GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: על כן הממשלות האלה, כאשר הן מזמינות עבודה, לא עושים העברה תקציבית ולא קיימת כל הפרוצדורה.
קריאה: איך הם משלמים?
מאיר שטרית: בשיק.
מאיר שטרית: משרד לא יכול להוציא שיקים?
מירב ישראלי: אבל שיק יוצא מתקציב המשרד.
מאיר שטרית: מהחשב של המשרד.
מאיר שטרית: החשב של המשרד ישלם.
מאיר שטרית: החשב של המשרד פחות טוב מהחשב הכללי?
מירב ישראלי: זה סעיף תקציבי.
מאיר שטרית: אז מה אם זה סעיף תקציבי?
מירב ישראלי: הוא חייב להוציא את זה מתקציב המשרד.
מאיר שטרית: נכון, הוא משלם מתקציב המשרד בשיק.
מאיר שטרית: תאמרו לי מה עקום בזה.
מאיר שטרית: למה לעקם את הכל?
מאיר שטרית: משרד התחבורה רוצה לשלם עבור פעולה  שעשה גוף כלשהו.
מאיר שטרית: אני מוציא שיק מהמשרד?
מאיר שטרית: אני יכול להוציא שיק?
מאיר שטרית: אני יכול.
מירב ישראלי: אבל באיזו דרך משפטית אתה מוציא את השיק הזה?
אברהם ענתי: אני עדיין דבק במה שאני אומר מבחינת משרדי ממשלה.
אברהם ענתי: בין משרדי ממשלה אתה לא יכול להוציא שיק.
מאיר שטרית: ממשרד למשרד.
אברהם ענתי: כן, ממשרד למשרד.
הדס פרבר: עד שאתה עושה את זה, אתה יכול להסתפק בהתחייבות.
אברהם ענתי: היא אמרה שרק כאשר זה עובר בוועדת הכספים, אני אבצע את זה.
מאיר שטרית: אם משרד התחבורה רוצה לעשות פעולה בשדה התעופה, שאנחנו מממנים אותה, משרד התחבורה מממן אותה, הוא מבקש מרשות שדות התעופה לבצע את הפעולה והוא יכול להעביר לו שיק.
מאיר שטרית: משרד התחבורה לא יכול לשלם שיק לרשות שדות התעופה?
מירב ישראלי: כי הוא לא רוכש ממנו.
מירב ישראלי: זה כמו שמשרד החינוך יבקש ממשרד השיכון לבנות כיתות.
מירב ישראלי: הוא ייתן לו שיק?
מאיר שטרית: הוא עושה העברה תקציבית.
מאיר שטרית: אלה שני משרדים ממשלתיים.
מירב ישראלי: אתה כן רוצה ללכת לכיוון של רכישות ואז אתה אומר שזה מכרז.
מירב ישראלי: אם אתה הולך לכיוון של רכישות.
מאיר שטרית: אני אומר פטור ממכרז.
מאיר שטרית: אז לא יהיה מכרז.
מירב ישראלי: אבל זאת לא הדרך.
מאיר שטרית: אם החשב הכללי אומר שהאקדמיה פטורה ממכרזים, הוא יכול לשלם לה.
מנחם יערי: אני רוצה לספר לכם מעשה שהיה.
מנחם יערי: לפני ארבע שנים, אולי ארבע וחצי שנים, משרד התעשייה פנה אל האקדמיה למדעים וביקש להקים צוות בדיקה לייעוץ בנושא תוכנית מהל"ב.
מנחם יערי: נא לזכור, זאת תוכנית ויסקונסין.
מנחם יערי: הקמנו ועדה ומימנו אותה, ואיך הדבר מומן?
מנחם יערי: הייתה המינהלת של תוכנית מהל"ב, המינהלת קיבלה מאתנו דיווח על ההוצאות, כגון למשל העסקת רכז, והיא שילמה.
מירב ישראלי: המינהלת היא גוף ממשלתי?
זבולון אורלב: זה לא פותר כאן את הבעיה.
מירב ישראלי: אולי נתחיל מחדש.
מירב ישראלי: הממשלה יכולה להעביר כסף לגורם אחר בשלוש דרכים.
מירב ישראלי: יש רק שלוש דרכים שאני מכירה: תקצוב, שזה כל מערכת דיני התקציב.
מירב ישראלי: חוק יסודות התקציב או שיש בתקציב, בבסיס התקציב, בסעיף תקציב בתחילת שנה, או שצריך לעשות העברה תקציבית.
מירב ישראלי: אין דרך אחרת.
מירב ישראלי: זאת דרך אחת.
מירב ישראלי: דרך שנייה היא רכישות.
מירב ישראלי: דיני המכרזים.
מירב ישראלי: זאת אומרת, יוצאים במכרז או במקרים מסוימים יש פטור ממכרז.
מירב ישראלי: לתאגידים סטטוטוריים כבר היום יש פטור ממכרז.
מירב ישראלי: סעיף 3(7) לתקנות חובת מכרזים, ואני אקריא לך את זה.
מירב ישראלי: הסעיף אומר שאם אתה רוכש מתאגיד סטטוטורי "התקשרות עם תאגיד שהוקם בחוק – שזה תאגיד סטטוטורי – במסגרת תפקידי התאגיד על פי החוק שהקימו", זה פטור.
מירב ישראלי: יש פטור.
מירב ישראלי: זאת אומרת, מה אנחנו באנו לפתור כאן?
מירב ישראלי: אנחנו אמרנו מה שלמעשה טען פרופסור יערי.
מירב ישראלי: הוא אמר שלמרות שהדינים הם כאילו ברורים וכאילו יודעים, אומרים מכרזים וצריך פטור ממכרז.
מירב ישראלי: הוא לא רוצה את זה.
מירב ישראלי: לכן אנחנו צריכים להגיד במפורש שהמסלול הוא המסלול התקציבי.
מירב ישראלי: המסלול השלישי הוא מסלול תמיכות שזה לא נוגע למצב שלנו.
מירב ישראלי: אין דרך אחרת במדינת ישראל להביא כסף מגוף לגוף.
מירב ישראלי: לכן הנושא של מכרזים הוא פטור בחוק.
מירב ישראלי: הוא לא רוצה אותו.
מירב ישראלי: נשארת רק הדרך של תקצוב וזאת הדרך.
זבולון אורלב: אגב, זה לא מבטל.
זבולון אורלב: בכל מקרה זה קיים.
מירב ישראלי: הוא יכול, אם הוא רוצה לצאת למכרז.
זבולון אורלב: את זה יש לו כבר היום על פי חוק.
מירב ישראלי: לכן אין דרך אחרת.
זבולון אורלב: רק הוא אמר שמשרדי הממשלה והחשבים והיועצים המשפטיים לא קולטים את הדבר הזה.
זבולון אורלב: לכן אמרנו שנפתח להם עוד מסלול אחד.
מירב ישראלי: כשאנחנו התחלנו לדבר על איזה ניסוח, אמרנו שכאשר אנחנו אומרים אינה טעונה מכרז, זה עדיין לא ברור כי עוד פעם יתחילו לומר אינו טעון מכרז, אולי זה פטור ממכרז.
מירב ישראלי: אמרנו שנגיד ברחל בתך הקטנה שזה תקציבי, שזה תקצוב, שזה מסלול של תקצוב.
זבולון אורלב: ברור בפרוטוקול שזה איננו מבטל את החוק הכללי.
מאיר שטרית: ברור שזה איננו מבטל.
מירב ישראלי: את חוק חובת המכרזים.
מאיר שטרית: הצעת האקדמיה?
מירב ישראלי: יש כאן הצעה של האקדמיה ואולי פרופסור יערי יציג אותה או מישהו מהצוות.
מאיר שטרית: למה צריך את התוספת הזאת?
מנחם יערי: כאשר יפנו אל האקדמיה.
מאיר שטרית: ייפנו, תבקשו כסף.
מנחם יערי: לא. מה שכרגע אמרתם זה שכאשר יפנו, אז נתחיל לעשות העברה תקציבית ונלך לוועדת הכספים.
מאיר שטרית: אתה לא צריך ללכת לוועדת הכספים.
מנחם יערי: לא אמרתי שצריך בשביל זה  חוק, אבל השאלה היא איך עוקפים את מסלול הייסורים שכרגע אתם בעצמכם התוויתם אותו, שאנחנו בכל המקרים בהם יעצנו לממשלה – ויש רבים כאלה – לא נדרשנו לעשות את זה.
מנחם יערי: במקרה של המועצה לביטחון לאומי שפנתה אלינו בנושאים של ביו-טרור, אז הם עשו העברה תקציבית ורצו לוועדת הכספים?
מירב ישראלי: איך קיבלת כסף?
מנחם יערי: המועצה לביטחון לאומי שילמה את משכורתו של רכז הוועדה.
זבולון אורלב: פרופסור יערי, הואיל ואנחנו בראשית קדנציה, אני מציע לך, יש לך שתי ועדות בכנסת שעומדות כאן לעזרתך, כאשר ועדת האם שלך היא ועדת המדע.
זבולון אורלב: אומר לך היושב ראש – ואם הוא לא רוצה, אני מוכן כיושב ראש ועדת החינוך – לעזור לך בכמה מקרים של מבחן ולהביא את זה לידי מבחן ולפקח על הדבר הזה.
זבולון אורלב: אנחנו אחראים על פיקוח על הרשות המבצעת.
זבולון אורלב: בואו נראה אם יש רשות מבצעת שמפרשת את מה שאנחנו מדברים כאן בצורה ברורה, גם בצד המכרזים וגם בצד הביצוע.
זבולון אורלב: בואו נראה את הדבר הזה.
אביטל דרמון: אותי מטריד שהיה כאן דיון – לא עכשיו, בישיבה הקודמת, אז הייתה אי בהירות - ששיקף אי הסכמה בין היועצים המשפטיים.
הדס פרבר: הייתה הסכמה.
הדס פרבר: זה לא היה כל כך ברור אבל כולנו היינו מיושרים על אותו קו.
זבולון אורלב: סליחה שאני קוטע אותך, אבל הלשכה המשפטית של הכנסת, הלשכה המשפטית של משרד המדע, משרד המשפטים, הלשכה המשפטית של משרד האוצר, החשב הכללי היום מדברים בשפה אחת.
אביטל דרמון: אני שמחה וצריכה עוד יותר לשמוח על זה שאתם אומרים שבעצם זאת העברה תקציבית.
אביטל דרמון: בכלל אתם לא בשדה של המכרזים, זה חלק מתפקידי האקדמיה.
אביטל דרמון: מוסכם שהתקציב הנוכחי של האקדמיה לא יכול להכיל את כל הפניות שתהיינה אליה ולכן יש כאן איזשהו מסלול שאומר איך זה ייעשה.
אביטל דרמון: לצערי, הניסיון שלנו עד עכשיו אומר שמשרדי הממשלה, לפחות המשרד שאני מכירה, גם כאשר יש שם, ויש, במשרד שאתו אני עובדת, משרד החינוך, רצון טוב ומדען ראשי ומנכ"ל שמזמינים אצלנו עבודות ומעבירים כספים, עולות שאלות כמו מה פתאום האקדמיה מאשר בסדר, אנחנו יודעים איך לעשות את זה.
אביטל דרמון: זאת אומרת, אחרי שתהיה חקיקה, אני שמחה שיש לנו כאן שתי ועדות שאומרות.
זבולון אורלב: אני מקבל על עצמי, ואני אציע ליושב ראש, לקיים ישיבה משותפת של שתי הוועדות באחת הישיבות הראשונות של מושב החורף עם כל הפורום הנוכחי ועם כל משרד שאת רוצה.
זבולון אורלב: נביא את משרד החינוך לכאן, את היועץ המשפטי, את החשב, את המדען הראשי ובואי נלמד אותם.
זבולון אורלב: לא יכול להיות שאנחנו נשב כאן, נחוקק חוק ונבהיר את הדברים האלה, ותבוא איזו רשות מבצעת ותעשה מה שהיא רוצה.
מאיר שטרית: זבולון, אני מתפלא.
מאיר שטרית: אתה לא חדש במערכת.
מאיר שטרית: היית מנכ"ל משרד ממשלתי הרבה שנים, היית שר בממשלה, אתה לא נתקלת במקרים שאגף התקציבים אומר לך?
זבולון אורלב: זה לא אגף התקציבים.
זבולון אורלב: אין לנו בעיה עם אגף התקציבים.
זבולון אורלב: יושב כאן משרד האוצר.
אביטל דרמון: אם אתם אומרים עד שני מיליון שקלים, אם משרד החינוך מחר, מתוך תקציב מחקר שלו ---
מאיר שטרית: הם לא יאמרו את זה.
מאיר שטרית: הם לא יסכימו לזה.
מאיר שטרית: חבל לך על הזמן.
אביטל דרמון: אני עכשיו מדברת לפרוטוקול.
אביטל דרמון: אני מבינה שאם מחר משרד החינוך רוצה מתקציב 2011-2012 לקבוע פעם אחת שני מיליון שקלים  ועוד פעם אחת שני מיליון שקלים על הזמנות שונות מהאקדמיה באמצעותנו, הוא עושה העברה תקציבית, הוא מודיע על זה.
זבולון אורלב: לא, הוא לא מודיע.
זבולון אורלב: הפרוצדורה היא שאגף התקציבים מודיע.
מירב ישראלי: בעצם שר האוצר מודיע.
זבולון אורלב: אגף התקציבים במשרד החינוך פונה בכתב לאגף התקציבים באוצר ומודיע שעל פי חוק זה וזה הוא מבקש להעביר שני מיליון שקלים לאקדמיה.
זבולון אורלב: אגף התקציבים בדרך כלל תוך שבוע או תוך שבועיים מעביר הודעה – לא בקשה – לוועדת הכספים ואם אין על ההודעה הזאת ערעור תוך 14 ימים או תוך 10 ימים, זה מסודר.
מאיר שטרית: ברגע שהוא מסכים.
זבולון אורלב: ברגע שהוא מסכים.
זבולון אורלב: אם אין ערעור, ההעברה הזאת מאושרת ולמחרת היום משרד החינוך יכול להעביר את הכסף.
זבולון אורלב: זאת פרוצדורה שלוקחת בדרך כלל כחודש ימים.
אביטל דרמון: הסתברות שהיא תזרום כך?
זבולון אורלב: הסטטיסטיקה על הודעות בוועדת הכספים היא ש-98 אחוזים מההודעות שנמסרות אין אתן בעיות.
זבולון אורלב: זאת הסטטיסטיקה.
מאיר שטרית: חברים, אפשר כל דבר לצייר יפה או פחות יפה.
זבולון אורלב: את הסטטיסטיקה?
מאיר שטרית: אני חושב שכן.
מאיר שטרית: אני לא מכיר את הסטטיסטיקה, אני מודה שאני לא מכיר את הפרטים והייתי שנים רבות בוועדת הכספים.
מאיר שטרית: כחבר כנסת אני אומר לך שאין שום בעיה לאף אחד מחברי הכנסת שהוא חבר ועדת כספים לעצור כל הודעה כזאת.
מאיר שטרית: ולעכב אותה לא ליומיים אלא לחודשים, אם הוא רוצה.
אביטל דרמון: ואז מה קורה?
מאיר שטרית: זה מתעכב.
מאיר שטרית: לא קורה כלום.
זבולון אורלב: אז יושב ראש ועדת הכספים מגיע להצבעה.
מאיר שטרית: אני חושב שהמצב הנוכחי כמו שאתם מציעים אותו, העברה תקציבית, שלא תהיה אי הבנה, העברות תקציביות אמורות להיעשות לאחר שאגף התקציבים מסכים לעשות העברה תקציבית.
מאיר שטרית: כאשר משרד הבריאות רוצה 4 מיליון שקלים לעשות מחקר באקדמיה הלאומית למדעים, שואלים אותו מה פתאום 4 מיליון שקלים?
מאיר שטרית: למה אתה עושה את זה כך?
מאיר שטרית: למה לא תעשה מכרז?
מאיר שטרית: אולי באוניברסיטה יותר טוב?
מאיר שטרית: מתחילים להתווכח אתו אם כן נכון או לא נכון.
מאיר שטרית: אין להם את חופש הפעולה לעשות מה שהם רוצים כמשרד.
מאיר שטרית: אם היה מצב בממשלה שכל משרד אחראי על תקציבו הוא, עושה מה שהוא מבין, בלי התערבות של אנשים אחרים, ניחא, אבל המשרד מבקש להעביר שני מיליון שקלים לאקדמיה לצורך מחקר מסוים, האגף מעביר הודעה, אגף התקציבים מאשר, הכל בסדר.
מאיר שטרית: אני לא רואה את זה עובד כך וימים יגידו מי צדק.
מאיר שטרית: אני חושב שזה לא יעבוד כמו שאתם מצפים, אבל ימים יגידו.
מאיר שטרית: יש דרך אחרת, אבל שר המדע לצערי לא הולך עליה, וזה להפוך את האקדמיה לרשות עצמאית סטטוטורית, לא תאגיד, שתוכל לעבוד עם תקציב משלה, תקציב חופשי, ואז כן אפשר להעביר לה כסף בפטור ממכרז.
מאיר שטרית: המולמו"פ נפל, באקדמיה החוק שלי נפל.
מאיר שטרית: אפשר לעשות את זה אם רוצים.
מאיר שטרית: שאלתם איך אפשר לפתור את זה ונתתי דוגמה איך אפשר לפתור את זה.
מאיר שטרית: אנחנו לא נמצאים שם אלא אנחנו פועלים בכלים שיש לנו ובכלים שיש לנו, זה המצב.
מאיר שטרית: משרדי הממשלה, אם ירצו שהאקדמיה תעשה עבורם מחקרים – אני מסכים את הנושא – הם יצטרכו בעצם לעשות העברה תקציבית מתקציבם לתקציב של האקדמיה באישור ועדת הכספים על פי הפרוצדורה.
מאיר שטרית: היה ויאשרו ויבקשו מחקר כזה, זאת הדרך לתקצב את זה.
מאיר שטרית: המשרד אינו חייב לעשות את זה דרך האקדמיה.
מאיר שטרית: אני גם לא רוצה לחייב אותם לעשות דרך האקדמיה כי יש מקומות בהם המשרד יאמר שהוא לא רוצה את האקדמיה אלא הוא רוצה לפנות לגופים אחרים ואני חושב שצריך להשאיר את חופש הפעולה בידי המשרד הרלוונטי להחליט איפה הוא רוצה לעשות את המחקר המדעי שלו ומי יעשה את המחקר המדעי שלו.
מאיר שטרית: זה משאיר איזשהו מקום לאינטראקציה בין האקדמיה למדעים לבין משרדי  הממשלה.
מאיר שטרית: לכן אנחנו נשארים בנוסח המוצע, ואני מציע להוריד את הסיפא של הצעת האקדמיה כי היא מיותרת לגמרי.
מאיר שטרית: לכן צריך להוריד את הסיפא.
מאיר שטרית: בסעיף 4ב אנחנו מסיימים את הסעיף במלים: "בכפוף להוראות לפי חוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985".
מאיר שטרית: מורידים את החלק האחרון     	נעבור לסעיף הבא.
זבולון אורלב: האקדמיה חופשית לחלוטין להקים צוותים.
זבולון אורלב: היא לא צריכה לשם כך את החוק אלא להפך, אם זה יהיה בחקיקה, זה עוד מגביל אותה.
זבולון אורלב: אין שום מגבלה על האקדמיה להחליט כן להקים צוות או לא להקים צוות, להקים מועצה, להקים מזכירות.
זבולון אורלב: יש לה חופש פעולה מוחלט לפעול כיצד שהיא מוצאת לנכון.
מירב ישראלי: 4ג.
מירב ישראלי: דיווח לממשלה ולכנסת     	למעשה כמעט ואין כאן תיקונים מההצעה בכחול.
מירב ישראלי: (א)	האקדמיה תגיש לשר המדע והטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת את אלה: 	 		(1)	דין וחשבון שנתי על פעולותיה.
מירב ישראלי: כאן עשיתי תיקון ניסוחי כי מהפרוטוקול עלה לדעתי שהרעיון הוא שהם לא חייבים בכל פעם לסקור הכל אלא יכול שהסקירה תהיה ותתייחס לתחומים מדעיים מסוימים.
מירב ישראלי: (ב)	ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה תקיים דיון בדין וחשבון ובסקירה שהוגשו  לה לפי סעיף קטן (א) סמוך לאחר הגשת כל אחד מהמסמכים האמורים.
מירב ישראלי: הממשלה וועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת יקיימו דיון כאמור בתוך שנה מיום הגשת הדין וחשבון או הסקירה, לפי העניין.
מירב ישראלי: הסעיף האחרון היה תיקון חוק חובת המכרזים שהחיל על האקדמיה את הדינים שחלים על ההשכלה הגבוהה.
מירב ישראלי: אני חושבת שבבירור נוסף הסתבר שהפטור שנתון לה כתאגיד סטטוטורי, ושאנחנו מוותרים עליו אם אנחנו נותנים את זה, הוא עדיף לה מאשר הפטור הזה.
מאיר שטרית: המוסד להשכלה גבוהה לא פטור?
מירב ישראלי: יש פטור מאוד רחב לגבי האקדמיה כתאגיד סטטוטורי.
מאיר שטרית: אז כן אפשר לפטור ממכרז.
הדס פרבר: אלה הרכישות שלה.
זבולון אורלב: לא שרוכשים ממנה אלא הרכישות שלה.
זבולון אורלב: מדובר על כך שהיא רוכשת, שהאקדמיה רוכשת.
מאיר שטרית: המוסדות להשכלה גבוהה, פטורים ממה?
זבולון אורלב: יש להם תקנות מיוחדות בחוק חובת המכרזים שיש בהן תנאים מיוחדים לגבי איזה תקנות פועלות ואיזה תקנות לא פועלות.
מאיר שטרית: כאשר הממשלה רוצה להעביר כסף למוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: מדובר על רכישות שהאוניברסיטאות מבצעות.
מיסאא אלהיג'א: לא קשור מהממשלה למועצה להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: רכישות שהאוניברסיטה מבצעת.
מאיר שטרית: האוניברסיטה פטורה ממכרז כשהיא עושה רכישות?
זבולון אורלב: יש תקנות מיוחדות בשונה ממשרדי הממשלה איך היא מבצעת את הרכישות באופן שיתאים למחקר האקדמי.
זבולון אורלב: למשל, אם יש שותפים בין לאומיים, אם יש תורמים וכולי.
אברהם ענתי: לכל מוסד יש תקנות.
זבולון אורלב: לא, אין תקנות לכל מוסד.
זבולון אורלב: יש תקנות מיוחדות שעבדו עליהן יותר משנתיים בוועדת החינוך והתרבות כדי להתאים אותן וזה עבר פה אחד עם ור"ה ועם המל"ג .
מאיר שטרית: למה אתם לא רוצים שזה יחול על האקדמיה הלאומית למדעים?
זבולון אורלב: זה מה שחשבתי.
זבולון אורלב: זה  היה הרעיון שלי.
זבולון אורלב: לא יודע, אבל תכף נשמע.
מירב ישראלי: היום לפי תקנות חובת המכרזים הכלליות, יש פטור מאוד רחב ממכרז לתאגיד סטטוטורי שמתקשר עם גופים לתקנה 39 שאומר ש"התקשרות של תאגיד אינה טעונה מכרז אם היא אחת מאלה: ההתקשרות לעריכת מכרז לגביה או לגבי התקשרויות מסוגה עלולה לפגוע ביכולתו של התאגיד למלא תפקיד או מטלה שהוטלו עליו לפי דין, לספק שירות או מצרך חיוני לציבור ולפעול לפי עקרונות שנקבעו לו בחוק שהקימו, וגם התקשרות של חברת בת של התאגיד שהקים התאגיד לצורך מילוי תפקידיו ובלבד שהתקשרויותיה של חברת הבת עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מן ההתקשרות עם התאגיד, ייעשו במכרז".
זבולון אורלב: רשות שדות התעופה כתאגיד על פי חוק פטורה מחוק חובת המכרזים?
זבולון אורלב: היא צריכה לקנות מכשיר לכיוון מטוסים.
מאיר שטרית: היא חייבת במכרז.
מירב ישראלי: אם עריכת המכרז לגבי התקשרויות מסוגה עלולה לפגוע ביכולתו של התאגיד למלא תפקיד, אז הוא פטור ממכרז.
זבולון אורלב: החשב הכללי?
מיסאא אלהיג'א: ועדת המכרזים.
ירון גולן: יש פרק מסוים, פרק ו' לתקנות חובת המכרזים שכותרתו התקשרויות של תאגיד.
ירון גולן: בסעיף הקודם, תקנה 38 מחילה את הוראות פרק ב' לתקנות שהוא עוסק בכל ענייני הרכישות של המשרדים, הרשויות וכולי וכל הפטורים לדוגמה, תקנה 3 לתקנות, אלה כל הפטורים הרגילים שחלים לדוגמה על רשות שדות התעופה במקרה הזה.
ירון גולן: מלבד זה יש את תקנה 39 שהיא פטור מיוחד בשני מקרים ספציפיים קיצוניים.
זבולון אורלב: מה זה קיצוניים?
מאיר שטרית: נגיד התקלקל המכשיר שמנחית את המטוסים בשדה בלילה או בעננות וצריך לקנות חדש.
מאיר שטרית: בלי המכשיר שדה התעופה לא יכול לענות ובמקרה הזה הם רשאים לקנות בלי מכרז.
זבולון אורלב: אני לא מדבר כאן על מקרים מיוחדים.
זבולון אורלב: התקנות המיוחדות של האוניברסיטאות לא מדברות על מצבים מיוחדים  אלא מדברות על התקשרויות רגילות.
מאיר שטרית: מה היתרון לאקדמיה שיש בתקנות?
זבולון אורלב: יש הקלות.
מאיר שטרית: איזה?
זבולון אורלב: אני לא זוכר בעל פה.
מאיר שטרית: הם אומרים שהם לא מעונינים בזה.
מאיר צדוק: החשב של האקדמיה מעדיף שזה לא יהיה כתוב מניסיונו כחשב האוניברסיטה העברית.
מאיר שטרית: אז נוותר על זה.
זבולון אורלב: איזה ניסיון יש עם התקנות שנכנסו לפני חודשיים-שלושה?
מאיר צדוק: המתכונת הזאת, המערכת הזאת היא רחבה יותר ונוחה לנו יותר לעבודה.
זבולון אורלב: אני לא יכול להיניק יותר ממה שהעגל רוצה לינוק.
זבולון אורלב: אני חושב שאתם עושים טעות טרגית, אבל בבקשה.
זבולון אורלב: מי שהוביל את העניין הזה הייתה הלשכה המשפטית של מכון ויצמן והצעתי לכם בישיבה הקודמת להתקשר עם הייעוץ המשפטי של מכון ויצמן שהוביל עבור ור"ה את כל הסיפור הזה ולא לשאול את החשב של האוניברסיטה העברית שאני לא יודע אם היה בדיונים.
זבולון אורלב: אלה תקנות מאוד מורכבות, אבל בבקשה, אם אתם רוצים.
מאיר צדוק: עדיף כך.
מאיר שטרית: הורדנו את החלק האחרון.
מאיר שטרית: אנחנו מצביעים על הצעת החוק כפי שנוסחה.
מאיר שטרית: ה צ ב ע ה     החוק אושר פה אחד     	החוק אושר פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: אנחנו משאירים את החוק כמו שהוא ללא הסתייגויות.
מנחם יערי: אדוני היושב ראש, לפני שמתפזרים, אתה מוכן להסביר לי מה עכשיו שהדבר אושר שונה מבעבר?
מאיר שטרית: תסביר לי אתה.
מנחם יערי: לא, אני לא יודע.
מנחם יערי: איזה דבר חדש החקיקה הזאת מביאה שהמצב הקודם לא היה?
זבולון אורלב: אני מוכן להסביר.
זבולון אורלב: בחוק הקודם שהוא חוק ישן מאוד הייתה אמורפיה והייתה אי בהירות באשר למטרות של האקדמיה.
זבולון אורלב: בחוק החדש אנחנו מחדדים שני דברים: האחד, את כל הסוגיה של הייעוץ גם לממשלה וגם למשרדי הממשלה, בשעה שלממשלה זה עם יוזמה ולמשרדי הממשלה זה על פי יוזמתם, דבר שלא היה בחוק הקודם.
זבולון אורלב: זה מרחיב את האחריות הלאומית של האקדמיה כלפי מדינת ישראל באמצעות הממשלה ובאמצעות משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: הדבר השני, הטיפוח והקידום של הפעילות המדעית בתחומי דעת חדשים, דבר שלא היה בחוק הקודם.
זבולון אורלב: כלומר, המטרות האלה מחייבות את האקדמיה לקיים עכשיו דיון כדי להוציא לפועל ולתרגל באופן מעשי את המטרות האלה לפעולה.
זבולון אורלב: הדבר השני הוא ההתקשרות עם משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: בשעה שעד עכשיו התלוננתם שההתקשרויות עם הממשלה הן התקשרויות בעייתיות, יצרנו מסלול חדש חוקי ומפורש שבו משרדי ממשלה יכולים להתקשר עם האקדמיה במסלול של תקצוב ולא במסלולים אחרים, מעבר לזכויות שיש בחוק לגבי פטור.
מאיר שטרית: עד עכשיו זה לא היה כך?
מאיר שטרית: מה לא היה?
מאיר שטרית: משרדי הממשלה לא יכלו להזמין מחקרים?
זבולון אורלב: לא, כי הייתה אי בהירות במשרדי הממשלה.
מאיר שטרית: הם אמרו שהעברה תקציבית נעשית בין משרדי הממשלה לבין האקדמיה.
הדס פרבר: חידדנו את תפקידי האקדמיה ואת חובתה לתת ייעוץ לממשלה.
זבולון אורלב: חידדת גם את האפשרות הזאת.
זבולון אורלב: בלי שאתה מחדד אותה, זה לא יכול להיות.
זבולון אורלב: דבר שלישי זאת החובה של הסקירה והחובה של הדיון.
זבולון אורלב: אלה שלושה נושאים שהוספנו.
זבולון אורלב: אתה שואל אותי אם בכל באנו על סיפוקנו?
זבולון אורלב: יגיד לך היושב ראש ששאיפתנו בהצעת החוק המקורית של שנינו הייתה הרבה יותר רחבה אבל לצערנו השר או המשרד לא קיבל את עמדתנו וכרגע אנחנו נאלצים להסתפק בהבנות שיש לנו עם המשרד.
זבולון אורלב: יבוא יום שבו אני מניח נוכל להגיש הצעת חוק ונזכה לאוזן קשבת כדי להרחיב ולהביא עוד דברים.
זבולון אורלב: צריך לראות בזה שלב בדרך ארוכה.
זבולון אורלב: עם הנצח לא מפחד מדרך ארוכה.
מאיר שטרית: ההערה של פרופסור יערי היא במקומה.
מאיר שטרית: התקנות האלה או מה שאנחנו מציעים עכשיו, היה קיים גם קודם.
זבולון אורלב: לא התקנות, החוק.
מאיר שטרית: החוק.
מאיר שטרית: הוא היה קיים גם קודם.
מאיר שטרית: החוק לא חדש והחוק הקודם גם אפשר למשרדי הממשלה אכן לעשות מחקרים דרך האקדמיה והעברה תקציבית.
מאיר שטרית: למיטב ידיעתי, זה לא מה שקרה.
מאיר שטרית: הפרוצדורה והבירוקרטיות שהם עברו, אנחנו מקווים שזה ישתנה בעתיד, אבל אין לי שום ביטחון לכך.
מאיר שטרית: זה החשש שלי בדיוק כמו שאמרתי קודם.
מאיר שטרית: נכון שהחוק מאפשר ונכון שהכל בסדר, אבל זה לא עובד כך והחיים שונים.
מאיר שטרית: אני מקווה שעכשיו, אחרי הדיון הזה שקיימנו כאן, ואנשים הבהירו, שיהיה רצון טוב גם מצד אגף התקציבים וגם מצד משרדי הממשלה לנצל את הכלי הזה שהוא כלי באמת חד ומשוכלל שיכול לעשות עבודה טובה מאוד.
מאיר שטרית: אני מאחל לכם הצלחה רבה.
מאיר שטרית: אנחנו נעקוב אחרי ביצוע הדברים האלה ונראה מה מתרחש.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות ליושב ראש.
מאיר שטרית: רשות הדיבור לד"ר מרקוביץ, מנהל מינהל המחקר למדעי האדמה והים במשרד לתשתיות לאומיות, שרוצה להעביר מצגת על העניין.
מאיר מרקוביץ: בפעם האחרונה ישבנו פה ב-2 ליולי.
מאיר מרקוביץ: אני אציג את נקודות הקושי העיקריות שנשארו ואת המתווה להמשך.
מאיר מרקוביץ: טרם הרה-ארגון היה מינהל מחקר למדעי האדמה בלבד, ונפרד יש את מכון לחקר הימים, המכון הרדיולוגי יחידת סמך, המכון הגיאו-פיזי - חברת ממשלתית.
מאיר מרקוביץ: משנת 2005 התחילו ועדות למיניהן: ועדת טייכר המליצה איך אפשר לשפר את המצב מבחינת חיא"ל והמכון הגיאו-פיזי של חברות  ממשלתיות ואיך זה משתלב עם המכון הגיאולוגי הקיים.
מאיר מרקוביץ: השורה התחתונה של הוועדה המליצה להקים גוף חדש, יחידת סמך מורחבת.
מאיר מרקוביץ: הבסיס הוא  שלא הורסים את מה שהיה אלא בונים על מה שהיה, בעיקר מבחינת התשתית האנושית.
מאיר מרקוביץ: בסופו של דבר זה המשאב העיקרי של עבודת המחקר המתקיימת בכל המקומות האלה.
מאיר מרקוביץ: זה הוגש כהצעת מחליטים לממשלה בסוף 2008.
מאיר מרקוביץ: הדיונים בממשלה, בוועדת השרים, היו בראשון לפברואר 2009.
מאיר מרקוביץ: הממשלה עצמה ב-19 לפברואר 2009 הוציאה את ההחלטה המדברת על הגופים המופיעים פה.
מאיר מרקוביץ: יש הגדרה איך המינהל החדש יהיה בנוי מבנית ותוכנית פעולה.
מאיר מרקוביץ: רואים פה שיש מכון למדעי אדמה, שמבוסס על המכון הגיאולוגי-יחידת סמך קיימת פלוס מחצית מהמכון הגיאו-פיזי, אגף הסיסמולוגיה, והמכון למדעי הימים והאגמים המבוסס על חיא"ל.
מאיר מרקוביץ: שני השקפים הבאים מגדירים מה צריך להיעשות ואיך זה ייעשה בשני המכונים האלה.
מאיר מרקוביץ: חלק מהדברים נבדקו איך מתנהלים במינהל המחקר הנוסף הקיים במדינה – מינהל המחקר החקלאי.
מאיר מרקוביץ: זה מחקר מבוסס, ותיק, גדול, ויש הרבה דברים שאפשר ללמוד ממנו.
מאיר מרקוביץ: את כל זה ידענו.
מאיר מרקוביץ: אם זה כל כך טוב, אז מה עדיין לא לגמרי טוב?
מאיר מרקוביץ: לאור ההחלטה של הממשלה בתחילת 2009, בינואר 2010 הוקם המינהל מבחינה תקציבית בהתאמה מלאה להחלטת הממשלה.
מאיר מרקוביץ: בפועל, התהליך של העברת חיא"ל וכמחצית המכון  הגיאו-פיזי עדיין לא התבצעה, ועל זה אני אדבר בדקות הקרובות.
מאיר מרקוביץ: בחודשיים האחרונים, מאז שנפגשנו לאחרונה בשני ליולי, ככלי לפעילות הזו היתה התארגנות של מטה המינהל החדש, שעיקר מאמציו זה נושא קידום הרה-ארגון.
מאיר מרקוביץ: כאן כתובים בעלי התפקידים העיקריים.
מאיר מרקוביץ: הבא בתור הוא תפקיד היועץ המשפטי שייצא ב-15 לספטמבר למכרז.
מאיר מרקוביץ: בנוסף, הוזכר אישור בוועדת השירות של יחידת הסמך המורחבת במלוא מובנה.
מאיר מרקוביץ: מה הגרעין הזה עשה בחודשיים האחרונים?
מאיר מרקוביץ: שתי החברות הממשלתיות: חיא"ל והמכון הגיאו-פיזי צריכים להמשיך  ולהתקיים תוך כדי התהליך הזה, שהוא מתארך אבל הוא קיים.
מאיר מרקוביץ: לכן, פעילות מאוד אינטנסיבית של הצוות שלנו היתה על מנת לדאוג לתקצוב.
מאיר מרקוביץ: שמעתם פה ב-17 למאי את זעקת השבר של חברנו מחיא"ל, על כך שאז עוד לא היה תקציב.
מאיר מרקוביץ: רק בשני ליולי עבר איך שהוא התקציב למחצית הראשונה.
מאיר מרקוביץ: את זה שיפרנו במידה ניכרת במחצית השנייה, כך שבסוף יולי-תחילת אוגוסט כל האישורים של ועדת הפטור ממכרזים היו מוכנים.
מאיר מרקוביץ: זה התעכב קצת בגלל עוד משהו של הרשאות חתימה של בעלי התפקידים החדשים, כולל אני, שלא היו ערים לכל האישורים הנדרשים מהממשלה.
מאיר מרקוביץ: לעומת מה שהיה, זה השתפר הרבה מאוד.
מאיר מרקוביץ: ראינו גם את המכתב של מנכ"ל חיא"ל, ששואל אם היום הכסף אצלו או לא.
מאיר מרקוביץ: זה המבחן מבחינתו.
מאיר מרקוביץ: אישור התקציב של 2011-2012 של המינהל החדש בוצע, כולל הגדלה מכובדת שקיבלנו כדי לאפשר יציאה לדרך ברגל ימין.
מאיר מרקוביץ: השקף הבא הוא עיקר הדיון שלנו היום – עיקר הפעילות מרוכזת סביב הרה-ארגון.
מאיר מרקוביץ: הרה ארגון מתרכז בפעילות משפטית ואחרת של חיא"ל.
מאיר מרקוביץ: בהיותם חברה לתועלת הציבור מדובר בשינוי הדורש תהליך בפיקוח בית משפט.
מאיר מרקוביץ: אמנם זה יהיה פרוק מרצון, אבל עדיין זה תהליך מובנה וידוע.
מאיר מרקוביץ: אנחנו נעזרים במשרד עורכי דין ליפא-מאיר, ובמשרד רואה חשבון אברמזון לגבי הדוחות הכספיים הנדרשים לצורך כושר הפירעון.
מאיר מרקוביץ: שני התהליכים החשובים כדי להגיע להעברת אנשי חיא"ל ליחידת סמך החדשה הם: הנושא של הצהרת כושר פירעון והסכמים עם העובדים.
מאיר מרקוביץ: הצהרת כושר פירעון מתקדמת טוב מאוד.
מאיר מרקוביץ: אנחנו מתוכננים להיות אצל גיל שבתאי ב-20 לספטמבר.
מאיר מרקוביץ: עם זה באים לאסיפת בעלי מניות, תיקון תקנון, נטילת זכויות והצהרת כושר פירעון.
מאיר מרקוביץ: שולחים את הצהרת כושר הפירעון לרשם החברות וההקדשות.
מאיר שטרית: ה-20 לספטמבר זה לא חול המועד סוכות?
מאיר מרקוביץ: זה בסוף יהיה ב-29-30 לספטמבר, גם מסיבות של 21 יום מאז הזימון.
מאיר מרקוביץ: כדי לא להיכנס לתהליך פירוק על ידי נושים, שלא היינו רוצים בו, אנחנו עושים את תהליך הפירוק על ידי בעלי עניין, שזה אנחנו.
מאיר מרקוביץ: רק אחרי הצהרת כושר פירעון אנחנו יכולים להתחיל בתהליך הנוסף.
מאיר מרקוביץ: המרכיב הבעייתי, וזה נאמר כבר בדיון שנערך במאי, הוא נושא הסכמי השכר עם העובדים.
מאיר מרקוביץ: היתה אמירה של הממונה על השכר הקודם, שדואגים לעובדים בתהליך המעבר לשמירת רמת השכר.
מאיר מרקוביץ: המימוש של זה לא קל.
מאיר מרקוביץ: אם תרצה שנפרט – נפרט.
מאיר מרקוביץ: מעורב בזה כל מי שכתוב פה, החל מהממונה על השכר, הנציבות וההסתדרות.
מאיר מרקוביץ: פורמאלית, זה בין ההסתדרות לממונה לשכר.
מאיר מרקוביץ: אנחנו שם ומנסים להשפיע בכל מה שאפשר, אבל התהליך מוכר לכל היושבים פה סביב השולחן.
מאיר מרקוביץ: אני נמצא בתסכול גדול, כיוון שהתחלתי בראשון  ליולי ולקראת סוף החודש שלי אמרו לי שבאוגוסט סוגרים.
מאיר מרקוביץ: אני לא יודע אם זה נכון או לא.
מאיר מרקוביץ: זה נשמע לי קצת מוזר.
מאיר מרקוביץ: איפה סוגרים לחודש שלם?
מאיר מרקוביץ: לסיכום: קבלת דוח נאותות, קבלת התחייבות המדינה, נושא אסיפת בעלי התניות, חידוש משא ומתן עם האוצר.