GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי אשקר: אני עובד עם חברה שיש להן דרישות אבטחה רבות.
נעמי אשקר: כל חודש מגיע אלי איזה נציג מכל מיני מקומות בעולם ובודק את כללי האבטחה שלנו.
נעמי אשקר: אבטחת המידע וגם האבטחה הפיזית.
נעמי אשקר: דברים כאלה לא קיימים בישובים הערבים כי אין תשתית כזאת.
נעמי אשקר: מבחינתי מקומות כאלו שהם באמצע הריכוזים, ישובים ערבים בגליל יכולים להיות מקומות אידיאלים.
נעמי אשקר: מה שאני רוצה לדבר זה על הצד השני, על הפרטנר השני שזה חברות שהן ספקיות התעסוקה.
מאיר שטרית: כשאתה אומר תשתיות בעצם אתה אומר אלמנט מרכזי שבכלל יכול ליצור אפשרות של הקמת תעשיית היי טק זה תשתיות קונקרטיות.
מאיר שטרית: כשאתה אומר אבטחה למשל.
מאיר שטרית: תקשורת.
מאיר שטרית: למשל מרכז תפן.
מאיר שטרית: מרכז תפן היה יכול לקלוט תעשיות קיימות.
מאיר שטרית: אני מבין שהוא מלא.
מאיר שטרית: עכשיו אני חוזר לשאלה שמעלה תמיד סטף ורטהיימהר שוב ושוב.
מאיר שטרית: הוא דיבר על מרכזים כאלה.
מאיר שטרית: הוא דיבר על הקמת מרכז כזה במגזר הערבי.
יוסי כותן: זה בהקמה.
יוסי כותן: עוד שנה הוא יתחיל לקלוט עובדים ערבים.
מאיר שטרית: אז ניחמתני.
מאיר שטרית: כי רציתי להציע שמשרד התמ"ת יזום הקמת מרכזים כאלה, אחד בגליל, אחד בנגב.
מאיר שטרית: אפילו שהוא יהיה ריק בהתחלה, ליצור תשתית.
מאיר שטרית: גם במשולש.
נעמי אשקר: קווי data מהירים לא היו קיימים בנצרת.
נעמי אשקר: לא יכולת לקבל קו data  מהיר.
נעמי אשקר: חברה שאתה רוצה לעבוד איתה, אתה לא יכול לתקשר איתה כי אין תשתית.
נעמי אשקר: גם במשגב אגב היתה בעיה ובסוף התגברנו על זה.
נעמי אשקר: מה שאנחנו מנסים זה להקים את התשתית התקשורתית והתפעולית ואחר כך את התשתית האנושית.
נעמי אשקר: בשנה וחצי האחרונות אנחנו מצליחים להרים את הפעילות הזאת, להרים את כוח האדם האנושי לפיתוח אחר כך של יוזמות של סטרט אפ.
נעמי אשקר: כי אתה לא יכול להתחיל עם סטרט אפ כאשר אין לך את המתכנתים הנכונים.
נעמי אשקר: אז אני מקווה שבעוד שלוש או ארבע שנים תהיה תשתית ליזמים.
נעמי אשקר: כשיזם בא וירצה ליישם איזשהו רעיון תהיה לו גם התשתית האנושית.
נעמי אשקר: ההון האנושי הנדרש.
נעמי אשקר: מה שאני מנסה לעשות בפעילות שלי זה לתת מענה לאוכלוסייה ממוצעת.
נעמי אשקר: אני לא מדבר על בוגרי הטכניון שהם מעל לממוצע.
נעמי אשקר: אני לא צריך לעזור להם.
נעמי אשקר: הם מסתדרים גם בתל אביב, גם בירושלים וגם בבאר שבע.
נעמי אשקר: הבעיה היא שבוגר מכללה ערבית או בוגר אוניברסיטת חיפה יוצא לשוק העבודה, הקולגה היהודי שלו מתקבל והוא לא מתקבל.
נעמי אשקר: אין לו סיכוי.
נעמי אשקר: רק למצטיינים יש סיכוי.
נעמי אשקר: אז מה שאנחנו מנסים זה לתת הזדמנות שווה ונקודת זינוק שווה  לממוצעים האלה שהם הרוב שאין להם ניסיון והקושי הוא בזה שאנחנו באים לחברות היי טק מהצד השני ומשכנעים אותם.
נעמי אשקר: הם רוצים אנשים מצטיינים.
נעמי אשקר: אז אי אפשר.
נעמי אשקר: אנחנו לא יכולים לספק את האנשים המצטיינים.
נעמי אשקר: אין לנו הרבה מצטיינים.
נעמי אשקר: מה שאנחנו צריכים זה לספק את הכלים לחברות האלה.
נעמי אשקר: אני כרגע מתמודד מול חברה רצינית שיש לה 210 מהנדסים ב-off shore.
נעמי אשקר: ברומניה ו-140 באוקראינה.
נעמי אשקר: אני בא לסמנכ"ל הפיתוח ואומר לו, הגליל יותר טוב.
נעמי אשקר: ואני מציג לו את הנתונים.
נעמי אשקר: אני מראה לו את היתרונות.
נעמי אשקר: קשה מאוד לעבוד עם הודים.כאשר אני ניגש למכרז אני מקבל איזשהו תמריץ של 30% עד 40% ניקוד מעל להודים.
נעמי אשקר: למה?
נעמי אשקר: כי המנטליות שלי וכל המרכיבים שאני מספק לחברה שווים כסף.
נעמי אשקר: הערך שלהם הוא בכסף.
נעמי אשקר: לא צריך להשוות מהנדס ערבי בגליל מול הודי בגליל.
נעמי אשקר: צריך לתת איזשהו מקדם ואנחנו מקבלים את זה.
נעמי אשקר: אבל זה לא מספיק.
נעמי אשקר: צריך לתת לחברות האלה עוד.
נעמי אשקר: ואני מפנה את זה לאימן סייף.
נעמי אשקר: צריך לתת את הכלים שיתמכו בהקמת התשתית.
נעמי אשקר: זאת אומרת שאני לא אבוא לחברה ולעבוד בתל אביב.
נעמי אשקר: אני לא רוצה לנסוע.
נעמי אשקר: אני רוצה שהחברה תבוא לצפון.
נעמי אשקר: צריך למצוא איזה כלים, איזה תמריצים, צריך לתת סוכריות לחברות האלה.
נעמי אשקר: תמריצים כמו שנתנו לקונברס בשדרות.
נעמי אשקר: כמו שנתנו לאמדוקס.
מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה היום נותנת באופן אוטמטי באזורי פיתוח, בגליל, בנגב.
מאיר שטרית: מס הכנסה ברמה של 10%.
סמדר נהב: ברמה של הקמה של תשתית.
יוסי כותן: יש המון סיכון בלהקים סניף נוסף ועוד לא מובטח להם.
יוסי כותן: המדינה מוכרחה להשתתף באיזשהו אופן באותו סיכון כדי שיהיה כדאי לחברות לעשות את ההימור הזה עד שחוקי השוק ישחקו.
יוסי כותן: ייקח כמה שנים והם ישחקו.
נעמי אשקר: מעבר להשתתפות בשכר העבודה שזה 20% עד 25% במשך שנתיים וחצי.
נעמי אשקר: זה טוב אבל זה לא מספיק.
נעמי אשקר: צריך לתת משהו לחברה.
נעמי אשקר: אני חושב  שאם אני אבוא בהצעה למיקרוסופט שמשרד התמ"ת יתמוך בה באיזשהו תמריץ להקמת סניף בצפון הם יקימו.
נעמי אשקר: אני מתכוון לסניף במקום שיש בו תשתית כמו תרדיון, כמו פארק התעשייה בר לב, כמו תפן.
נעמי אשקר: יש מקומות כאלה שהחברה מאוד רוצה.
נעמי אשקר: הם רוצים לקדם את זה.
נעמי אשקר: חלק מהמלחמה של המנהלים, הרי בארגונים גלובליים יש שם קושי.
מאיר שטרית: המדינה מציעה היום השתתפות של 25%?
נעמי אשקר: זה מסלול תעסוקה.
סמדר נהב: זה מוגבל.
סמדר נהב: ויש קנסות למי שלא מעסיק מספר עובדים.
סמדר נהב: בצדק או שלא בצדק.
יוסי כותן: הכוונה היא שזה לא כלי שמעודד.
יוסי כותן: כשהמדינה רוצה לעודד אז היא יודעת לעשות את זה כדי להוריד סיכונים.
מאיר שטרית: במשך שנתיים וחצי השתתפות של 25% מהשכר זה מעודד.
יוסי כותן: לא. זה מצוין.
יוסי כותן: יש פרוצדורה מאוד ארוכה לעמוד בזה.
יוסי כותן: הרבה חברות לא מצליחות לעמוד בזה.
יוסי כותן: יש מה שסמדר אמרה רשת של איסורים או קנסות.
יוסי כותן: מי שלא עומד ביעדים שהוא הציב אל תשלם לו אבל אל תקנוס אותו.
אימן סייף: אבל יוסי, המודל הזה הוא מודל יפה וגם מצליח במגזר הערבי.
אימן סייף: אנחנו לא צריכים לשנות את המודל הזה.
אימן סייף: אתה מדבר על מעבר לזה.
אימן סייף: זה לא מספיק על מנת לעודד חברות לבוא למגזר הערבי.
אימן סייף: זה מה שאתה אומר.
נעמי אשקר: יש חברות שיבואו אלינו.
נעמי אשקר: כמו שהן הקימו מרכזים בבילרוס.
נעמי אשקר: אני מדבר על 4000 משרות ב-off shore זה המון.
נעמי אשקר: אנחנו הגענו לאיזושהי פוזיציה בתחום התפקוד בגלל עלויות התפקוד הנמוכות ובגלל השכר שאתה בצפון מצמצם קצת בגלל שעלויות המחיה יותר נמוכות.
נעמי אשקר: אז אנחנו יכולים להתחרות עם אוקראינה.
נעמי אשקר: עם קייב אנחנו יכולים להתחרות.
נעמי אשקר: לסיכום מה שאני חושב שצריך לעשות זה לתת כלים ושאנחנו נוכל לשבת מול מנהל תפעול בחברה רב לאומית בתל אביב או בהרצלייה.
נעמי אשקר: אני רוצה שהוא ידע שיש לו יתרונות.
נעמי אשקר: הוא צריך להרגיש את הסוכרייה הזאת.
נעמי אשקר: לא רק שאני אבוא עם עלויות שכר יותר נמוכות.
מאיר שטרית: עמית שטרייט.
עמית שטרייט: אני מנכ"ל האוניברסיטה הפתוחה והוזכרו פה כמה אוניברסיטאות בהקשר לבעיה של המגזר הערבי של חסמי הכניסה, פסיכומטרי והבגרות.
עמית שטרייט: אז הוקמה בישראל אוניברסיטה אחרת בשנות השמונים, אוניברסיטה פתוחה שכל מטרתה היא להוות השלמה למערך ההשכלה הגבוהה הסטנדרטי כך שאין בה חסמים.
עמית שטרייט: כל אחד יכול להצטרף, להיכנס והוא נבחן על פי יכלתו.
מאיר שטרית: למען גילוי נאות אני הייתי חבר בוועד המנהל של האוניברסיטה הפתוחה הרבה שנים.
עמית שטרייט: אנחנו אחת משמונת האוניברסיטאות שמוכרות על מל"ג.
עמית שטרייט: התואר כמובן מוכר.
עמית שטרייט: הבוגרים שלנו ממשיכים באוניברסיטאות אחרות.
עמית שטרייט: זו האוניברסיטה הגדולה ביותר בארץ והיא מביאה את ההשכלה אל הסטודנטים.
עמית שטרייט: יש לנו 50 מרכזים בארץ מתוכם 6 מרכזים שמוגדרים כמרכזים ערבים, בנגב, במשולש ובצפון.
עמית שטרייט: בערד ובבאר שבע.
עמית שטרייט: אלה מרכזי לימוד שנותנים מענה לביקושים שנוצרים בשטח גם בהתאמה לקורסים.
עמית שטרייט: הקורסים משתנים ותחומי הלימוד משתנים בהתאם לביקושים שיש באותם מקומות שלא לדבר על סך הכול של 3000 סטודנטים ערבים שלומדים מדי שנה אצלנו גם במרכזים הרגילים שלנו ונהנים מהרבה מאוד הקלות.
עמית שטרייט: האוניברסיטה הפתוחה יזמה בפתיחות רבה מול המגזר הערבי תנאים שיאפשרו להם לרכוש את ההשכלה בצורה יותר מקלה לאור החסכים המוקדמים שיש להם.
עמית שטרייט: הן בעיית השפה והן בעיית החומר בחינוך היסודי.
עמית שטרייט: אצלנו 6 קורסים בכל תואר יכולים להינתן בשפה הערבית.
עמית שטרייט: הספר אמנם הוא בשפה העברית.
עמית שטרייט: הספר אצלנו זה המרצה, זה חומר הלימוד, זה  החומר הקובע אבל התרגול נעשה בערבית, המבחן ניתן בערבית, העבודות, המטלות מוגשות בערבית, מה שמאפשר  נחיתה יותר רכה שלא לדבר על סדנאות הכנה בעברית כדי להקל אחר כך לימוד העברית במתמטיקה.
עמית שטרייט: בתחילת החומש הגשנו במענה לפניה של הממשלה תוכנית שיכולה לעלות בחמש שנים, מ-3000 סטודנטים לשנה ל-12 אלף סטודנטים בשנה מהמגזר הערבי בכל תחום.
עמית שטרייט: היום לומדים 3000 סטודנטים ערבים מתוך 46 אלף סטודנטים באוניברסיטה הפתוחה ככלל.
עמית שטרייט: אחוז שאין לו קשר לאחוז במציאות.
עמית שטרייט: הם לומדים את כל מגוון המקצועות.
אבישי ברוורמן: אני הייתי אצלכם.
אבישי ברוורמן: השאלה כמה לומדים במקצועות המדעים?
עמית שטרייט: מעט יחסית.
עמית שטרייט: אבל יש גם הנדסת תעשייה וניהול, גם הנדסת תוכנה שהתחילה עכשיו.
עמית שטרייט: מעט.
עמית שטרייט: בעיקר הולכים למקצועות במדעי החברה.
עמית שטרייט: המגמה היהודי, הוא לא כל כך יהודי, הוא יותר ישראלי, הוא כלכלה וניהול.
אבישי ברוורמן: אחת הבעיות היא שאין עבודה במקצועות האלה.
עמית שטרייט: השר ברוורמן הגשנו גם לך וגם לאימן,
מאיר שטרית: זה קל.
מאיר שטרית: ללמוד מדעים והנדסה זה הרבה יותר קשה.
מאיר שטרית: אין שום ספק.
עמית שטרייט: קודם כל קשה מאוד להכריח את הסטודנטים ללמוד מה שאתה רוצה.
עמית שטרייט: הסטודנט בסוף בוחר מה שהוא רוצה.
עמית שטרייט: אם המדינה תעודד אותו הוא ילך ללמוד דברים שמעודדים אותו.
עמית שטרייט: אם לא מעודדים אותו הוא לומד מה שהוא בוחר.
עמית שטרייט: אבל בדיוק בהקשר לתעסוקה הגשנו תוכנית נוספת.
עמית שטרייט: לאוניברסיטה הפתוחה יש זרוע נוספת שאחראית על נושא לימודי תעודה.
עמית שטרייט: יש לנו יכולת לאור הפרישה הרחבה.
עמית שטרייט: צריך להקים מרכזים.
עמית שטרייט: הם קיימים בכל המקומות בכל הארץ.
עמית שטרייט: אנחנו באותם מרכזים יכולים לתת את לימודי התעודה לרכישת מקצוע מאופטיקה וכלה בסייעות שיניים וברפואה משלימה וכולי וכולי.
עמית שטרייט: בכל הדברים האלה יש לנו לימודים ברמה גבוהה שיכולים לאפשר למגזר הזה ובמקרים רבים גם בשפה שמתאימה למגזר.הבעיה היא שכאשר נותנים את זה באופי המסחרי הכלכלי הרגיל אז הביקושים הם כמו שיש היום.
עמית שטרייט: אם יהיה עידוד ותמיכה ברכישת המקצוע אין בעיה לאוניברסיטה הפתוחה להכשיר כל כמות שהמדינה תרצה ושהסטודנט כמובן ירצה.
עמית שטרייט: הגשנו את התוכנית הזו בזמנו.
עמית שטרייט: אני מבין שהם דנים בה, בחודשיים שלושה הקרובים, גם בות"ת בהשכלה הגבוהה וגם במשרד ראש הממשלה ואני מקווה שיעזרו לנו ליישם.
מאיר שטרית: דובדבני בבקשה.
איסר דובדבני: אני סגן יושב ראש מנהל הצפון במשרד התמ"ת.
איסר דובדבני: עוסק בנושא כבר 30 שנה.
איסר דובדבני: מבחינת הסיוע של משרד התמ"ת אני רק יכול להגיד שזה לא רק תלוי במשרד התמ"ת אלא תלוי גם במשרדים נוספים כולל משרד האוצר.
איסר דובדבני: אם יינתנו משרות נוספות אנחנו רק נשמח.
איסר דובדבני: זה חלק מכלי הסיוע.
איסר דובדבני: וכפי שאני אומר אם יינתנו כלים נוספים אנחנו נשמח.
איסר דובדבני: לגבי מה שעלה פה ברמת הנתונים, נתוני ההשמה של משרד התמ"ת והאגף להכשרה מקצועית אני מפנה את החברים פה לדוח שיצא על ידי מר פפרמן שהוא ביחידה הכלכלית של משרד התמ"ת והוא מראה שבעשר השנים האחרונות יש השמה של 80% מבוגרי הקורסים של ההכשרה המקצועית ואלה נתונים די נאים.
אבישי ברוורמן: 80% זה לא מספר אבסולוטי.
אבישי ברוורמן: לגבי מה אמורות הסטטיסטיקות האלה?
אבישי ברוורמן: מה המספרים?
אבישי ברוורמן: על איזו תקופה מדובר?
איסר דובדבני: אין לי כרגע את כל הפילוחים.
איסר דובדבני: לגבי הרמה האסטרטגית שלנו אני מבקש להודיע פה לוועדה שאנחנו בשנה האחרונה נכנסנו לתהליך של מכרזים בכל המדינה ויצרנו בנק של זכיינים לשנים הבאות.
איסר דובדבני: יהיה לנו כך הרבה יותר קל בנושא ההכשרות בשנים הבאות.
איסר דובדבני: ברמה היישובית אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם חברים של אימן.
איסר דובדבני: אנחנו עוברים מישוב לישוב, ב-13 הישובים שבתוכנית, ומנסים לעשות כל פרויקט שרק יכול להיות שבסופו של דבר מניב תעסוקה.
איסר דובדבני: כפי שנאמר פה על ידי רוב הדוברים ברגע שיש לנו מי שמוכן לקלוט את האנשים הרבה יותר קל לעשות איתו את הפרויקט.
איסר דובדבני: בכל דבר שכזה אנחנו נשמח לעמוד לרשות אותם מעסיקים.
איסר דובדבני: תודה.
מאיר שטרית: סאמי סעדי.
סמי סעדי: בהמשך למה שאמרה סמדר נהב ויוסי כותן אני רוצה להדגיש שיש פה שני דברים.
סמי סעדי: דבר אחד שאנחנו מדברים על הטווח הקצר וגם על הטווח הרחוק.
סמי סעדי: אני מסכים שבטווח הקצר כל העניין של עידוד התעשייה ולהביא את זה לאזור משגב או לאזור תרדיון או לאזורים אחרים וצריך לציין שיש חוסר תשתיות מתאימות כרגע במגזר הערבי.
סמי סעדי: אבל לדעתי הממשלה וכל הנוגעים לדבר צריכים להסתכל יותר קדימה.
סמי סעדי: אנחנו בסופו של דבר חייבים לפתח את האזורים של האוכלוסייה הערבית.
סמי סעדי: לפי הסטטיסטיקה והמחקרים כל עובד היי טק יש מתחתיו עוד שלושה עד חמישה אנשים שנותנים לו שירותים וזה מספק תעסוקה לתעשייה הזאת.
סמי סעדי: אז חשוב מאוד לחשוב על הטווח הרחוק.
סמי סעדי: מדברים על ראייה של 5 שנים בתוכנית החומש שיהיו כמה אזורי תעשייה שיכולים להביא את התעשייה הזאת לכפרים הערביים.
מאיר שטרית: אולי תסביר לי למה לא קמים אזורי תעשייה בישובים הערביים?
סמי סעדי: למיטב הבנתי אין את היזמות העסקית, אין את ההון הכלכלי באוכלוסייה הערבית.
אבישי ברוורמן: ממשלת ישראל במשך כל השנים בנתה אזורי תעשייה ליהודים ולא בנתה אזורי תעשייה לערבים ודרוזים.
אבישי ברוורמן: רק לאחרונה, התחלנו להיאבק עכשיו בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: יוקמו עכשיו כמה פארקים נוספים.
אבישי ברוורמן: זה מאבק כדי להתחיל לבנות, אני מסכים לגמרי עם מה שנאמר כאן.
אבישי ברוורמן: חלק גדול צריך יהיה להביא את העבודה לאזור.
אבישי ברוורמן: זה לא יהיה על ידי החברות.
אבישי ברוורמן: זה חלק מהמאבק בצורה הברורה.
אבישי ברוורמן: רק בדרך הזאת בסופו של דבר פיזור האוכלוסין יקרה.
מאיר שטרית: השאלה שלי נועדה להבהיר דבר אחד.
מאיר שטרית: אני תומך מאוד בעניין שיהיה במגזר הערבי פיתוח.
מאיר שטרית: במקומות שהייתי גם ניסיתי לעשות את זה ולעזור.
מאיר שטרית: בין היתר גם למדתי את המגזר.
מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות ביותר שיש במגזר הערבי היא שהרשויות המקומיות הערביות לא מצליחות לתכנן ולייעד קרקע לנושא כיוון שלכל אחד יש קרקע פרטית.
אבישי ברוורמן: הבעיה היא אחרת.
מאיר שטרית: השר, זה לא אחרת.
סמי סעדי: יש לך ניסיון כראש עיר לשעבר.
סמי סעדי: תן לנו מהניסיון שלך.
סמי סעדי: מה לעשות?
מאיר שטרית: זה מה שאני מנסה להסביר.
מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות בישובים הערבים שרוב הקרקע בישובים האלה היא פרטית.
מאיר שטרית: בתוך תחומי הישוב, מי מפריע לראש העיר לתכנן אזור תעשייה?
מאיר שטרית: הייתי ראש מועצה צעיר לפני הרבה שנים.
סמי סעדי: גם אני בגילך הייתי ראש מועצה.
סמי סעדי: אבל לא נהייתי שר.
סמי סעדי: מאותה סיבה.
מאיר שטרית: בגלל שלא הקמת אזור תעשייה.
מאיר שטרית: השר אומר המדינה לא השקיעה.
מאיר שטרית: וזה למה?
מאיר שטרית: אני רוצה לדעת למה.
מאיר שטרית: המדינה לא השקיעה גרוש.
מאיר שטרית: גרוש לא.
מאיר שטרית: לא במענקים.
מאיר שטרית: אין תעשייה ביבנה.
מאיר שטרית: גרוש לא השקיעה.
מאיר שטרית: גם בך לא השקיעה.
מאיר שטרית: ואתה עוד קיבלת הנחה שלא הלכת לצבא.
מאיר שטרית: בוא נשים דברים על השולחן.
מאיר שטרית: המדינה לא השקיעה גרוש באזור התעשייה ביבנה.
מאיר שטרית: אני הקמתי בתקופת כהונתי מיליון מטר מרובע של תעשייה.
מאיר שטרית: לא בגלל המדינה.
מאיר שטרית: אני תכננתי את הקרקע.
מאיר שטרית: רצתי אחרי יזמים.
מאיר שטרית: השקענו בפיתוח באופן פרטי.
מאיר שטרית: גבינו מאנשים כסף עבור הפיתוח ועשינו את הפיתוח בעצמנו.
מאיר שטרית: זה כל העניין.
סמי סעדי: אתה רוצה שנצא עם תוצאה?
סמי סעדי: תעזור לי בג'לג'וליה.
סמי סעדי: מזה 15 שנה הם הגישו תוכנית לפיתוח אזור תעשייה.
סמי סעדי: אם תפתור לי את הבעיה, אתה, באמת.
סמי סעדי: אני רוצה לערב אותך.
מאיר שטרית: למה לא באת אלי כשהייתי שר פנים?
סמי סעדי: באתי אליך.
סמי סעדי: אז דיברת אחרת.
סמי סעדי: אתה יודע מה, היום יש לך כוח לא פחות משר הפנים.
סמי סעדי: אני רוצה את עזרתך בסוגיה מסוימת בג'לג'וליה להקים אזור תעשייה.
סמי סעדי: 15 שנה אנחנו פונים.
מאיר שטרית: הרי לתכנון יש איזשהם קודים משלו וערכים משלו.
מאיר שטרית: אתה לא יכול לתכנן מקום שלא קיים.
מאיר שטרית: אם זו אדמה חקלאית ואתה רוצה להסב אותה לאזור תעשייה זה סיפור מההפטרה.
מאיר שטרית: זה עניין של תהליכים.
מאיר שטרית: זה לא שיום אחד שמאשרים לישוב.
מאיר שטרית: יש בארץ עשרות של ישובים ערבים.
מאיר שטרית: לצערי הרב יש שם איזשהו מחסום שיוצר בעיה בפיתוח אזורי תעשייה.
מאיר שטרית: המחסום הוא העובדה שרוב הקרקעות שם הן פרטיות ואנשים לא מוכנים לוותר על קרקע שהיא למטרת מגורים לאנשים אחרים למען הקמת אזור תעשייה.
מאיר שטרית: זו עובדה.
מאיר שטרית: אפשר לשנות את זה וצריך לשנות את זה.
אבישי ברוורמן: יש חמישה, שישה דברים על הפרק.
אבישי ברוורמן: אימן יפרט.
אימן סייף: יש לנו בשפרעם למשל אנחנו מקימים אזור תעשייה בסחנין.
אימן סייף: הממשלה עושה.
אימן סייף: אבל יש לנו גם דוגמאות שאפשר לדבר עליהן.
אימן סייף: נגיד כפר קאסם זו אחת הדוגמאות הכי טובות.
אימן סייף: זאת אומרת זה כן מצליח.
אימן סייף: 600 דונם על קרקע פרטית.
אימן סייף: הממשלה השקיעה שם 4 מיליון שקל.
אימן סייף: אבל זה לא פוטר את הממשלה מאחריות שהיא תשקיע גם באזורי תעשייה, קרקעות מנהל בתוך הישובים.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש ברשותך.
חנא סוייד: אני מציע שאנחנו לא ניכנס לעניין הזה.
חנא סוייד: העניין של אזורי תעשייה בישובים הערביים הוא עניין בעייתי ביותר.
חנא סוייד: היחס הוא כמעט אחד מטר מרובע לאזרח ערבי שטח תעשייה לעומת 60 מטר מרובע לאזרח יהודי.
חנא סוייד: אני רוצה לדחוף את זה לנושא שלנו היום.
חנא סוייד: להגיד לך את האמת, אני ביקרתי בהרבה חברות היי טק.
חנא סוייד: אף אחת מהן לא ישבה באזור תעשייה כפי שאנחנו חושבים על אזור תעשייה.
חנא סוייד: דווקא הן ישבו בבנייני משרדים, בשכונות מגורים.
חנא סוייד: אני חושב שזו לא הבעיה.
מאיר שטרית: מדובר על תעסוקה.
מאיר שטרית: התעשייה היא לא רק נושא של היי טק.
חנא סוייד: אפשר להקים מרכזים גם בשכונות מגורים, גם בבנייני משרדים.
חנא סוייד: בשביל לפתור את הבעיה של אנשי היי טק ואקדמאים ערבים, אני לא רוצה לפתוח את כל העניין הזה כי היריעה היא מאוד רחבה.
מאיר שטרית: החבר סוייד, לא צריך לפתוח, כל מה שאני אומר הוא שכאשר מדברים על תעסוקה, אזור תעשייה הוא תשתית מרכזית.
מאיר שטרית: אין מה לעשות.
מאיר שטרית: הפער בין מה שקורה בישובים היהודים והישובים הערבים הוא רחב מאוד.
מאיר שטרית: צריך לשנות את המצב.
מאיר שטרית: אפשר לשנות אותו גם על ידי הממשלה אבל לא רק על ידי הממשלה.
מאיר שטרית: על ידי הממשלה לבד זה לא יעבוד.
מאיר שטרית: בהכירי את השטח אני אומר.
מאיר שטרית: יכול לעבוד רק בשיתוף פעולה.
מאיר שטרית: גם עם התושבים המקומיים וראשי הרשויות.
מאיר שטרית: זו הדרך שיכולה להוביל לשינוי מהותי באמת.
מאיר שטרית: אני בעד לעשות את התהליך.
מאיר שטרית: לא להתחמק מהבעיה.
מאיר שטרית: להגיד, בואו נשים אותה על השולחן, נתמודד איתה ולפתור אותה.
מאיר שטרית: זה פתיר.
מאיר שטרית: זה לא בלתי פתיר.
חנא סוייד: מה שאני מציע זה לעבוד במקביל ולא בטור.
חנא סוייד: אם נגיד נבנה אזורי תעשייה ואחר כך נפתור את הבעיה אז אנחנו לא נתקדם.
אבישי ברוורמן: אני חייב לעזוב.
אבישי ברוורמן: אני קודם כל מודה ליושב ראש.
אבישי ברוורמן: אני מודה לידידי חנא סוייד, חבר כנסת שאני מכבד ומעריך גם על האצילות שלו וגם בגלל המקצועיות שלו.
אבישי ברוורמן: אני מכיר פה את כל החבורה שיושבת פה ורבים אחרים.
אבישי ברוורמן: אני רק מבטיח לידידי שר האוצר לשעבר, יושב ראש הוועדה, שאנחנו הולכים עכשיו באמת בדרך שאתה מציע.
אבישי ברוורמן: זו דרך של שותפות.
אבישי ברוורמן: זו דרך שבה אנחנו גם מקדמים ראשי רשויות, גם יזמים, איפה שיש סוכני שינוי, כך הדברים קורים.
אבישי ברוורמן: כי ברור לחלוטין כי מחוץ לאזרח, אתה צריך לקחת רק את המקום, שמה יש סוכני שינוי אמיתיים.
אבישי ברוורמן: לכן כמו שאתה אומר, בשיתוף פעולה אבל בהבנה שבמדינה הזאת יהודים וערבים צריכים להתקדם ביחד, לתקן את הפערים, וזאת הדרך של שותפות, אז אני גם שמח שהוועדה הזאת תמשיך לעקוב אחרינו, לדרבן אותנו ועוד פעם אני מודה באמת לכולם.
אבישי ברוורמן: אני לשירותכם.
אבישי ברוורמן: אימן ימשיך.
אבישי ברוורמן: אני יודע שגם דובדבני עוזר תמיד בכל מקום במשרד התמ"ת ותודה לכל הארגונים, לחברות, באבקום, צופן.
חנא סוייד: אני מציע לקיים ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים.
מאיר שטרית: באמצע שנת תקציב הבאה שנדע באמת אם מוצה התקציב של השוברים או לא מוצה התקציב.
מאיר שטרית: אז אדוני השר תודה רבה שבאת.
מאיר שטרית: אני מעודד אותך לפעול בתחומים הללו נמרצות.
אבישי ברוורמן: העידוד שלך הוא תמיד נותן לי כוח.
סמי סעדי: אני אמשיך היכן שהפסקתי.
סמי סעדי: יש עוד שתי נקודות שאנחנו צריכים לדבר עליהם והן בוגרים ואקדמאים ערבים שסיימו בעשר השנים האחרונות.
סמי סעדי: דיברו על מה שקורה באוניברסיטה ובבית ספר תיכון וזה מצוין.
סמי סעדי: יש פה מאות אם לא אלפים של בוגרים אקדמאים במדעים מדויקים שסיימו בעשר השנים האחרונות שאנחנו מפספסים אותם.
סמי סעדי: מהניסיון שלנו בצופן אנחנו קיבלנו אנשים שלימדו 10 שנים ועכשיו הם עובדים בהיי טק.
סמי סעדי: אנחנו קיבלנו אנשים שסיימו אוניברסיטה ועבדו במסגרייה.
סמי סעדי: קיבלנו אותם והכשרנו אותם.
מאיר שטרית: מה רע במסגרייה?
סמי סעדי: אנחנו צריכים גם היי טק וגם מסגרייה.
סמי סעדי: אנחנו רוצים לנצל את המיומנויות של האנשים ולנצל את הידע שלהם בתעשייה הזאת.
סמי סעדי: זה חשוב מאוד מה שדיבר עליו אימן על מלגות קיום.
סמי סעדי: כי אנחנו מוצאים שיש קושי רב בלקחת מישהו מעבודה, להגיד לו, עכשיו תיכנס למסלול התעסוקה בהיי טק.
סמי סעדי: 3 חודשים לא תקבל שכר.
סמי סעדי: רק תלמד.
סמי סעדי: אחר כך תתחיל לעבוד.
סמי סעדי: אנחנו חייבים שיהיו לנו החלטות מהירות בעניין הזה כי אנשים לא יכולים לחכות ובמסלולים שלנו אנחנו לא יכולים לחכות זמן רב.
סמי סעדי: הדבר האחרון שרציתי לדבר עליו זה תעסוקת נשים בהיי טק.
סמי סעדי: אנחנו חושבים שצריכים למצוא מסלולים מיוחדים כדי לעודד את הנשים.
סמי סעדי: ויש מספיק בוגרות אקדמאיות במדעים מדויקים.
סמי סעדי: רובן, כולן הולכות להוראה.
סמי סעדי: הן לומדות הוראה בשביל להשתלם בחינוך.
חנא סוייד: והן לא משתלבות.
סמי סעדי: והן לא משתלבות.
סמי סעדי: לפחות בעניין הזה לייצר מסלולי השמה בהסבה לאקדמאיות.
סמי סעדי: וזה יהיה רווח לשני הצדדים, גם לממשלה וגם לאוכלוסייה הערבית.
סמי סעדי: תודה.
מאיר שטרית: חאתם יזבק בבקשה.
חאתם יזבק: קוראים לי חאתם יזבק.
חאתם יזבק: אני עובד בהיי טק כבר 20 שנה.
חאתם יזבק: עבדתי גם באינטל, בחיפה, 10 שנים.
חאתם יזבק: גם ניסיתי להקים סטרט אפ בארצות הברית וחזרתי.
חאתם יזבק: אני עובד היום בחברה מזה 5 שנים.
חאתם יזבק: אני רוצה לחזק את הדברים שאימן אמר.
חאתם יזבק: אני מסכים במאת אחוזים לדברים.
חאתם יזבק: אני מודה מאוד לצופן על היוזמה שלהם לעודד היי טק במגזר הערבי.
חאתם יזבק: אני עזרתי לאנשי היי טק ערבים להתקבל לאינטל בתקופה שלאינטל היה צורך רב מאוד בעובדים, בשנות התשעים.
חאתם יזבק: הכנסנו הרבה עובדים ערבים.
חאתם יזבק: בזמני היו משהו 50 עובדים ערבים שעבדו באינטל.
חאתם יזבק: במרוול היום יש לנו משהו כמו 40 עובדים ערבים.
חאתם יזבק: 99% מהם הם מצטיינים.
חאתם יזבק: בגלל שאינטל ומרוול מקבלים אנשים שיש להם ממוצע של 80 או 85 אז תמיד עובדים ערבים שמגיעים הם מאוד נאמנים, תמיד מקבלים ציונים שהם outstanding.
חאתם יזבק: הם מאוד חביבים.
חאתם יזבק: כולם אוהבים אותם.
חאתם יזבק: מעבר לכל  הדבר הזה יש סכנה שאני רואה גם אצלנו במרוול והיא גם סכנה ליהודים בהיי טק.
חאתם יזבק: אני לא יודע אם שמעתם את על חברות של היי טק בהרצלייה שסגרו את הדלתות שלהם כי לא רצו להגיד כן לאמריקאים.
חאתם יזבק: האמריקאים אמרו להם, רוצים להקטין עלות, ערך הדולר יורד, רוצים להקטין עלות של מהנדס בישראל.
חאתם יזבק: ההודים והסינים  יודעים לעשות את העבודה שלנו.
חאתם יזבק: אז אמרו אוקיי, וסגרו להם את הסניף.
חאתם יזבק: זו חברת טיאיי שסגרו בהרצלייה, היום הם ברעננה.
חאתם יזבק: כשהגיע התור של מרוול, בא סיהת הבוס שלנו בארצות הברית ואמר, העלות של המהנדס שלכם היא יותר מדי גדולה.
חאתם יזבק: אתם עולים כמו מהנדס אמריקאי.
חאתם יזבק: אז אמרו, רוצים להפחית את כל העלויות האלה שאין להם ערך מוסף.
חאתם יזבק: רוצים להעביר את העבודה להודו או לסין.
חאתם יזבק: דווקא לסין במקרה שלנו.
חאתם יזבק: ואז קרה מצב שאנחנו לא נשתף פעולה עם האמריקאים.
חאתם יזבק: אני לא מדבר עכשיו על ערבים.
חאתם יזבק: אז העובדים שלי, יש לי 30 עובדים, נכנסנו ממש לבעיה קשה.
חאתם יזבק: אחוז קטן החליט לחפש עבודה במקום אחר.
חאתם יזבק: ואנחנו אמרנו, בסדר, נשתף פעולה.
חאתם יזבק: רוצים, נביא קבוצה של סינים שתעזור לנו בעבודה הזאת.
חאתם יזבק: אני עובד בתחום chip design.
חאתם יזבק: אתה נותן לו נגיד flow מוכן כזה והוא לוחץ על כפתורים ועושה את העבודה.
חאתם יזבק: לא צריך משהו מיוחד בכלל.
חאתם יזבק: וזה מה שקרה.
חאתם יזבק: חיפשנו פה בארץ.
חאתם יזבק: דיברתי עם חרדים.
חאתם יזבק: אולי לנסות לעשות מה שעשו בצופן ומשום מה לא היתה מוכנות.
חאתם יזבק: כי אומרים לא, אין לנו תשתיות.
חאתם יזבק: אי אפשר להעסיק שמה חרדים.
חאתם יזבק: צריך זמן להתכונן לדבר הזמן.
חאתם יזבק: בסוף החלטנו בסדר, אי אפשר לשכנע בוס אמריקאי לעשות משהו פה בעלות יותר קטנה, ואז זה הלך לסין.
חאתם יזבק: אז הטרנד הזה ממשיך לקרות.
חאתם יזבק: יש לי גם חברים שלי בחברת סייפן בנתניה.
חאתם יזבק: גם להם יש את אותה הבעיה.
חאתם יזבק: אומרים להם העלות גדולה, רוצים להעביר את זה למקום אחר.
חאתם יזבק: אז אני אומר למה לא לנצל את המגזר הערבי ולפתור את הבעיה הזאת?
חאתם יזבק: אני מדבר על החברות היהודיות.
מאיר שטרית: זה מה שדובר בעצם פה.
מאיר שטרית: זה ליצור מצב של תחליף לכל החברות שהן of shore.
נעמי אשקר: בדיוק יש אותה בעיה עם חברת אס.פי.ג'י שאני עובד אצלם כרגע.
נעמי אשקר: אתמול היתה ישיבה על תקציב שנת 2011.
נעמי אשקר: הם חושבים ללכת להודו.
נעמי אשקר: הם קיבלו הצעה מהודו.
נעמי אשקר: יש מלחמה כרגע שאנחנו אומרים להם, תישארו איתנו.
נעמי אשקר: אני מקווה שנצליח.
נעמי אשקר: אבל זה טרנד שהולך ומחריף כי האמריקאים לא אכפת להם.
נעמי אשקר: אני זוכר כשהייתי ביוניליבר באו פעם ואמרו שמפעל הקורנפלקס קרס.
נעמי אשקר: צריך לסגור אותו.
נעמי אשקר: אמרנו להם,  זה מכניס כל בוקר מיליון וחצי שקל.
נעמי אשקר: אמרו, לא, לא אכפת לנו.
נעמי אשקר: החלטה.
נעמי אשקר: חברה ששווה 72 מיליארד דולר יכולה לקבל החלטה כזאת.
נעמי אשקר: ובסוף עזבו אותנו.
נעמי אשקר: נשאר המפעל.
נעמי אשקר: צריכים להבין את זה.
נעמי אשקר: בסיסקו זו פרישה של עשרת אלפים עובדים בהודו.
נעמי אשקר: IBM יש לה 92 אלף עובדים בהודו.
נעמי אשקר: דברים שהם לא מתקבלים על הדעת.
מאיר שטרית: ברנרד טאנוס מקו משווה.
ברנרד טאנוס: אדוני היושב ראש.
ברנרד טאנוס: אני רוצה לדבר על שני דברים.
ברנרד טאנוס: הזכירו כאן מספרים וחלק מהמספרים האלה קשורים בצורה מאוד הדוקה דווקא בשלבים הראשונים של המקצוע, שלב התיכון.
ברנרד טאנוס: זה דבר שראינו, אחד הדברים המדהימים, יש לנו פילוט, תוכנית הכוון תיכונים ואחד הדברים המדהימים, וכמובן אם אנחנו מדברים על תיכונים, אז גם תיכוניסטים יהודים בקטגוריה הזאת, אבל אני מדבר עכשיו על המגזר הערבי, בפיילוט שלנו ראינו שעדיין בחירת המקצוע לא נסמכת על נתונים שיכולים להבטיח תעסוקה עתידית.
ברנרד טאנוס: זה דבר חמור כי מהנתונים שהוזכרו, המספרים של המועסקים בתחום ההיי טק, אם אני יכול לשבר את האוזן בכמה נתונים נוספים.
ברנרד טאנוס: קו משווה עוסק בהעסקת אקדמאים ערבים במגזר העסקי, כולל היי טק אבל לא רק היי טק.
ברנרד טאנוס: מי שמתאים לקטגוריה הזאת זה 20 אלף בוגרים.