GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: שמנו 2.5 מיליון שקל לקמפיין שבא עכשיו בצורה הברורה ביותר ואומר, רבותיי, זה פתוח.
אבישי ברוורמן: אני לוקח מימיני את סטנלי פישר, משמאלי את חיים שני, הם באים איתי עכשיו.
אבישי ברוורמן: הבעיה עם התפלגות המשרות, אתה היית בממשלה ואהוד אולמרט הכריז ש-10% עובדים בסקטור הממשלתי שב-2012 יהיו ערבים ודרוזים.
מאיר שטרית: אני קבעתי את זה.
אבישי ברוורמן: אתה קבעת.
אבישי ברוורמן: הגענו ל-7.5% אבל האחוז הזה לא רק שלא מספק אלא גם שלחתי מסר לכל המשרדים מטעם הוועדה שלי, מה עשית לאחרונה למען המטרה הזו ובאיזו התפלגות?
אבישי ברוורמן: חלק גדול מהמשרות הן כמובן משרות זוטרות ולכן כאשר דיברתי על פרופסור סטנלי פישר ועל חיים שני, הבעיה עכשיו שאנחנו רוצים שתהיה היחשפות להרבה מאוד משרות.
אבישי ברוורמן: סטנלי פישר הולך לעשות את זה עם בנק ישראל.
אבישי ברוורמן: אנחנו רואים בבת אחת יש יותר ויותר כל כך הרבה ערבים ודרוזים איכותיים.
אבישי ברוורמן: לכן בקמפיין הזה אנחנו יוצאים בצורה ברורה, אנחנו מבקשים שאנשים יפנו כדי שהדברים האלה יקרו.
אבישי ברוורמן: אני מגיע עכשיו בעצם לנושא המרכזי לגבי התעסוקה.
אבישי ברוורמן: וכאן רבותיי, ישראל עשתה טעות אסטרטגית.
אבישי ברוורמן: הטעות האסטרטגית היא שישראל מתחילה לאבד את מרכזי המחקר והפיתוח שלה בהיי טק לכיוון הודו.
אבישי ברוורמן: השכר של המהנדס והתוכניתן ההודי הוא נמוך בצורה משמעותית מהשכר של המהנדס והתוכניתן בהרצלייה או בתל אביב.
אבישי ברוורמן: לכן אמרנו יש לנו מובטלים בקרב האוכלוסייה הערבית והדרוזית.
אבישי ברוורמן: אמרנו, בואו נעשה את זה בגליל.
אבישי ברוורמן: אחר כך בנגב.
אבישי ברוורמן: סובסידיה לפריפריה, סובסידיה לבן המיעוטים.
אבישי ברוורמן: העובדה שבבנגלור התחלופה היא אדירה וכאן יש נאמנות למקום העבודה, האיכות של בוגרי בן גוריון, הטכניון מצוינת.
אבישי ברוורמן: ופה תיכף אימן יפרט על היזמות בעזרת יזמים מערביים, תוכניתנים מערביים.
אבישי ברוורמן: יושבים פה אנשים שיספרו בעצמם על הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: רבותיי זו תחילת הדרך.
אבישי ברוורמן: אבל הדבר שבו הוועדה הזו יכולה לעזור הוא מודעות.
אבישי ברוורמן: שגם היהודים יבינו.
אבישי ברוורמן: לא רק שזה צודק.
אבישי ברוורמן: זאב ז'בוטינסיקי או דוד בן גוריון חזו שמדינת של העם היהודי תהיה מדינה עם שוויון לכל אזרחיה.
אבישי ברוורמן: זה גם חכם.
אבישי ברוורמן: גם זה מצוין לכלכלה.
אבישי ברוורמן: כי הפיתוח הכלכלי הישראלי לאור העובדה שכוח העבודה, גם גידול האוכלוסייה כמובן, ובעיקר באוכלוסייה החרדית ובאוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה הערבית להבדיל מהאוכלוסייה החרדית משתוקקת לצאת ולהצטרף למעגל העבודה.
אבישי ברוורמן: כאן הפוטנציאל הגדול.
אבישי ברוורמן: וההיי טק זה הפרודקס, יש ביקוש, אפשר לעשות את זה, אבל זה מחייב גם את התשומה שלך.
אבישי ברוורמן: גם פניתי לראשי החברות ואנחנו נשב איתם ועם ראשי הבנקים בכל מקום לשנות את הראש.
אבישי ברוורמן: זה טוב ליהודים, זה טוב לכלכלה.
אבישי ברוורמן: אנחנו לא מדברים על אפליה מתקנת.
אבישי ברוורמן: אימן סייף שהוא יד ימיני יוסיף לגבי הפעולות שאנחנו עושים עכשיו יחד עם הרשות.
אבישי ברוורמן: אתם זוכרים שהעברנו תוכנית על 800 מיליון שקלים ל-13 ישובים שבהם חלק מהדברים הם בתעשייה של היי טק כולל כל היזמות האחרות.
אבישי ברוורמן: אימן בבקשה.
מאיר שטרית: תודה לשר.
מאיר שטרית: אני מבקש לפני אימן, חבר כנסת חנא סוייד שהעלה את הנושא לסדר היום.
מאיר שטרית: חנא סוויד ימלא את מקומי כיושב ראש.
חנא סוייד: ראשית כל אני מודה ליושב ראש הוועדה על קיום הישיבה הזאת.
חנא סוייד: הישיבה הראשונה התקיימה באמת ביוזמתו.
חנא סוייד: אני מאוד מודה לכבוד השר על הדיווח ועל נקודת המבט הרחבה שהוא הציג כאן.
חנא סוייד: אתה תיקנת בצדק את יושב ראש הוועדה בנוגע לגבי המילים מגזר ואוכלוסיה.
חנא סוייד: אני רוצה להוסיף תיקון משלי.
חנא סוייד: בעניין אפליה מתקנת, עדיף להגיד העדפה מתקנת.
חנא סוייד: Affirmative action  משמעו העדפה מתקנת.
חנא סוייד: אדוני השר אתה הרחבת בעניין ההכשרה, אם זה בתחום ההשכלה הגבוהה, וגם הזכרת אפילו את תוכנית הלימודים בבתי הספר התיכוניים.
חנא סוייד: האם היא מוטית תעסוקה או לא בחברה הערבית.
חנא סוייד: התשובה היא באמת לא.
חנא סוייד: אבל זה דיון מאד רחב וצריך לדבר על זה בנפרד.
חנא סוייד: אני רוצה להתרכז בעניין התעסוקה בתחום ההיי טק.
חנא סוייד: אני רוצה לחלק את דבריי לשני חלקים עיקריים.
חנא סוייד: דיברנו על זה אדוני היושב ראש בישיבה הקודמת.
חנא סוייד: אני מזהה שתי בעיות עיקריות.
חנא סוייד: אחת היא פחות נוקשה וקל יותר להתמודד איתה.
חנא סוייד: כאשר מדובר בבוגרים של מוסדות השכלה גבוהה כמו הטכניון, אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת תל אביב, בפקולטות כמו מדעי מחשב והנדסת חשמל.
חנא סוייד: לבוגרים יש דרך סלולה עם קצת קשיים להשיג תפקיד ותעסוקה טובה אם זה באינטל או באמדוקס או בחברות אחרות.
חנא סוייד: אבל אצלם הדרך פתוחה.
חנא סוייד: הכישורים שלי, התעודות שלהם מקנות להם את האפשרות להתמודד על תפקידים.
חנא סוייד: נשאר כמובן העניין של חבר מביא חבר וכל המוקשים שאתה דיברת עליהם.
חנא סוייד: לדעתי הטיפול בקבוצה הזו אדוני היושב ראש ואדוני השר זה לעודד.
חנא סוייד: לעודד בכל המשמעויות, גם על ידי משרד האוצר, גם על ידי משרד התמ"ת.
חנא סוייד: לעודד חברות מתמחות לפתוח מרכזי פיתוח בישובים הערביים או באזורי תעשייה שהם נגישים לאוכלוסייה הערבית ולתת לאנשים המוכשרים האלה אפשרות לעבוד שמה בעבודות שהן ממש עבודות פיתוח בהיי טק par exellance     	הקבוצה השנייה לדעתי היא יותר בעייתית.
חנא סוייד: אנחנו מדברים על קבוצה של אלפי אקדמאים ערבים.
חנא סוייד: אני מעריך את המספר כעשרת אלפים.
חנא סוייד: הם בוגרים של אוניברסיטאות במקצועות כמו כימיה, מתמטיקה, פיזיקה, הוראת מדעים.
חנא סוייד: חלק הם בוגרי מכללות.
חנא סוייד: הם לא אנשי היי טק per se, אבל יש להם את היכולת.
חנא סוייד: אני חושב שזה הנתח העיקרי שאנחנו צריכים להתביית עליו, לאפשר לו הסבה מקצועית מתאימה עם מימון כמובן.
חנא סוייד: אחר כך שוק העבודה לדעתי, איך שאני התרשמתי, הרי אחרי הישיבה שהיתה לנו גם התעניינתי עם מספר חברות.
חנא סוייד: הן אמרו לי, תכשירו אנשים, אנחנו נבטיח להם עבודה לא ב-15 אלף שקל לחודש אבל בשכר שנע בין ששת אלפים או שבעת אלפים או שמונת אלפים כהתחלה.
חנא סוייד: נכשיר אותם שנתיים, שלוש, ארבע.
חנא סוייד: יצאו לשוק ויתמודדו ואז תהיה להם נקודת זינוק מצוינת.
חנא סוייד: אני מאתר את הקבוצה הזו ואני מעריך שמבין עשרת אלפים אולי ארבעת אלפים או חמשת אלפים כאלו אפשר יהיה להכשירם בהשקעה מתאימה מצד משרד התמ"ת ומצד משרד האוצר וכל קונצורסיום אחר.
חנא סוייד: כך אנחנו יכולים לקבל קבוצה שביכולתה להתמודד עם הבנגלים ועם ההודים.
חנא סוייד: אבל זה צריך להיעשות באמת בצורה מתוכננת ותוך שיתוף פעולה עם הגופים השונים ועל ידי מימון ועל ידי הכנסתם לתוך תוכנית מסודרת.
מאיר שטרית: הוצגו בפנינו נתונים על ידי חברת צופן שנציגיה נמצאים פה איתנו.
מאיר שטרית: הם פועלים כדי לשלב עובדים ערבים בתחום הזה של ההיי טק.
מאיר שטרית: הנתונים שהוצגו בפנינו הם שרק 0.6% מכלל העובדים בתחום ההיי טק הם ערבים למרות שבין השנים 1999 -2006 סיימו 2200 ערבים את לימודיהם בתארים אקדמאיים רלוונטיים, וזה מתוך מסמך של המרכז המידע של הכנסת שניתן לוועדה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, אלה שהיו משולבים, 500 או 600 איש לכל היותר מתוך 2200 זה מתוך כאלה שכבר למדו ועברו הכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: עכשיו הנושא הזה של אפשרות לשלב אקדמאים בעלי תואר במדעים, אחד המכשולים שקיימים בעניין, בגלל הבירוקרטיה הממשלתית אני מניח שכאשר פונה אדם עם תואר אקדמי למשרד העבודה והרווחה או למשרד התעשייה ומבקש ואוצ'ר להכשרה מקצועית, התשובה תהיה לא מכיוון שיש לו תואר אקדמי.
מאיר שטרית: צריך שכאן צריך לשנות משהו ולהגיד בואו נפתח את הדלת וניתן אפשרות לאנשים כאלה לקבל למרות שהם אקדמאים ולפעמים הם עובדים בעבודה אחרת כי הם צריכים לפרנס את המשפחה שלהם.
מאיר שטרית: זה קריטי.
מאיר שטרית: כי היום על פי הנהלים כאשר אדם עובד ומקבל משכורת, לא משנה, נגיד שהוא דוקטור למתמטיקה ועובד כמורה בבית ספר, רוצה לעבוד לתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: אם הוא יפנה לבקש עזרה, יגידו לו, מה פתאום?
מאיר שטרית: אתה לא תקבל כי אתה לא זכאי.
מאיר שטרית: אתה עובד וכן הלאה.
מאיר שטרית: יכול להיות שצריך פה  לפתוח דלת ולהגיד, בואו נעשה ניסוי ונפיק קול קורא לאלף אקדמאים ערבים, שלא חשוב באיזה מקצוע הם עובדים איפה הם נמצאים שיבואו להצטרף להכשרה מקצועית בתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: אם אתה אומר שיש חברות שמוכנות להבטיח להם עבודה על אחת כמה וכמה.
מאיר שטרית: אז שווה לתת להם את דמי ההכשרה המקצועית, את הואוצ'רים האלה, כדי שילכו ללמוד ואכן ישתלבו בחברות האלה.
מאיר שטרית: יכול להיות שיהיו חברות שיעשו בעצמן את ההכשרה המקצועית ואז ישלמו להם תמורה להכשרה המקצועית.
מאיר שטרית: זה הדבר הכי טוב.
חנא סוייד: מוכנים.
חנא סוייד: כי זו הכשרה שנותנת גם תעסוקה.
מאיר שטרית: אני מציע לבדוק את הרעיון הזה.
מאיר שטרית: נעביר את רשות הדיבור לאימן סייף.
אימן סייף: חברים, אני רוצה באמת להתחבר לדברים של יושב הראש, הדברים האחרונים שהוא אמר.
אימן סייף: זה כאילו שהשתתפת בישיבות של הוועדה שהקמנו במסגרת החלטת הממשלה, סעיף 26  להחלטת הממשלה 1539, הקימה בעצם ועדה בין משרדית שכוללת נציגים של משרדי הממשלה וגם נציג משרד האוצר יושב איתנו, וגם נציגים של ארגונים שחלקם יושבים כאן.
אימן סייף: זאת בדיוק המטרה של הוועדה.
אימן סייף: זאת אומרת לבחון את הכלים הקיימים, לראות מה הבעיות בתנאים הקיימים, במיוחד הנושא של הואוצ'רים ולהציע בעצם מודל שמשפר את המודלים הקיימים.
אימן סייף: זה בדיוק מה שעשינו ב-3 חודשים האחרונים והמסקנות שהגענו אליהן הן בהחלט בכיוון הזה, אדוני היושב ראש, שאתה מדבר עליו.
אימן סייף: זאת אומרת, איך משפרים, איך מנגישים את השוברים האלה כי המודל של השוברים קיים.
אימן סייף: שירות התעסוקה מפעיל אותו, משרד התמ"ת מפעיל אותו אבל לצערי הרב הנגישות שלו והשימוש שלו בחברה הערבית הוא נדיר.
אימן סייף: הכיוון הוא בהחלט לקחת את הכלי הקיים.
אימן סייף: למדנו גם מה הם החסמים שקיימים.
אימן סייף: חלק מהחסמים הם שגם הגובה המומר בכסף של השובר אינו מספיק, גם החלוקה הזאת של שליש, שליש, שליש היא בעייתית.
אימן סייף: הנושא של מלגת הקיום.
אימן סייף: כפי שציין ד"ר חנא סוייד יש הרבה  אקדמאים שהם עובדים אבל הם לא עובדים בעצם במקצוע שלשמו הם למדו והם מעוניינים לעשות את ההכשרה הזאת.
אימן סייף: אבל הם לא יוותרו על מקום העבודה וילכו להכשרה כי כך הם מפסידים בעצם.
אימן סייף: לכן, אחד הפתרונות שאנחנו מציעים, זה עוד לא סגור, זו מלגת קיום לסטודנטים האלה.
קריאה: למה לא להכשיר את המובטלים?
קריאה: למה להכשיר את העובדים?
אימן סייף: זה נועד גם למובטלים וגם לעובדים.
אימן סייף: גם וגם.
אימן סייף: אתה פותח את זה בעצם לכולם.
אימן סייף: המסה היא בדיוק כפי שציין ד"ר חנא סוייד היא בעצם באקדמאים שעובדים לא במקצוע ההכשרה שלהם.
אימן סייף: ושמה אנחנו בעצם רוצים לרכז את המאמץ.
אימן סייף: זה הכיוון שאנחנו עובדים עליו עכשיו.
אימן סייף: אדוני היושב ראש, אנחנו כותבים עכשיו את הנוהל החדש בהתאם למסקנות של הוועדה ברוח הדברים שציינת.
אימן סייף: אנחנו מאמינים שתוך 3 חודשים יהיה לנו נוהל כתוב שנפרסם אותו כמובן כמוביל של הדבר הזה.
אימן סייף: נפרסם אותו ואז יהיה ניתן ליישם אותו בשטח.
אימן סייף: ולזה יש לנו גם תקציבים לפי החלטת ממשלה בסכום של 30 מיליון שקל.
אימן סייף: בנוסף ל-30 מיליון שקל יש לנו גם תקציבים מתוך משרד התמ"ת שנוכל גם כן להקצות לנושא הזה.
אבישי ברוורמן: פה אני רוצה לשבח את השר בן אליעזר שבאמת נרתם לזה בכל הכוח.
אבישי ברוורמן: אני רואה פה את נציגו.
אבישי ברוורמן: זה היה שיתוף פעולה מועיל.
אבישי ברוורמן: איפה שיש מחויבות ועובדים יחד יש תוצאות.
מאיר שטרית: אדוני השר, אני אציק לך קצת.
מאיר שטרית: על בסיס מה שאימן סייף אמר עד עכשיו אני רוצה להעלות את השאלה.
מאיר שטרית: בדרך אחת הבעיות הקשות שיש במערכת הממשלתית זה שאין תקציבים.
מאיר שטרית: פה יש תקציב אלא שהוא בלתי מנוצל.
מאיר שטרית: יש אנשים שמעוניינים לעשות הכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: הכול קיים.
מאיר שטרית: למה צריך לקחת עוד 3 חודשים עד שזה יקרה?
מאיר שטרית: שייקח יומיים, שלושה, ארבעה אפילו.
אימן סייף: לדעתי נציג של משרד התמ"ת יכול כאן לדווח על ניצול התקציבים שיש לאגף להכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: לא. אני מדבר על הכסף הזה, של השוברים.
מאיר שטרית: כמה מנוצלים מתוך ה-3 מיליון שקל?
אימן סייף: הקצנו בעצם 3 מיליון שקל לנושא של השוברים.
אימן סייף: עכשיו אנחנו מפעילים את זה.
אימן סייף: עכשיו אנחנו יוצאים לדרך.
אימן סייף: אבל אני אומר עוד פעם אדוני היושב ראש, האגף להכשרה מקצועית ושירות התעסוקה עובדים במגזר הערבי.
אימן סייף: והכסף הזה הוא כסף חדש תוספת שהבאנו מאגף התקציבים.
אימן סייף: זאת אומרת יש פעילות בשטח.
אימן סייף: אנחנו מתגברים אותה עכשיו.
אימן סייף: אבל אתה מכיר את זה, גם לשכות משפטיות כאשר יש נוהל חדש, לפרסם אותו ולקבל הצעות, הבירוקרטיה הממשלתית פועלת.
אבישי ברוורמן: אתה לא יודע שאחת הבעיות של ישראל שיש לה את המשטר מהגרועים בעולם מבחינת הבירוקרטיה ושצריך לשנות את השיטה.
מאיר שטרית: בשביל זה קיימים שרים.
אבישי ברוורמן: אני לא ראיתי שאתה שינית את השיטה.
מאיר שטרית: ועוד איך שיניתי.
אבישי ברוורמן: בוא נשנה את השיטה ביחד.
אבישי ברוורמן: אני אופיע עכשיו יחד איתך להתחיל להיאבק לקראת הבחירות הבאות לשינוי השיטה במהירות.
מאיר שטרית: אדוני השר אני הרי יודע את המגבלות של המשרדים הממשלתיים.
מאיר שטרית: אבל אני אומר לא ששר הוא נחרץ להשיג משהו הוא ישיג אותו.
מאיר שטרית: אני יכול להראות לך דוגמאות שבהן צפצפתי על כולם ועשיתי את מה שצריך.
מאיר שטרית: רק מה?
מאיר שטרית: צריך לעמוד מאחורי זה.
אבישי ברוורמן: תשאל את האנשים שיושבים פה בעניין השילוב.
אבישי ברוורמן: יש פה התקדמות שלא היתה ואני מדבר מול הממשלה של אולמרט שהתחילה את הדברים האלה אבל לא הצליחה כל כך להזיז דברים.
אבישי ברוורמן: ופה יש התקדמות רצינית.
אימן סייף: עכשיו דברים נוספים שהם גם חשובים בנושא של שילוב תעסוקתי ושילוב אנשים בתחום ההיי טק גם במסגרת החלטת הממשלה, אנחנו מקימים 5 מרכזי הכוון תעסוקתי בתוך הישובים הערבים בתקציב של 50 מיליו שקל.
אימן סייף: מרכז הכוון תעסוקתי הוא מרכז פיזי שיהיה בתוך הישוב הערבי.
אימן סייף: דרך אגב יש את זה אצל החרדים וזה נקרא מפתח.
אימן סייף: ויש את זה גם כן לעולים החדשים.
אימן סייף: אקדמאים באים למרכז הזה.
אימן סייף: גם נשים יכולות לפנות למרכז הזה.
אימן סייף: זו בעיה אחרת שלנו שזה לא נושא של הוועדה.
אימן סייף: אבל היא עוד יותר חמורה מאשר הנושא של האקדמאים.
אימן סייף: והנושא של הצעירים.
אימן סייף: הם באים למרכז הספציפי.
אימן סייף: עושים להם אבחון, נותנים להם תוכנית אישית איך בעצם לשלב אותם בשוק העבודה.
אימן סייף: נותנים להם soft skills  בדרך כלל, ואז בעצם המטרה הסופית היא השמה בשוק העבודה.
אימן סייף: אז 5 מרכזי  הכוון כאלה אנחנו הולכים להקים בשנתיים הקרובות במגזר הערבי בהיקף של 50 מיליון שקל.
אימן סייף: לדעתי זו פלטפורמה מאוד מאוד משמעותית שתעודד את הכניסה של אקדמאים ערבים, גם כניסה של נשים ערביות לתוך שוק העבודה.
אימן סייף: הדבר הנוסף שגם עשינו כאן במסגרת החלטת הממשלה, הקמנו גם כן ועדה שאמורה ליצור כלים חדשים שיעודדו משקיעים.
אימן סייף: דיברת קודם על איך מעודדים משקיעים לבוא להשקיע בישובים ערבים.
אימן סייף: היום יש כלים שמעודדים משקיעים.
אימן סייף: אני מציין רק את מסלול התעסוקה שהוא לדעתי כלי מצוין שמשרד התמ"ת מפעיל אותו, ויש הצלחות מאוד גדולות בחברה הערבית.
אימן סייף: יותר מ-50% מהמסלול הזה הולכים בעצם לחברה הערבית.
אימן סייף: יושב כאן נציג מחברת באבקום שהוא בעצם היום מעסיקה מאוד מאוד גדולה בתחום הזה.
אימן סייף: הכוונה שלהם להתפתח גם לכיוון של התוכנה.
אימן סייף: הם הקימו מרכזים בישובים הערבים והם מעסיקים היום אנשים מקרב האוכלוסייה הערבית.
אימן סייף: אז זה בעצם עוד כלי שיש לנו.
אימן סייף: דבר נוסף, החלטת הממשלה, זה מאוד מאוד קריטי, זו השקעה באזורי תעשייה.
אימן סייף: על מנת למשוך משקיעים לישובים ערבים אתה צריך אזורי תעשייה בישובים ערביים.
אימן סייף: ומה לעשות המצב שלנו עגום בנושא של אזורי תעשייה בישובים הערבים, וזה בלשון המעטה.
אימן סייף: לכן אני אומר, חלק מהתקציבים של התוכנית הולך גם כן לפיתוח של אזורי תעשייה בתוך הישובים האלה.
אימן סייף: אז זה בעצם לגבי המרכיבים הרלוונטיים לעידוד תעסוקה בתוך שוק העבודה בהחלטת הממשלה.
אימן סייף: תרשה לי רק בכמה משפטים לציין כמה פרויקטים שאנחנו כרשות כן עושים.
אימן סייף: זאת אומרת אנחנו לא ממתינים לשלב היישום, אנחנו כבר מיישמים.
אימן סייף: כפי שציין השר בנושא של קרן ההשקעות שהיא באמת אחת ההצלחות של הרשות ואת זה כמובן מוביל השר, שהיא עובדת בישובים הערבים ומשקיעה בעסקים במגזר הערבי.
אימן סייף: הדבר הזה יביא ליצירת מקומות עבודה בישובים הערבים.
מאיר שטרית: השקיעו בזה כבר משהו?
מאיר שטרית: תן לי דוגמה.
אימן סייף: הקרן הזאת היא בעצם עכשיו, ממש בימים אלה, הולכת להשקיע בחמישה, שישה עסקים שכבר בחרו בחברה הערבית.
אימן סייף: הם התחילו לעבוד במרץ השנה.
אימן סייף: זאת אומרת הממשלה חתמה איתם על הסכם.
אימן סייף: תקופת ההשקעה שלהם זה 5 שנים.
אימן סייף: אנחנו כממשלה, המודל שבעצם פיתחנו כאן זה שאנחנו לא מתערבים להם בהחלטות איפה הם ישקיעו כי אנחנו חושבים שהמגזר העסקי יש לו את החופש להשקיע איפה שהם רוצים.
אימן סייף: הם נפגשו כבר עם 400 עסקים בישובים הערבים.
אימן סייף: מתוכם הם הולכים להשקיע ב-5 עסקים בחודשים הקרובים.
אימן סייף: זו גם תעשיה מסורתית אבל זה גם סטרט אפ בתחום ההיי טק.
אימן סייף: בתקופת ה-5 הם ישקיעו ב-40 או 50 עסקים בישובים האלה.
אימן סייף: זה היקף של 80 מיליון שקל.
אימן סייף: עכשיו הדבר הנוסף שאנחנו כן עושים, אנחנו גם שותפים לארגון שנקרא "קו משווה".
אימן סייף: בטח שמעתם עליו.
אימן סייף: זה ארגון שלוקח אקדמאים ערבים ומשלב אותם במגזר הפרטי היהודי.
אימן סייף: למשל באזור גוש דן, משרדי רואי חשבון או משרדים של עורכי דין וחברות אחרות שאחוז המועסקים הערבים בהם הוא מאוד מאוד נמוך.
אימן סייף: זה בעצם מה שהעמותה הזאת מנסה לעשות.
אימן סייף: לדפוק על דלתות, לשבת עם מקבלי ההחלטות שם ולהכניס אקדמאים ערבים לתוך החברות האלה.
אימן סייף: זו פעילות שנעשית כבר 3 שנים בהצלחה לא מבוטלת.
חנא סוייד: האם אתם תומכים בעמותה הזאת?
אימן סייף: כן, אנחנו תומכים תקציבית.
אימן סייף: דבר נוסף, צופן ששלושת המייסדים הנפלאים יושבים כאן ובאמת עושים עבודת קודש לדעתי בתחום הזה של ההיי טק ביישובים הערבים.
מאיר שטרית: צריך להעביר להם תקציב.
אימן סייף: אנחנו עובדים על זה.
אימן סייף: אנחנו תומכים היום תקציבית גם בצופן.
מאיר שטרית: לדעתי עד היום הם לא קיבלו גרוש מהממשלה.
אימן סייף: לא. הם אמורים לקבל.
מאיר שטרית: עד היום קיבלתם כסף?
יוסי כותן: קיבלנו ממשרד התמ"ת מימון לקורס אחד שנחל הצלחה מאוד גדולה.
יוסי כותן: תיכף נציג משרד התמ"ת מן הסתם יציין את זה.
יוסי כותן: אנחנו קיימים 3 שנים.
יוסי כותן: קיימנו 6 מחזורים עם הצלחות לא מבוטלות.
מאיר שטרית: עד היום קיבלתם השתתפות לקורס אחד.
יוסי כותן: כן.
סמדר נהב: באישור של הרשות.
אימן סייף: הדבר הנוסף שאנחנו עובדים עליו, שוברים להשמה.
אימן סייף: אנחנו עושים פרויקט, התחלנו איתו, יצאנו איתו לדרך, שמטרתו בעצם לתת לאקדמאי הערבי שמחפש עבודה שובר בהיקף של בין 9000 שקל עד 10000 שקל.
אימן סייף: עם השובר הזה הוא מחפש מקום עבודה.
אימן סייף: ואחרי שהוא מוצא את מקום העבודה השובר הזה עובר למעסיק.
אימן סייף: אנחנו רוצים לעזור לאקדמאים למצוא מקומות עבודה.
אימן סייף: השובר נועד להשמה.
מאיר שטרית: זאת אומרת מי שקולט עובד מקבל 9000 שקל?
אימן סייף: אנחנו כותבים את זה בסיכום.
יוסי כותן: עד שנות התשעים היו עם עולים מחבר העמים הסדר דומה דרך משרד הקליטה בזמנו.
אימן סייף: אז אנחנו נותנים שוברים כאלה לאקדמאים.
אימן סייף: במידה וזה  באמת יצליח ויתפוס אנחנו נרחיב את זה.
אימן סייף: אגף התקציבים התחייב גם כן להגדיל את הסכום המיועד לכך.
אימן סייף: דבר נוסף שאנחנו עכשיו עושים בנושא ההיי טק, אנחנו עובדים על זה, זה ממש בתחילת הדרך.
אימן סייף: המטרה שלנו היא לשלב סטודנטים ערבים שלומדים בשנה האחרונה שלהם לסטאז' בחברות היי טק.
אימן סייף: אחת הבעיות המרכזיות של האקדמאים הערבים זה הקטע של הניסיון.
אימן סייף: למה הם לא נקלטים בשוק העבודה?
אימן סייף: כי אין להם ניסיון.
אימן סייף: אז אנחנו באמצעות הפרויקט הזה נביא סטודנטים בשנה האחרונה שלהם, נשלב אותם בחברות ההיי טק במימון ממשלתי ובמידה והדבר הזה באמת יצליח ויתפוס אנחנו כמובן נרחיב את זה לתחומים אחרים.
אימן סייף: והנושא האחרון שאני אסביר אותו כאן וזה גם קשור לכל הבעייתיות שדיבר עליה ד"ר חנא סוייד, הנושא של חינוך לקריירה.
אימן סייף: חברים, הנושא הזה, המון סטודנטים ובעיקר סטודנטיות הולכות ללמוד את מקצועות ההוראה, זאת אחת הבעיות של הישובים הערבים.
אימן סייף: מכללות להוראה, מכללות להוראה תמיד.
אימן סייף: מה שאנחנו רוצים לעשות בפרויקט הזה, יחד עם משרד החינוך ויחד עם קו משווה לתת את כל הכלים שיאפשרו לתיכוניסטים מכיתה י' עד כיתה י"ב לבחור את מקצוע העתיד שלהם.
אימן סייף: לדעתי הנושא הזה תלוי בפרויקט, זאת אומרת לייצר את המסות האלה של האקדמאים שהולכים למקומות עבודה.
אימן סייף: פחות או יותר זאת מאוד מאוד מהירה של פרויקטים שאנחנו כן עושים ומה אנחנו מתכננים לעשות בחודשים הקרובים.
מאיר שטרית: תודה רבה לאימן סייף.
מאיר שטרית: בבקשה חברת צופן.
סמדר נהב: אני סמדר נהב ואני מנכ"לית צופן.
סמדר נהב: אני רוצה בקיצור להגיד מספר דברים.
סמדר נהב: קודם כל למי שלא מכיר חברת צופן קיימת 3 שנים.
סמדר נהב: אנחנו חברה למטרות ציבוריות.
סמדר נהב: המטרה שלנו היא הכנסת אלפי אקדמאים ערבים לתעשיית ההיי טק .
סמדר נהב: הדרך שאנחנו נוקטים בה היא הקמת מרכזי פיתוח בישובים ערבים.
סמדר נהב: אנחנו לא מאמינים שהדרך להגיע מהר למטרה היא על ידי עידוד של חברות פרטניות עם כל הרצון הטוב.
סמדר נהב: החברות רוצות לעשות את זה כבר 20 שנה.
סמדר נהב: יש לנו מאות ספורות של אקדמאים ערבים שעובדים כמהנדסים.
סמדר נהב: צופן עובדת על עידוד הקמת מרכזי היי טק בישובים ערבים.
סמדר נהב: בנצרת זה קרה.
סמדר נהב: יש שם כמובן את החברה המובילה ביותר שזה galil soft wear, חברת בת של מנפאור שנקראת MIT soft wear שעובדת.
סמדר נהב: באבקום סופטוור שכבר קיימת ויש לה 50 עובדים והיא עובדת בסביבה.
סמדר נהב: התעשייה הזאת גדלה.
סמדר נהב: צופן שמה לה למטרה בשנה הבאה להפעיל את אותו הפרויקט במשולש.
מאיר שטרית: מה אתם עושים בפרויקט?
סמדר נהב: בתוך שלוש השנים שאנחנו קיימים אחד הדברים המרכזיים שלוקח את עיקר זמננו זה השמת אקדמאים.
סמדר נהב: מה שאנחנו עושים בשביל זה, זה הכשרות.
סמדר נהב: אנחנו קיימנו 6 מסלולי הכשרה, 110 סטודנטים, 110 השמות.
סמדר נהב: במקרה זה יוצא אותו המספר.
סמדר נהב: כל זה בייחוד במימון פילנטרופי.
סמדר נהב: אנחנו עובדים מול התעשייה ואנחנו יושבים כמעט כל יום עם חברה אחרת כדי לשכנע אותם לאמץ את המודל הזה.
סמדר נהב: אנחנו עובדים מול משרד התמ"ת שמכירים את יוסי טוב מאוד להתניע ולשנע ולשפר את התוכניות.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת יושבים מול חברה ומשכנעים אותה.
מאיר שטרית: משכנעים אותה לעשות מה?
מאיר שטרית: לקלוט סטודנט שעבר אצלכם הכשרה?
סמדר נהב: לא. להקים מרכזי פיתוח בישובים ערבים.
יוסי כותן: להקים סניפים או להקים שלוחות בישובים ערבים.
יוסי כותן: כמו שהתעשייה ידעה לעשות למשל בשדרות.
יוסי כותן: להקים סניף של השלוחה ולקלוט שם בעיקר עובדים ערבים.
יוסי כותן: זה יהיה מרכז יהודי ערבי כמו שזה קרה בנצרת.
יוסי כותן: אבל לתת את ההזדמנות לצעירים הערבים להיקלט מה שהם לא מצליחים לעשות בתעשייה במרכז הארץ.
יוסי כותן: זו צורה אחת.
יוסי כותן: צורה שנייה היא העברת פרויקטים.
יוסי כותן: אנחנו יושבים עם חברות ומשכנעים אותם, אתם יודעים מה, במקום שתוציאו עבודה לחברת נס או לחברת מטריקס או לאוקראינה או לרומניה, יש פה אוכלוסיה מתאימה, יש פה חברות.
יוסי כותן: הזכירו את באבקום, גליל וחברות אחרות שמעסיקות בעיקר ערבים.
יוסי כותן: תנו את נתח העבודה הזה ל-10 או 20 אנשים למשך שנה, שנתיים, שלוש, להתבסס אצל החברות האלה שהן יושבות בישובים ערבים.
מאיר שטרית: איזה סוג של עבודות?
יוסי כותן: פיתוח תוכנה ובדיקות תוכנה ובדיקות חומרה.
יוסי כותן: אלה סוג הדברים.
סמדר נהב: אני רוצה לחזור לעניין.
סמדר נהב: התעשייה שלנו שאנחנו ותיקים בה לא הכירה את הנושא של הליכה למזרח אירופה.
סמדר נהב: היום כולם עושים את זה.
סמדר נהב: התעשייה הזאת לפני 7 שנים לא הכירה את זה.
סמדר נהב: היום כל מי שיש לו מעל 200 עובדים יש לו איזשהו סניף.
סמדר נהב: התעשייה הזאת חשוב לה הורדת עלויות.
סמדר נהב: הורדת העלויות כאן במודל שלנו כמו אצל החרדים, אנחנו מקבלים עזרה, השתתפות מדינה.
סמדר נהב: אני רוצה רגע לחזור לכל ההתפתחויות המדהימות שקשור גם במשרד התמ"ת.
סמדר נהב: אני רוצה להביא את ה-input של צופן שאומר, ראשית, בואו תקדמו קודם תעשייה.
סמדר נהב: לפני שמקבלים את כל החינוך ועולים עד לבתי הספר, אם לא יהיה את הראש הזה שמעסיק בסוף את מי שגומר את הלימודים אין סיכוי שהם ילכו ללמוד את זה.
סמדר נהב: ואכן אנחנו רואים שכולם הולכים ללמוד רפואה.
סמדר נהב: לא צריך להיות פחות מבריק כדי להיות רופא מאשר מהנדס היי טק.
סמדר נהב: אבל ברפואה יש עבודה אז כולם הולכים להיות רופאים.
סמדר נהב: אז אני אומרת בואו תדגישו את זה.
סמדר נהב: דבר שני מה שאנחנו מבקשים, אני לא יודעת בדיוק מה כלול בעניין של פיתוח אזורי תעשייה.
סמדר נהב: אנחנו רוצים לפתוח אזור תעשייה בכפר קאסם או במקום אחר במשולש.
סמדר נהב: חסרים שם הרבה הרבה דברים.
אימן סייף: עוד איזה אזור תעשייה את רוצה לפתוח?
סמדר נהב: אני אומרת בואו נרכז שם.
סמדר נהב: אני רוצה להדגיש את הנושא של עידוד התעשייה ובדבר הזה אני רוצה גם לשתף את השר.
סמדר נהב: אנחנו בנושא של פרויקטים של הממשלה.
סמדר נהב: יש פרויקטים עתק ענק כמו שאתה מתאר שמעסיקים הרבה מאנשי התוכנה היהודים.
סמדר נהב: לא תהיה דרך להביא את הכמויות האלה של עובדים ערבים לירושלים.
סמדר נהב: לכן בואו נקים אחד מהמוקדים למשל במשולש.
נעמי אשקר: אני מנהל של  חברת באבקום סופטוור.
נעמי אשקר: רק לנקודה הזאת, אני אחר כך אדבר בהרחבה.
נעמי אשקר: המכרזים הממשלתיים של החשכ”ל לא מאפשרים לחברות הערביות להשתתף.
נעמי אשקר: דרישות הסף שם לא מאפשרות לאף חברה ערבית להשתתף.
נעמי אשקר: זאת אומרת, אם מישהו דיבר פה על 60 מכרזים ממשלתיים, לאף אחד אין לנו זכות אפילו להגיש, לתת מענק.
נעמי אשקר: כי דרישות הסף לא מאפשרות את זה.
נעמי אשקר: אלה מכרזים גדולים.
נעמי אשקר: קודם כל אתה צריך להיות זכיין של החשכ”ל.
נעמי אשקר: יש רק 7 חברות שלדעתי רק 4 פעילות.
נעמי אשקר: זה לא מאפשר לאף חברה ערבית להיכנס, בלי קשר לנושאים הביטחוניים.
נעמי אשקר: ויש פרויקטים כאלה ואחרים.
נעמי אשקר: דרישות הסף גם לפרויקטים של שירותים כגון בנק ישראל אנחנו לא יכולים להיכנס.
מאיר שטרית: אולי תסביר לי בהזדמנות שאתה נמצא פה איך החברה שלכם קמה?
נעמי אשקר: החברה שלנו ממוקמת באזור משגב.
נעמי אשקר: אני אספר קצת על עצמי.
נעמי אשקר: אני כבר 27 שנה בעולם ההיי טק.
נעמי אשקר: ניהלתי את מרכז המחשבים של יוני לידר בישראל כמה שנים.
נעמי אשקר: ניהלתי כמה שנים תשתיות והנדסה של טאואר.
נעמי אשקר: בשנים האחרונות עבדתי ברעננה והחלטתי לחזור לצפון.
נעמי אשקר: עזרתי הרבה והגיע הזמן שאני אעשה גם משהו לעצמי.
נעמי אשקר: הדבר שהכי כאב לי בכל הקריירה הארוכה הזאת זה שכל הזמן היתה דרישה ממהנדסים של האוכלוסייה הערבית, תשלב אותנו בחברה שלך.
נעמי אשקר: בתקופה שניהלתי פרויקטים וניהלתי אנשים הצלחתי לגייס ערבים לחברות שעבדתי בהן.
נעמי אשקר: בחברה אחת גייסתי 12 עובדים ערבים במחלקה שהיתה לי והיו בה 48 יהודים.
נעמי אשקר: בטאוור אותו דבר.
נעמי אשקר: בכל החברות היו הצלחות אדירות.
נעמי אשקר: אני לא מעיד על זה, המנהלים וראשי הצוותים יעידו על זה.
נעמי אשקר: כך נרתמתי למיזם של הקמת חברה שתעסוק בפיתוח תוכנה בחברה אחת.
נעמי אשקר: חיפשנו מקום.
נעמי אשקר: הבעיה היא, כפי שמישהו הזכיר פה שאין תשתית במגזר הערבי.
נעמי אשקר: אז לקחנו מקום כמו משגב שיש בו תשתית תפעולית תומכת בהקמת מרכזים כאלה, כי אחרת אי אפשר לקיים היי טק במובן הקלאסי של המילה.
נעמי אשקר: בנצרת אין כזה דבר.
נעמי אשקר: אין אבטחה שזו דרישת סף של חברות שאנחנו עובדים איתם.