדרש לציבור.
מאיר שטרית: ואני אומר בצער, שלדעתי משרד התקשורת איננו עושה את המוטל עליו ומפקח על כך שהציבור יקבל את השירות הראוי.
מאיר שטרית: משרד התקשורת גם לא נוקט באמצעים, כדי להביא לתחרות אמיתית כמו שהתחייבו.
מאיר שטרית: בדו"ח גרנאווי, שהיה בתקופתו של השר אריאל אטיאס, המליץ לגרום לכך שתימכרנה קטעי תשתית עם מפעילים חדשים, כדי שיורידו את המחירים וישנו את התחרות ולמרות ההמלצות ולמרות שהשר אימץ את ההמלצות, נכון לעכשיו עוד לא קרה שום דבר.
מאיר שטרית: אף קטע תשתית לא נמכר.
מאיר שטרית: ואני אומר לכם פשוט, אני אומר, סמנכ"ל משרד התקשורת יושב פה אתנו, אסף, הסמנכ"ל, השר גם אולי יבוא לישיבה, אני אומר לכם בצער, אני לא יודע למה אתם מחכים.
מאיר שטרית: תשחררו את הציבור מהשעבוד הבלתי מתקבל על הדעת של חברות האינטרנט, שלא לדבר על הסלולאריים, זה בכלל קטסטרופה, מחירי הגלישה הם פשוט אסון.
מאיר שטרית: אני יכול לשמש דוגמה אישית.
מאיר שטרית: יש לי אייפד, כידוע, ביום שיצא, נסעתי אתו לארצות-הברית לפני כמה שבועות, הייתי כמה ימים בארצות-הברית, גלשתי אני חושב איזה שעתיים.
מאיר שטרית: קיבלתי חשבון בבית, פשוט לא יאומן, 2,300 שקל.
מאיר שטרית: על גלישה של שעתיים באינטרנט בארצות-הברית.
מאיר שטרית: שיסביר לי מישהו, מה ההצדקה לגבות 2,000 זה עולה כמעט כמו האייפד עצמו, 2,300 שקל, זה פשוט קטסטרופה.
מאיר שטרית: אני חזרתי היום פריז, לאחר שהות של שלושה ימים בכנס של ה- OECD, נכנסתי לחנות שמוכרת כל מיני אביזרי טכנולוגיה, והסתבר שאני יכול לקנות מיקרו סים, בתשעה יורו לשלושה ימים ללא הגבלת גלישה.
מאיר שטרית: החלפתי את המיקרו סים שלי במיקרו סים הזה, והיו לי שלושה ימי גלישה ללא שום הגבלה, בתשעה יורו.
מאיר שטרית: תסבירו לי אתם, איך הדבר הזה אפשרי?
מאיר שטרית: הפער בין השוד של האזרחים, אני אומר לכם – שוד של אזרחים, לא פחות מזה, במשתמשי האינטרנט, לבין מה שקורה בעולם.
מאיר שטרית: הנה, זה טרי, מאתמול.
מאיר שטרית: עדיין יש לי את המיקרו סים פה, בתוך המחשב הזה.
מאיר שטרית: אתה קולט את זה בכל מקום, מיקרו סים קטן, תשעה יורו, אתה גולש שלושה ימים בלי שום מגבלה, בתשעה יורו.
מאיר שטרית: אני לא יחידי, לדעתי מזכירת הכנסת בז'נבה, היא גלשה גם כן, היא לא הבינה, למרות שקנתה חבילת גלישה לפני שהיא נסעה וגלשה במחשב שלה, היא קיבלה חשבון של כמעט 3,000 שקל.
מאיר שטרית: על גלישה די טכנית, לא איזה גלישה ענקית או משהו כזה.
מאיר שטרית: אני אומר לכם, ידידיי, משרד התקשורת, ואני מבקש שתעבירו דברים למשרד התקשורת, זה בלתי נסבל, ובלתי מתקבל על הדעת.
מאיר שטרית: אנו מקבלים בברכה את שר התקשורת שהגיע לישיבת הוועדה.
מאיר שטרית: בדיוק פניתי אליך, כמו אלוהים שמע את התפילה שלי.
מאיר שטרית: אני בדיוק מספר שמשרד התקשורת חייב להפסיק את השוד של האזרחים, על-ידי חברות הסלולאר והאינטרנט, זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת.
מאיר שטרית: סיפרתי דוגמה, הייתי בארצות הברית עם האייפד לפני כמה זמן, גלשתי שעתיים, קיבלתי הביתה חשבון כשחזרתי – 2,300 שקל, על גלישה שעתיים.
משה כחלון: איזה חברה אתה?
מאיר שטרית: פלאפון.
מאיר שטרית: לא משנה, כל חברה אותו דבר.
משה כחלון: עכשיו אני מבין למה התוצאות שלהם ככה, עסקיות.
מאיר שטרית: גם חברות אחרות, עזוב.
מאיר שטרית: עכשיו אמרתי, חזרתי מפריז הבוקר, הייתי ב- OECD בפריז יומיים, נכנסתי לאיזה חנות שם, קניתי מיקרו סים, החלפתי את המיקרו סים של הטלפון, עולה תשעה יורו, שלושה ימים גלישה ללא שום הגבלה.
מאיר שטרית: יכולתי לגלוש מהבוקר, לילה, כמה שאני רוצה בלי שום מגבלה.
מאיר שטרית: אין שום הצדקה, במחירים שגובים מהציבור, ואני קורא לך, אדוני השר, תפעל, יש לכם כלים, אמצעים, כדי לשחרר את הציבור משעבודו של האינטרנט ואני הצעתי קודם, מהירות הגלישה, אני חוזר על זה בקצרה למענך, מהירות הגלישה היא מהירות גדולה מאוד.
מאיר שטרית: אתה קונה מהירות X ואתה משלם פעמיים, פעם אחת לספק התשתית, פעם אחת ל- ICP ואתה מקבל מהירות שהיא לחלוטין רחוקה ממה שאתה באמת גולש במציאות.
מאיר שטרית: זה בהורדה.
מאיר שטרית: שלא לדבר בתגובת העלאה, כשאתה רוצה לשלוח משהו, זה יורד אחד לעשר.
מאיר שטרית: נודע לי מחברות האינטרנט, אני אומר מספקי ICP, שאחת מהסיבות שמהירות הגלישה כל-כך נמוכה, היא, גם בהעלאה וגם בהורדה, זה הכבל התת ימי שמעביר, שהם קשורים בעצם לאותה חברה שנותנת את השירות של העברת התקשורת בכבל התת ימי והם משלמים מיליונים על הכבל התת ימי הזה, שהוא לא מספק את התעבורה למדינת ישראל והם כמובן בוכים כל היום, ללא שום עזרה.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לשנות את המצב הזה או לפתוח כבל נוסף או לעשות, אם לא יכולים, אולי הממשלה צריכה לעשות את זה, ולהפריד את זה מהתיק.
מאיר שטרית: לפתוח לארץ את הציבור.
מאיר שטרית: ברשותך, אדוני השר, נמצא פה רועי ממחלקת המחקר שיציג מצגת על הנתונים כפי שאנחנו רואים אותם במחלקת המחקר של הכנסת, לגבי הגלישה באינטרנט.
מאיר שטרית: רועי, בבקשה.
רועי גולדשמידט: תודה רבה.
רועי גולדשמידט: בוקר טוב.
רועי גולדשמידט: כאמור, חבר הכנסת שטרית ביקש ממני להציג מצגת.
מאיר שטרית: אני גם שמח לומר ששר התקשורת הניח שורה של חוקים בחוק ההסדרים, שבאים לטפל קצת בסוגיות של חלק מהחברות הסלולאריות, אני לא יודע אם החוקים האלה יגיעו בסוף לאיזה ועדה, קיוויתי שיגיעו לוועדה הזאת, אני לא יודע לאן הם יגיעו בסוף, אבל הוגשו שורה של חוקים שעולים בקנה אחד לפחות עם הכוונות שלי ועם רעיונותיי ואני מאוד מקווה שהם יעברו וישפרו בצורה משמעותית חלק מהדברים שהם כואבים היום.
מאיר שטרית: בבקשה, רועי.
רועי גולדשמידט: אני אתמקד בנושא מהירויות הגלישה בארץ ובעולם, בעיקר אני מתבסס על נתונים גלויים, שאפשר למצוא אותם ברשת האינטרנט.
רועי גולדשמידט: קודם כל, הקדמה קצרה.
רועי גולדשמידט: אני חושב שזה כמעט טריוויאלי לומר שהאינטרנט זה כלי קריטי.
רועי גולדשמידט: דו"ח של הבנק העולמי מ- 2009 מדבר על החשיבות של האינטרנט, טכנולוגיות ICT אחרות במונחים לשילוט, בהקשר של שקיפות, דיווחיות ומעורבות אזרחית, בהקשר לשירותים לאזרח כמובן היכולת להיות נגיש לשירותים מכל מקום בלי הצורך בהכרח לגשת למשרדים השונים.
רועי גולדשמידט: בהקשר של מסחר, הן מסחר ברשת והן מסחר באופן כללי.
רועי גולדשמידט: התובנה שלהם זה שהן ביחס לכלכלות מתפתחות והן ביחס לכלכלות מפותחות, האנדירט מהווה מנוע צמיחה משמעותי.
רועי גולדשמידט: כמובן, בהקשר של תקשורת, אינטרנט, הן בהקשר של תקשורת מקוונת באופן כללי, כלומר עיתונות וכו', והן בהקשר של היכולת בעצם לפתח טלוויזיה אינטרנטית, כמו שדו"ח גרונאו גם מציין, ובמאמר חצי מוסגר, ישראל נחשבת למעצמת ICT וכמעצמת ICT, כמו שנראה עוד רגע, כמדומני שאפשר לומר בזהירות שמצופה ממנה להגיע למהירויות יותר גבוהות ביכולת הגלישה בישראל.
רועי גולדשמידט: ראשית, שיעורי חדירה.
רועי גולדשמידט: אז אני חושב שיש נתונים יותר, שמציעים נתונים כביכול יותר מתקדמים, אבל גם הנתונים האלה הם לא רעים, כלומר הבעיה של מדינת ישראל היא לא בשיעורי החדירה של האינטרנט.
רועי גולדשמידט: אנחנו רואים פה נתונים של הלמ"ס, שפורסמו לפני כחודש.
רועי גולדשמידט: מדברים על כ- 66% ממשקי הבית בישראל שמנויים לאינטרנט.
רועי גולדשמידט: אתם יכולים לראות שאנחנו ממוקמים במקום די טוב באמצע.
רועי גולדשמידט: יש גם נתונים אחרים שמדברים על שיעורים אפילו יותר גבוהים.
רועי גולדשמידט: אבל ניקח אפילו את ההערכה הזהירה.
רועי גולדשמידט: אבל כשאנחנו עוברים למהירויות, התמונה קצת שונה.
רועי גולדשמידט: הנתונים האלה הם נתוני Speed-test מלפני יומיים.
רועי גולדשמידט: מישהו רוצה לנחש מה המהירות בישראל?
רועי גולדשמידט: המהירות בישראל, לפי Speed-test, היא חמישה מגה.
רועי גולדשמידט: בדירוג של Speed-test, ישראל נמצאת במקום ה- 61, מתוך 185 מדירות שנסקרו שם, זה כולל מדינות עם כלכלה מתפתחת ולא כולל רק את המדינות שמוצגות כאן, כמובן.
רועי גולדשמידט: עוד רגע נראה נתונים אחרים, שהם קצת פחות אופטימיים.
רועי גולדשמידט: מה שהראיתי לפני רגע, הגרף הקודם היה מהירות הורדה.
רועי גולדשמידט: אבל מהירות העלאה, נראית עוד פחות טוב.
רועי גולדשמידט: זאת אומרת ה- 0.8 מגה ביט.
רועי גולדשמידט: חשוב להבין שמהירות העלאה, מהירות הורדה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, אם אתה קונה שמונה מגה ביט, אתה גולש ב- 0.8 בעצם בהעלאה?
מאיר שטרית: עשירית?
רועי גולדשמידט: אני לא יודע לענות.
מאיר שטרית: אדוני השר, יש גם מגבלה, איזה שאלה?
מאיר שטרית: אני תכף, אני ביקשתי להדגים פה בוועדה, נעלה לאתר וביקשתי שידגימו פה מה מהירות ההורדה, מה מהירות ההעלאה, נראה איך המהירות הזו יורדת בצורה דראסטית, אני מקווה שנוכל לראות את זה הלכה למעשה היום, כדוגמה.
מאיר שטרית: אני גם ביקשתי שיבדקו אפשרות שנתקשר לחברות האינטרנט, נגיד שיש לנו תקלה, אנחנו רוצים לקבל תמיכה, תראו כמה זמן לוקח לקבל תשובה ממישהו.
מאיר שטרית: מעניין אם היא יודעת לבדוק, באמת במציאות, מה באמת התגובה שהציבור מקבל.
רועי גולדשמידט: הנטייה להתייחס למהירות העלאה כמשהו שהוא רלוונטי רק במקרים שאני רוצה להעלות תוכן, היא בעייתית בגלל שמהירות ההעלאה מכתיבה, וזה בעצם החוליה החלשה.
רועי גולדשמידט: והחוליה החלשה מכתיבה את קצב הגלישה שלי, כיוון שגם כשאני מבצע פעילות שהיא בעיקרה הורדה, יש גם פעילות העלאה שמתבצעת במקביל.
רועי גולדשמידט: ישראל במקום ה- 99 מתוך 185 מדינות במהירות העלאה, לפי נתוני Speed-test.
רועי גולדשמידט: אני עובר לנתוני הקמה, לדו"ח שנמצא באתר הקמאי.
רועי גולדשמידט: רבעון השני של 2010.
רועי גולדשמידט: ישראל עדיין לא נראית יותר מדי טוב.
רועי גולדשמידט: שימו לב, לדוגמה, לקיצוניים משמאל, דרום קוריאה עם יותר מ- 16 מגה ביט הורדה, יפן, הונג-קונג, כולם בגזרת השמונה.
מאיר שטרית: זה ממוצע.
רועי גולדשמידט: ממוצע, כמובן.
רועי גולדשמידט: ישראל עם 3.3.
רועי גולדשמידט: אם אנחנו משווים, אגב, במרץ 2009, נתונים שמשרד התקשורת הציג בדיון שעבר, שבמרץ 2009 הממוצע היה שני מגה, ככה שחל שיפור מסוים, אבל אנחנו עדיין רחוקים מרחק לא מבוטל ממדינות מתקדמות כמו שאנחנו שואפים להיות בהקשר הזה בפרט.
רועי גולדשמידט: אחוז הגולשים במהירות מעל שני מגה, לפי נתוני הקמא"י  אנחנו נראים טוב.
רועי גולדשמידט: 76%.
רועי גולדשמידט: אבל, כשאנחנו עוברים לאחוז הגולשים במהירות מעל חמישה מגה, אנחנו נמצאים רק על 6%.
רועי גולדשמידט: כלומר, רוב הגולשים בישראל גולשים במהירויות הנעות בין שתיים לחמישה מגה.
מאיר שטרית: כי הם משלמים ממילא יותר גבוה, הם ממילא גולשים בשניים.
מאיר שטרית: אז אומרים למה לשלם עשר?
מאיר שטרית: אני אקנה שניים.
רועי גולדשמידט: רק מיעוט קטן יחסית גולש.
מאיר שטרית: מה הסיבה שרק מעט גולשים במהירויות הגבוהות, בגלל עלויות?
רועי גולדשמידט: אני לא יודע כרגע להסביר.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, חבל שאנחנו נלך לכיוון הזה.
משה כחלון: אנשים צריכים יותר, אבל צריכים לקחת משכנתה.
מאיר שטרית: העלויות למהירויות גבוהות הם בשמיים, בעיקר כשאתה משלם פה פעמיים, בארץ, ומחייבים אותך בדרך-כלל תמורת זה שאתה מתחייב לשנה וחצי או שנתיים.
מאיר שטרית: יש איזה חברה אחת לדעתי שאין בה התחייבות, זה אקס פון.
מאיר שטרית: שגם המחירים שלה, גם יותר נמוכים, ראיתי, בהשוואה אל מול חברות אחרות.
מאיר שטרית: למרות שאין לה התחייבויות.
מאיר שטרית: לכן, מה שצריך לעשות באמת, זה גם לגרום לכך שתהיה הורדת מחירים.
מאיר שטרית: אמרתי קודם בצער, שעד היום, ההמלצות של דו"ח גרונאו  לא יושמו לגבי מכירת מקטעי תשתית, לחייב את חברות התשתית למכור מקטעי תשתית למפעילים חדשים, כדי שלא יצטרכו בעצמם לתפוש תשתית.
מאיר שטרית: זה יכול להוזיל מאוד מאוד את המחירים.
רועי גולדשמידט: אגב, בארצות-הברית שבה שיעור הגולשים במהירות של מעל שני מגה היא דומה, כלומר קרוב ל- 76% מהאוכלוסייה, יש עדיין 30% שגולשים מעל חמישה מגה.
רועי גולדשמידט: דו"ח גרונאו, שהוזכר לפני רגע אחד, מתייחס, אני חושב שלמרות שעצם הפריסה של הרשתות המהירות היא תהליך חשוב, עדיין הממצאים של דו"ח גרונאו רלוונטיים.
רועי גולדשמידט: אני לא אקרא לכם אותם, אתם יכולים לראות אותם, אני רק אגיד, רק אציין את עיקריהם, שגם בהשוואה למדינות בהן שולטות עדיין הטכנולוגיות המסורתיות ה- IDSL והכבלים, ישראל במצב לא מזהיר.
רועי גולדשמידט: עוד דבר, התחרות הביאה גם להורדת מחירים, אך הצרכן הישראלי שילם על יתרון זה במונחי הגבלות על המגוון השימושי שמציע הפס הרחב ובראש ובראשונה היעדר פלטפורמה נוספת להעברת שידורי טלוויזיה.
רועי גולדשמידט: האינטרנט, בין שאר הדברים שהוא יכול לאפשר, זה יכולת להעביר שידורי טלוויזיה ללא צורך בתשתית ייעודית דוגמת Yes או HOT, וכיום כמובן, מעבר לבעיות הרגולאטיביות, טכנולוגית קיים חסם.
רועי גולדשמידט: עוד שני בולטים מדו"ח גרונאו – ההאטה בהשקעות במגזר הנייח משליכה לא רק על רווחת הצרכנים אלא ואולי חשוב יותר, על יעילותו וחדשנותו של המגזר העסקי ועשויה לפגוע בטווח הארוך בצמיחתו של המשק כולו וזו הנקודה האחרונה שחבר הכנסת שטרית התייחס אליה קודם, מה שמקובל לקרוא Local loop unbundling   כלומר, היכולת להחכיר מקטעי גלישה.
רועי גולדשמידט: כיום יושבת ועדת חיאק שאמורה ליישם את דו"ח ועדת גרונאו, היא אמורה להגיש את המלצותיה במרץ 2011, ואני חושב שהוועדה תמתין בכיליון עיניים ליישום.
מאיר שטרית: בבקשה, משרד התקשורת.
מאיר שטרית: סמנכ"ל כלכלה.
יאיר חקאק: בוקר טוב.
יאיר חקאק: תודה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב.
יאיר חקאק: שמי יאיר, אני מאגף הכלכלה במשרד התקשורת.
יאיר חקאק: אני אציג לכם מבט בדגש על דו"ח שינויים מאז שהיינו כאן בפעם שעברה.
יאיר חקאק: אני חושב שהכותרת היא: משתפר, אבל יש דרך ארוכה.
יאיר חקאק: זו הכותרת.
יאיר חקאק: אז נתחיל קצת על מבנה השוק בישראל, אחר-כך נצלול לתוך עולם האינטרנט, נדבר קצת על כמה השוואות בינלאומיות, בעיקר בעניין המחיר והמהירות.
יאיר חקאק: נדבר קצת על הרשתות החדשות, על המיזם של חברת החשמל שיכול להיות שיביא לאיזה שהוא שינוי בשוק, על השוק הסיטונאי, כמו שאורי אמר ומה אנחנו עושים כדי לקדם את זה ואנחנו, אני יודע שמוקד הדיון הוא אינטרנט קווי, קרקעי, אבל יש גם אינטרנט סלולארי בישראל ושווה גם להזכיר אותו, איך זה עובד ומה קורה שם.
יאיר חקאק: אז קודם כל, מבט מלמעלה.
יאיר חקאק: זה שוק התקשורת בישראל, אנחנו רואים שהשוק, אפשר להגיד נשלט על-ידי החברות הניידות, על-ידי חברות הסלולאר עם 56% מכלל ההכנסות.
יאיר חקאק: לענייננו, אנחנו מדברים על שני הפלחים של האינטרנט, קישוריות ה- ICP שזה 6% מהשוק, והאינטרנט תשתית שזה 4% מהשוק.
יאיר חקאק: כמו שאמר היושב-ראש, לא הפרדה שנהוגה לדעתי בשום מקום אחר בעולם.
יאיר חקאק: היא באה ממניעים שלנו, אנחנו נדבר על זה קצת אחר-כך.
מאיר שטרית: אולי תבטלו גם פה את ההפרדה, באמת, ותתנו לאנשים לעבוד חופשי.
מאיר שטרית: שיתחרו, שישברו את הראש אחד לשני.
מאיר שטרית: האזרח יצא בסופו של דבר נשכר.
יאיר חקאק: אז לזה נגיע.
יאיר חקאק: אגב, שיעורי החדירה, וזה אני קצת חולק על הנתונים של מרכז המחקר, אלה נתונים מעכשיו.
יאיר חקאק: נתונים די, אפשר לקרוא להם דטרמיניסטיים, יש 1.7 מיליון חיבורי אינטרנט מהיר בישראל, יש 2.1 מיליון משקי בית, ולכן שיעורי החדירה הם 83%, 84%.
יאיר חקאק: אנחנו, אפשר להגיד שאנחנו מאוד מתקרבים לרווייה, במיוחד בהתחשב בזה שיש פלח שוק מסוים בישראל שאינו מעוניין, מסיבות שאינן כלכליות, בהתחברות לאינטרנט.
יאיר חקאק: ולכן, כמו שאורי אמר, ברמת החדירה, אני לא חושב שאנחנו בבעיה, הבעיה היא באמת, אם יש בעיה, היא במהירויות ובמחירים.
יאיר חקאק: וזו ההשוואה הבינלאומית.
יאיר חקאק: אנחנו במקום טוב באמצע שם, קצת מעל ממוצע ה- OECD, בין ארצות-הברית לבין יפן.
יאיר חקאק: אגב, אני גם אזכיר שההשוואה הזאת היא במונחים של נפשות וזה לא השוואה שמיטיבה עם המשרד, בגלל שגודל משק הבית בישראל הוא גדול.
יאיר חקאק: נדבר קצת על מבנה השוק.
יאיר חקאק: איך עובד האינטרנט בישראל, את זה הראינו גם בפעם שעברה, אז נעשה את זה בקצרה.
יאיר חקאק: בעצם, הלקוח שרוצה להתחבר לאינטרנט, צריך שני מוצרים, משלימים מושלמים מה שנקרא בשפה הכלכלית, אחד – תשתית, מבזק או הוט, והשני – ISP.
יאיר חקאק: שוק הגישה רחבת הפס הוא בעצם שתי חברות, בזק והוט, שמחלקות ביניהן את השוק ובשוק ה- ISP יש יותר תחרות ואגב, זו הסיבה שהמודל הזה נקבע מלכתחילה.
יאיר חקאק: זאת אומרת, המודל הזה נקבע, כדי לפתח את התחרות באולם ה- ISP, אפילו כשאין תחרות מרובה מדי בעולם התשתית.
יאיר חקאק: אז ככה, זה המבנה.
יאיר חקאק: לגבי המחירים.
יאיר חקאק: אלו מחירים שליקטנו אצלנו במשרד השבוע ובשבוע שעבר, לגבי המחיר ואני מדגיש, אלה מחירי מחירון, זאת אומרת לא עשינו ניסיונות להתקשר, להתמקח.
מאיר שטרית: 100 מגה ביט שמקבלים 350 שקל?
יאיר חקק: זה רק תשתית.
יאיר חקק: יש לי גם גרף משולב.
יאיר חקק: אלה רק מחירי התשתית.
יאיר חקק: אז ההצעה הזולה, בסופו של דבר זה מה שמעניין את הלקוח.
יאיר חקק: אבל עוד פעם, לא היה כאן ניסיון להתמקח, זה לא התמחור שכולל בנדלים למיניהם, זאת אומרת, קח הרבה מוצרים וניתן לך הנחה וכו' וחשוב להגיד, כמו שהודגש כאן, שהמהירות שאנחנו מדברים עליה היא לא מהירות אפקטיבית אלא מהירות מוצהרת.
יאיר חקק: זאת אומרת Best afford.
יאיר חקק: ואלה מחירי ה- ISP.
יאיר חקק: גם ליקטנו נתונים מ- ISP שונים בשוק, בין מאתרי האינטרנט שלהם, בין ממוקדי השירות.
יאיר חקק: זה גם מחיר המחירון החודשי הממוצע בתוכנית לשנה וזו השורה התחתונה.
יאיר חקק: זה מה שחשוב, בסופו של דבר.
יאיר חקק: 700 שקל.
יאיר חקק: על 100 מגה.
יאיר חקק: אפשר להגיד בכנות ש- 100 מגה זה לא מוצר צריכה בישראל, זאת אומרת, הוא לא מוצר.
משה כחלון: לא משנה,  אם יציעו אותו, יצרכו.
מאיר שטרית: והגלישה האמיתית, כמה היא?
יאיר חקאק: הגלישה האמיתית, אז זהו.
יאיר חקאק: אז זה, לא יודע, יכול להיות שזה, זאת אומרת.
מאיר שטרית: אני אגב חושב שכדאי שמשרד התקשורת יעשה לעצמו בדיקות של מהירות של גלישה, לא יסמוך על זה מה שמפרסמים, כי זה לא עומד בשום פנים ואופן בתקנים.
מאיר שטרית: אם אתם תעשו איזה שהיא יחידה שתעשה בדיקות קבועות ותקנוס מי שלא עומד בכניסה, זה ישנה את המצב.
מאיר שטרית: האזרחים, אין להם שום כלי, שום כלי להתמודד מול חברות האינטרנט, כלום.
מאיר שטרית: אתה יכול להקים יחידה במשרד התקשורת, מצידי תחייבו אותם באגרה.
מאיר שטרית: 29 מיליארד שקל, לא יקרה שום אסון אם ייקחו אגרה על העניין הזה, ותבדקו.
מאיר שטרית: אני חושב שהדרך היחידה, זה מה שעושים בעולם, אגב, עושים בדיקות של מהירות בכל מיני מקומות, זה איום חשוב שאנשים יכולים לראות באמת שבודקים אותם.
מאיר שטרית: ואז ההתייחסות תהיה אחרת.
יאיר חקאק: אז אני יכול לעדכן שאנחנו חושבים בכיוון הזה.
יאיר חקאק: אנחנו גם לומדים מעמיתינו באירופה איך הם עושים את זה והכוונה היא לעשות צעד, שורה של צעדים, שנועדו להגביר את השקיפות.
יאיר חקאק: הראשון מביניהם זה באמת כמו שאמרת, לאגור ולפרסם את הנתונים.
יאיר חקאק: הדבר השני זה לחייב את, הן בעלי התשתית והן ה- ISP בגילוי נאות בכך שמדובר במהירות מוצהרת.
מאיר שטרית: העלאה והורדה.
יאיר חקאק: העלאה, הורדה, גם מהירות אפקטיבית, מהירות אפילו בתנאים שאינם אופטימאליים, זאת אומרת לא The best afford ואני מקווה, חבל שהמנכ"ל שלנו לא פה, אבל אני מקווה שבעתיד הקרוב יהיו לנו כמה תיקוני רישיונות שנועדו לעשות בדיוק את הדברים האלה.
יאיר חקאק: אז זה בעניין המחיר.
יאיר חקאק: בעניין המחיר, אז עכשיו, התלבטנו די הרבה איך להראות את המחירים והמהירויות ביחס לעולם.
יאיר חקאק: יש כל מיני רובריקות, עלות ממוצעת לקו שהיא לא כל-כך רלוונטית כי העלות הממוצעת לקו, לדוגמה בטורקיה, היא נמוכה, כי המהירות נמוכה.
יאיר חקאק: ולכן זה לא איזה שהוא מדד רלוונטי.
יאיר חקאק: אז כאן בטבלה הזאת, בעצם אנחנו רואים את הטווח, בכל מדינה, מיפן למעלה ועד מכסיקו למטה, כמה עולה אינטרנט פר מגה-ביט, מהזול, מצד שמאל, אל היקר מצד ימין.
יאיר חקאק: זאת אומרת, אם אנחנו נסתכל על יפן, ביפן הלקוח שרוכש אינטרנט מהיר מאוד, משלם 18 סנט, וזה בדולר אמריקאי, 18 סנט למגה.
יאיר חקאק: ובישראל, הלקוח שרוכש את האינטרנט הכי מהיר שיש בישראל, משלם דולר ו- 75 סנט.
יאיר חקאק: יותר מפי עשר.
יאיר חקאק: זאת אומרת, זה, אני חושב, מעיד על העובדה שהאינטרנט המהיר מאוד עוד לא הפך למוצר המוני בישראל, וחבל.
יאיר חקאק: וזו באמת, זה באמת שקף מפתח לעניין הזה.
יאיר חקאק: אלה המהירויות.
יאיר חקאק: אם רועי דיבר על מעל שני מגה, אז אלה נתונים מאוד מאוד עדכניים, מהשבוע האחרון.
יאיר חקאק: מצד שמאל, דצמבר 09, כשהיה האת הדיון האחרון בוועדה על הנושא, דיברנו אז על 45% מהגולשים שגלשו במהירויות עד מגה וחצי, והשאר במהירויות עד עשר מגה, כי זה היה הכי מהיר שהיה, היום אנחנו רואים, האמת, חדירה יפה, יפה מאוד, של המוצרים של 10 מגה ומעלה, זאת אומרת זה באמת צובר תאוצה.
יאיר חקאק: אנחנו רואים גם באופן מקביל ירידה בקצבים הנמוכים מאוד ואנחנו בפירוש רואים שהשוק נע צפונה ולכן אמרתי התקדמות מסוימת, והמהירות הממוצעת ללקוחות בזק, עלתה מ- 2.5.
מאיר שטרית: אתה רק יודע את המחירים מי שקנה את המהירות, זה לא שבהכרח הם גולשים במהירות הזאת.
יאיר חקאק: נכון, כן כן, זה עוד פעם, אני מדבר על מהירות.
מאיר שטרית: יש פער גדול בין הקנייה.
מאיר שטרית: אתה רק יכול לדעת את מספר הקליינטים שמשלמים כסף עבור מהירות יותר גבוהה.
יאיר חקאק: נכון, כן.
מאיר שטרית: אני אומר לך שהמהירות לא עלתה.
יאיר חקאק: נכון.
יאיר חקאק: אז המהירות הממוצעת ללקוחות בזק עלתה מ- 2.5 מגה ל- 3.8 מגה ביט לשנייה, בתקופה הזאת.
יאיר חקאק: עכשיו נדבר קצת על מגמות טכנולוגיות, מה צפוי לנו לעתיד.
יאיר חקאק: יש שתי רשתות חדשות בישראל, שפורשות בעלי התשתיות, בזק והוט.
יאיר חקאק: בזק עושה פרויקט שנקרא NGN שזה בעצם Fiber to the curb, סיבים עד שפת המדרכה, זאת אומרת מחליפים את קו הנחושת מהמרכזייה ועד הארון בסיב אופטי, וזה אמור לאפשר קצבים יותר גבוהים.
מאיר שטרית: לדעתי זה לא יעבוד, מכיוון שהם לא עושים את החלק הכי חשוב, המעבר מהארון לבית.
יאיר חקאק: זה השלב הבא.
מאיר שטרית: אז מה הטעם?
מאיר שטרית: אתה מביא מהירות ענקית לארון, ומהארון הביתה, מקבל נחושת, הישנים, ששם המגבלה של העברת התמסורת היא הרבה הרבה יותר נמוכה.
מאיר שטרית: לכן זה לא עובד בכלל, הם קצת עובדים על הציבור בעיניים.
מאיר שטרית: מה, זה לא מגיע, בחיים לא יגיע למהירות שהם מציעים.