GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זלינה בן גרשון: הנושא אחר שפרופסור בנימין שרדני דיבר עליו בהתחלה, אני לא ארחיב כאן, והוא נושא הרגולטורי שיש לו משמעות מאוד מאוד גדולה לביצוע מחקר רפואי בישראל שבסיסו בלשכת המדען, הנושא של ניסויים בבעלי חיים והניסויים הקליניים ובעיקר גנטיים.
זלינה בן גרשון: שוב בתוספת לא גדולה של תקציבים יכולים לגרום לכך שתוגבר היכולת לבצע מחקר קליני בארץ.
זלינה בן גרשון: זה חלק מאותה חבילה.
בנימין שרדני: ה- NIH  לא רק מעניק גרנטים וגם הוא רגולטורי.
בנימין שרדני: אני חושב שזה מה שאנחנו צריכים.
מאיר שטרית: תודה רבה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: תודה רבה למדען הראשי של משרד הבריאות ששם על השולחן את מטרותיו ותוכניותיו, זה לא שכיח במחוזותינו שלמשרדים ישנה תכנית.
מאיר שטרית: לצערי בדרך כלל אין תכניות עם ראיה קדימה.
מאיר שטרית: אני שמח לראות שיש תכנית עם ראיה קדימה, עם האמצעים שיש, אין לי ספק שצריך לשפר אותם ואין לי ספק שמשרד הבריאות יכול לשפר אותם אפילו באמצעיו הפנימיים והוא לא עושה את זה.
מאיר שטרית: לצערי תחת הכובע שלי הזה אני לא יכול לדאוג שיהיה לך תקציב גובה יותר.
מאיר שטרית: אבל חלק מהדברים מהם אני נהנה מהוועדה הזאת זה הלימוד שלי את הנושאים הספציפיים שקשורים למדע.
מאיר שטרית: אני מודיע לכם, סלחו לי שאני אומר את זה, הייתי פעמיים במשרד האוצר מעולם לא הגיע אף אחד למשרד שלי והעלה שיש בעיה או בנושא הבריאות או בעיה של מחקר רפואי, לעולם.
מאיר שטרית: כשהגעתי לוועדה הזאת אני לוקח חלק ואם אני אומר את זה כאדם שמתעניין, סקרן ולומד, ובניגוד לחלק מחבריי שאין להם מושג ירוק על מה מדברים כאן אותי מדע ובריאות מעניינים.
מאיר שטרית: אני אומר לכם שמעולם לא הגיע אלי מישהו עם בעיה כלשהי בתחום של מדע, מחקר ורפואי.
מאיר שטרית: כל הבעיות שהעלתם כאן היום מעולם לא הגיעו אלי לשולחן.
מאיר שטרית: למדתי כאן, ושאני מודע יותר לעניין הזה ויכול להיות שההשקעה תהייה לטווח הרחוק, אולי זה יגיע.
מאיר שטרית: מי שמכיר אותי יודע שמילה שלי היא מילה, אני לא מתהפך כשאני מחליף כובע, אני מאוד שיטתי בעמדותיי ואם יהיה מצב שההכרעה תהייה בידי אתם תראו את ההבדל.
מאיר שטרית: אין ספק - - -
בנימין שרדני: בעזרתך אני אוכל להגיע איתך לשר האוצר ואני אדבר איתו.
בנימין שרדני: אם אני אפנה אליו הוא לא יענה לי.
מאיר שטרית: שר האוצר מבין פילוסופיה ולא כלכלה, אני אומר את זה בצער.
מאיר שטרית: אני אומר שאני לומד את הבעיות דרך הישיבה שלי בוועדת המדע.
מאיר שטרית: אני מביא לתשומת לבכם שלא מגיעים לאלה שקובעים את המדיניות, לא מגיעים אליהם בכלל עם הנושאים האלה.
מאיר שטרית: אני אומר את זה כבעל ניסיון שישב במשרדים האלה פעם או פעמיים.
מאיר שטרית: לעולם לא הגיעו אלינו.
מנחם גרינבלום: הבעיה היא אצלנו.
מאיר שטרית: אני אומר את זה לאנשי משרד הבריאות - - -
מנחם גרינבלום: אני מתחייב לפניך היום שאנחנו נבוא עם החזון של משרד המדע והטכנולוגיה.
מנחם גרינבלום: נבוא עם מנהל מחקר ופיתוח החדש.
מנחם גרינבלום: ישבנו כבר עם משרד האוצר ואני מקווה  - - -
ברכה רגר: אני פניתי לשר האוצר כשהייתי המדענית הראשית, הוא העביר אותי לרפרנט שלנו והשאלה של הרפרנט היתה "למה צריך לעשות מחקר בארץ כשעושים ב- NIH"?
מאיר שטרית: עם כל הכבוד הרפרנטים לא אמורים לקבוע את המדיניות.
מאיר שטרית: מי שקובע את המדיניות אלו השרים ולא הרפרנטים.
יובל אשדת: אני רוצה לומר שבשלוש השנים  האחרונות כמדען במשרד החקלאות כל  שרי האוצר היו במלכוד וכולם נחשפו.
יובל אשדת: צריך שיהיה שר שתומך בזה.
מאיר שטרית: אני משבח את משרד החקלאות שהוא באמת עושה יותר פרופוגנדה לתחום שלו, יש יותר מודעות לפיתוחים חקלאיים, משרד החקלאות מביא פעם בשנה לישיבת הממשלה את כל הפירות והירקות של הפיתוחים החדשים.
מאיר שטרית: זה נשמע אולי מצחיק אבל זה מעלה את  המודעות והנכונות.
מאיר שטרית: אני לא אומר לכם איך לעשות את זה, אבל אתם צריכים לבדוק איך אתם מעלים את המודעות.
קריאה: אפשר להביא חולים.
בנימין שרדני: לא חולים, אבל אפשר להביא תרופות.
מאיר שטרית: אני לא חושב שאפשר להביא לממשלה חולים אבל אפשר לפתח מודעות גם בדרכים אחרות.
מאיר שטרית: לדעתי רוב שרי הממשלה בצורה כזאת או אחרת מגיעים למערכת הבריאות, גם אם לא ברצונם הם מגיעים.
מאיר שטרית: ולפעמים הם ביוזמתם מגיעים כי הם חייבים את המערכת בסופו של דבר כולם בני אדם.
מאיר שטרית: הכלי בידכם אבל אני חושב שלפעמים צריך לצעוק את הדבר הזה כדי ליצור את המודעות.
מאיר שטרית: אני אומר את זה כאזרח המדינה הזאת, אני נדהם מחוסר תשומת הלב וחוסר הראיה קדימה על הפוטנציאל הישראלי שיש למחקר ולפיתוח בתחומים האלה ובעיקר למחקר הביו-רפואי שבעיניי מוזנח.
מאיר שטרית: הוא מוזנח מבחינת התקציבים שמיעדים לו.
מאיר שטרית: זה תחום שיכול ליצור תעשייה בארץ, ושלא לדבר על האדרת שמה של ישראל בעולם.
קריאה: הבעיה שלקניין הרוחני שאף אחד לא  - - -
מאיר שטרית: גם זה פתיר, אפשר לפתור את זה והוא עדיין לא פתיר כי לא מטפלים בו.
מאיר שטרית: זה אחד הנושאים שטיפלנו בו כרקע והוא העניין הרוחני.
מאיר שטרית: לדעתי צריך לטפל גם בעניין הרוחני.
מאיר שטרית: דנו בזה במועצת אירופה, יש על כך הרבה ויכוחים בעולם.
מאיר שטרית: גם את זה ניתן לפתור וזה פתיר.
מאיר שטרית: צריך למצוא את הפתרון כיצד אנשים חוקרים לא מאבדים את הזכויות שלהם כשהם עושים את זה בתוך מוסד.
מאיר שטרית: אני מתכוון לפעול בכל כוחי כדי לנסות להקים את הקרן באקדמיה הלאומית למדעים שאמורה להגיע ל- 100 מיליון דולר.
מאיר שטרית: קרן שתוכל לפעול בתחום הביו-מד, ואולי תהייה ה- NIH של המערכת בתיאום עם משרד הבריאות כפי שקיבלנו כאן החלטה.
מאיר שטרית: ננסה גם לפעול מול גורמים בממשלה ומחוצה לה כדי להשיג לעניין אותם ולגייס את המשאבים הדרושים ולדחוף את הנושא קדימה.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם צריכים לעשות פעולה יותר משמעותית בתחום של נושא "רופא חוקר".
מאיר שטרית: המספרים כאן הם לא גדולים.
מאיר שטרית: לדעתי המדען הראשי, אחד הדברים שניתן לעשות זה אולי לקיים בתקופת הפגרה או אחריה, פגישה עם כל מנהלי בתי החולים כדי לדון בסוגיה הזאת ולבחון את הנושא, כמה בתי חולים יש שיכולים להיכנס לזה, על כמה כסף מדובר.
מאיר שטרית: יכול להיות שצריך לגייס לשם כך כסף חיצוני כי לא מדובר בכסף גדול.
מאיר שטרית: אתה אומר ש"ברמב"ם" זה כ-800,000 דולר לשנה, זה מה שאתה אומר בעצם.
מאיר שטרית: זו המשמעות של 40 רופאים שעובדים בחצי משרה - - -
רפי ביאר: זה סכום גג עליון.
רפי ביאר: נפלא.
מאיר שטרית: אני אומר שיחסית זה כסף קטן למערכת שיכולה להפיק תועלת גדולה.
מאיר שטרית: השאלה איך אנחנו יכולים להרים את זה.
מאיר שטרית: אני מוכן להיות שותף שלכם במאבק הזה, להביא את מנהלי בתי החולים לכאן ולבחון איך מניפים את הרעיון.
מאיר שטרית: אני גם לא פוסל, אני אומר את זה על השולחן, אני לא פוסל את האפשרות בפניה לבעלי אמצעים בארץ ולהגיד להם שימו כסף בעניין, זה דבר חשוב ששווה לשים בו את הכסף.
מאיר שטרית: הם לא ירגישו את חסרון הכסף הזה, אם הכסף הזה ייפול להם מהכיס הם בכלל לא ירגישו שהוא נפל להם.
מאיר שטרית: יש אנשים בארץ שיכולים להרשות לעצמם את זה.
מאיר שטרית: לכם יש מכון מחקר שנקרא מכון לגסי, אתם יודעים שאחד מהקרנות הגדולות ביותר הוא LEGACY FUNDS.
רפי ביאר: זו אותה קרן שתרמה לנו.
מאיר שטרית: LEGACY FUNDS, אני מדבר על יהדות ארצות הברית, הלגסי זו קרן שלוקחת צוואת מאנשים מבוגרים - - -
רפי ביאר: אנחנו כנראה מדברים על קרן אחרת.
מאיר שטרית: אני מדבר כאחד שהיה בכובע של הסוכנות לשעבר, אחת מאמצעי הגיוס התרומות הגדול ביותר בארצות הברית, הרבה יותר ממה שהסוכנות מגייסת למגבית המאוחדת, זה הLEGACY FUNDS, בעצם מדובר אנשים מבוגרים שתורמים כי הם רוצים להשאיר את ירושתם לטובת גורמים שונים.
מאיר שטרית: מי שמגיע ראשון ומשכנע אותם הם מעבירים, אגב הם התורמים הכי גדולים כי בעלי מודעות, הם עברו מתקופת השואה לתקופת התקומה לכן הם מאוד קשורים למדינת ישראל.
מאיר שטרית: לצערי בדור החדש אנחנו מאבדים הרבה בקשר של האנשים למדינת ישראל, של יהודים שמתנתקים מהארץ ולכן הסכומים גם פוחתים.
מאיר שטרית: לצערי, הסוכנות הפכה להיות עמותה קטנה יחסית.
מאיר שטרית: אבל הקרן מגייסת בארצות הברית על ידי הפדרציות.
מאיר שטרית: למשל בניו יורק גייסו דרך הקרן מיליארדים לפדרציה של ניו יורק, זה לא בא למדינה.
מאיר שטרית: קיימת מערכת ידידים של בתי חולים בארצות הברית, הדרך היא שהקרן יכולה לגייס הרבה מאוד כסף לתחומים האלה.
מאיר שטרית: לדעתי אפשר לבדוק פעולות רבות כדי לגייס כסף למטרה הזאת.
מאיר שטרית: בעיניי זו מטרה חשובה ואם היא יכולה לקדם את הרפואה בארץ וליצור פוטנציאל בקליטת רופאים חוקרים שיעסקו בחלק מהזמן ברפואה ובחלק מהזמן במחקר וזו תהייה תרומה משמעותית.
מאיר שטרית: אני מוכן להיות שותף ולתאם איתך זמן כדי לקיים ישיבה עם כל מנהלי בתי החולים ולדבר על הנושא הזה.
מאיר שטרית: לשמוע את הצרכים של בתי החולים ולנסות להתמודד עם זה.
מאיר שטרית: להגיע עם הצעה לממשלה, לפנות לגורמים אחרים.
מאיר שטרית: גם אם מחר תהייה NIH בנושא האקדמיה למדעים אולי זאת יכולה להיות הקרן שתממן חלק מהנושא הזה.
מאיר שטרית: אני מציע לעשות פעולות ולהגביר את המודעות אצל שרי הממשלה.
מאיר שטרית: אני אומר באמת בצער שמעולם לא הגיע אלי אף אחד עם הנושאים האלה, לעולם זה לא עלה לשולחן.
מאיר שטרית: זה לא ויכוח אם למשרד הבריאות חסר כסף.
מאיר שטרית: אף אחד לא דיבר על מחקר, אף אחד לא דיבר על מדע, אף אחד לא העלה את הבעיות ולכן הנושא נשאר למטה.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שכנראה המדע לא פופולרי בקרב הציבור הרחב, צריך להרים אותו כדי שהציבור יהיה מודע ובוודאי גם בממשלה.
מאיר שטרית: צריך לעלות את המודעות לנושא, העלאת המודעות תביא תמיכה יותר גדולה בו.
מאיר שטרית: אני מודה לכם, החברים  "ברמב"ם" ולכל החברים האחרים.
מאיר שטרית: תיקון טעויות בחוק חתימה אלקטרונית (תיקון מס' 2 והוראת שעה), התש"ע-2010     	הנושא הראשון שעל סדר היום הוא טעות סופר נפלה בחוק חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: כפי שעולה, יש שני תיקונים: האחד, בסעיף 14(י), שם צריך להשמיט את הסימון (יג) שנשאר בטעות מהנוסח הקודם.
מאיר שטרית: התיקון השני הוא בסעיף 2(8), במקום "לענייני", יש לכתוב "הוועדה לענייני" ובמקום "המדע", יש לכתוב "ועדת המדע".
מאיר שטרית: אני מצביע על התיקונים.
מאיר שטרית: ה צ ב ע ה     התיקונים אושרו פה אחד
מאיר שטרית: כזכור לכם דנו בהצעה בישיבה קודמת.
מאיר שטרית: החוק אושר בכנסת בקריאה ראשונה פה אחד ללא מתנגדים.
מאיר שטרית: אנחנו סיכמנו אז שאנחנו כותבים את החוק הזה בנוסח הזה וכאשר כמובן נדון בו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, נדון בוויכוח שהתחולל או שהתרחש בין המציע לבין משרד המדע.
מאיר שטרית: זאת ההזדמנות לעשות את התיקון הזה.
מאיר שטרית: הנוסח שקיים היום הוא הנוסח שהועבר לכנסת וזה הנוסח הכחול ואני מבין שכאן אתם רוצים להכניס תיקון כלשהו.
זבולון אורלב: אנחנו ביקשנו מהיועצת המשפטית המחליפה - מירב ישראלי שמושאלת מוועדת החינוך, התרבות והספורט ברוב טובו של יושב ראש ועדת החינוך והתרבות, ונאחל כמובן בהזדמנות זו לנירה לאמעי שתהיה בבריאות שלמה ומלאה, ואנחנו מברכים אותה בהצלחה במשימת הגדלת המשפחה – מהדס פרבר וגם ממנחם לשבת אתמול ולנסות להגיע להבנות ולהסכמות.
זבולון אורלב: קיבלתי עדכון בשיחת ועידה שהגענו פחות או יותר לנוסח המוסכם.
זבולון אורלב: ביקשנו גם שהאוצר יהיה שותף להסכמות ונמסר לי לפני שעה קלה ממרב, שקיבלה הודעה מהדס, שהנוסח הזה מוסכם גם על האוצר.
זבולון אורלב: אני מציע שמירב תציג את הנושא.
מירב ישראלי: אני מקריאה מההתחלה ואני אציין היכן התיקונים.
מירב ישראלי: 1.	תיקון סעיף 2     בחוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א-1961 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 2, במקום פסקאות (2) ו-(3) יבוא:     הנוסח הקודם של סעיף 2 בכחול היה: "לייעץ לממשלה  בסוגיות בעלות חשיבות לאומית בתחום המחקר והתכנון המדעי לרבות במתן הערכות מצב לאומיות ביוזמת האקדמיה".
מירב ישראלי: אני מבינה שכל הסעיף הזה הוא ביוזמת האקדמיה.
הדס פרבר: הייעוץ ומתן הערכות, זה ביוזמת האקדמיה.
אביטל דרמון: בקריאה שלי: לייעץ לממשלה ולא כתוב ביוזמת מי, לרבות במתן הערכות מצב ביוזמת האקדמיה.
מירב ישראלי: לכן אני אומרת שאנחנו נשים שם פסיק, ואז הכל יהיה ביוזמת האקדמיה.
מאיר שטרית: הממשלה לא יכולה לבקש ייעוץ מהאקדמיה?
מירב ישראלי: זה התיקון שאנחנו עושים.
הדס פרבר: לסעיף יש שני חלקים.
הדס פרבר: אני חושבת שיכול להיות שהוא לא ברור, אבל זאת הייתה הכוונה.
הדס פרבר: האקדמיה רשאית לייעץ לממשלה ביוזמתה בסוגיות בעלות חשיבות לאומית וכולי, ובנוסף לכך רשאים משרדי הממשלה לפנות לאקדמיה לפי סעיף 4ב.
מירב ישראלי: אני מציעה שננסח את זה בצורה כזאת שיהיה ברור שכל הרישא הוא ביוזמת האקדמיה.
מירב ישראלי: התוספת היא: "וכן לייעץ למשרדי הממשלה לי פנייתם בהתאם להוראות סעיף 4ב".
מאיר שטרית: אבל כל משרד יכול לפנות.
מירב ישראלי: כל משרד יכול לפנות.
מנחם יערי: הייתה גם פנייה של הכנסת.
מנחם יערי: אתם לא רוצים לכלול אותה?
זבולון אורלב: לא. אנחנו חושבים שהכנסת היא רשות נפרדת ואנחנו לא מציעים להכניס אותה לחוק הזה מבחינת הפרדת הרשויות.
זבולון אורלב: אם מרכז המידע והמחקר של הכנסת רוצה לפנות, הוא יוכל לפנות.
זבולון אורלב: זה ערבוב רשויות שלטוניות שאני מציע שלא נעשה זאת וגם התייעצות, כפי שנאמר, עם ראש מרכז המידע של הכנסת שפנה אליכם כמה וכמה פעמים והוא מקבל מידע.
מאיר שטרית: אני מניח שאם נפנה לאקדמיה, היא לא תסרב לייעץ לנו.
מנחם יערי: כן, אבל למה לעבוד לפי הנחה?
זבולון אורלב: כיוון שהכנסת היא רשות עצמאית ומחוקקת.
זבולון אורלב: נשמור על עצמאותה.
זבולון אורלב: היא מפקחת עליכם.
דני גלושנקוב: האם באמת נבחן שסעיף 2 לא עומד באיזושהי סתירה אל מול חוק המולמו"פ והמטרות?
זבולון אורלב: הדס צריכה לענות.
מאיר שטרית: זה סוג אחר.
הדס פרבר: חוק המולמו"פ עוסק במדיניות מחקר ופיתוח.
מאיר שטרית: הם עוסקים בנושא מדע בכלל.
הדס פרבר: כאן זה המדע עצמו.
מירב ישראלי: סעיף (3) נשאר כפי שהוא היה בכחול.
מירב ישראלי: 2.	הוספת סעיפים 4ב ו-4ג     	אחרי סעיף 4א לחוק העיקרי יבוא:     	"4ב.
מירב ישראלי: קבלת ייעוץ ומידע מהאקדמיה     	כאן, כאמור, הוחלט שכל משרד ממשלתי יוכל לפנות.
מירב ישראלי: משרד ממשלתי רשאי לפנות לאקדמיה לשם קבלת ייעוץ ומידע בנושאים שנדרש לגביהם ידע מדעי או שקשורים לפיתוח המדע בישראל שבתחום מטרות ותפקידי האקדמיה.
מג'אל סויטאם: זה ברור שזה לפי חוק זה?
מירב ישראלי: בעיקרון, כאשר אנחנו אומרים מטרות ותפקידים, זה מפנה לסעיף המטרות והתפקידים.
מירב ישראלי: התיקון כאן הוא תיקון ניסוחי כי אלה התפקידים.
מירב ישראלי: אלה לא תפקידים אחרים.
מירב ישראלי: הוספנו חלק חדש.
מירב ישראלי: מחקנו את "אינה טעונה מכרז".
זבולון אורלב: מצאנו פטנט יותר טוב.
מירב ישראלי: בעיקרון זה לא טעון מכרז מכיוון שזה למעשה במסגרת התפקידים ולכן זה מתוקצב מתקציב המדינה.
מירב ישראלי: אם זה משהו שיודעים אותו בתחילת שנה, זה ייכנס כבר לתקציב של האקדמיה.
מאיר שטרית: פטור ממכרז או לא פטור ממכרז?
מאיר שטרית: אני רוצה תשובה.
מירב ישראלי: אני מסבירה.
מירב ישראלי: הנוסח שמוצע במקום הסעיף הזה הוא כלהלן:
מירב ישראלי: זה אומר שה"לא טעון מכרז", הכוונה שלו הייתה שזה ממומן במסלול תקציבי ולא במסלול של רכישות.
מירב ישראלי: זאת הייתה המשמעות.
זבולון אורלב: אתה צריך לעשות מכרז על כל דבר שאתה רוכש.
זבולון אורלב: אם אתה לא רוכש, אומר  החוק שמה שמשרד ממשלתי מבקש מהאקדמיה, זאת לא רכושה.
זבולון אורלב: אלא זאת העברה תקציבית.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד, יש לי ספקות בעניין הזה.
מאיר שטרית: פעולות של משרד מתוקצבות ואנחנו לא לוקחים תקציב מן ההפטרה כשרוצים לרכוש טובין.
מאיר שטרית: זה כתוב בתקציב הממשלה.
מאיר שטרית: אם משרד השיכון רוצה לקנות דודי שמש לזקנים, יש פרט בסעיפים של טיפול בדירות הרוכשים.
מאיר שטרית: לא מצאתי שום מקום שיפטרו אותו ממכרז בגלל שזה בתקציב.
מאיר שטרית: מה מפריע לכם שזה יהיה כתוב?
מירב ישראלי: כי זה לא נותן את התשובה, זה שזה לא טעון מכרז.
מירב ישראלי: להפך, זה אומר ברחל בתך הקטנה שזה מתוקצב, שזה מתקציב המשרד.
מאיר שטרית: אפשר להוסיף מתקציב המשרד ופטור ממכרז.
מירב ישראלי: אלה שני מסלולים שלא יכולים ללכת ביחד.
זבולון אורלב: נציג החשב הכללי כאן?
זבולון אורלב: נשמע את נציג החשב הכללי שמופקד על חוק המכרזים.
ירון גולן: אני מהלשכה המשפטית באוצר.
ירון גולן: באופן עקרוני מדובר, כפי שנאמר כאן, בשני מסלולים שונים.
ירון גולן: אנחנו באמת סוברים שאין כאן התקשרות.
ירון גולן: חוק חובת מכרזים קובע שהתקשרות היא ביצוע עסקה בכך וכך דברים, טעון מכרז.
ירון גולן: אין כאן התקשרות.
ירון גולן: אין כאן מעשה של התקשרות כי כמו שנאמר כאן, אנחנו לא הולכים למסלול של התקשרות אלא למסלול של תקצוב.
ירון גולן: לכן זה לא שייך לציין כאן שזה לא צריך מכרז.
מאיר שטרית: במשרד הבריאות יש תקציב למחקרים בסכום של 8 מיליון שקלים בשנה.
מאיר שטרית: האם משרד הבריאות רשאי לפנות לאקדמיה ולומר לה לעשות א', ב', ג' והוא ישלם להם ישירות בלי מכרז?
זבולון אורלב: אם זה במסגרת תפקידה.
ירון גולן: אם זה במסגרת תפקידה.
זבולון אורלב: אומר לך את זה החשב הכללי שממונה על המכרזים.
מאיר שטרית: נשמע.
מאיר שטרית: יגיד לי נציג החשב הכללי שהם פטורים ממכרז לצורך התקשרות, כל משרד ממשלתי עם האקדמיה פטור ממכרז, בבקשה.
עידו בן ששון: זה לא מכרז.
עידו בן ששון: ברגע שאמרת שמשרד הבריאות רוצה לעשות מחקר דרך האקדמיה, הוא מעביר מהתקציב שלו לתקציב האקדמיה.
עידו בן ששון: הוא לא הולך וחותם את ההסכם.
מאיר שטרית: הוא יעשה העברה תקציבית בוועדת הכספים?
מאיר שטרית: שיגעון.
מאיר שטרית: אתם ממש ממציאים את הבירוקרטיה מחדש.
מירב ישראלי: זה לפי חוק יסודות התקציב.
מירב ישראלי: או שזאת הודעה או שזה אישור.
מאיר שטרית: כל סכום.
מאיר שטרית: כל חבר ועדת כספים יכול לעצור את זה ולקיים דיון ולהגיש הסתייגויות.
מאיר שטרית: גם הודעה מחייבת אישור בוועדת הכספים.
מירב ישראלי: לא, הודעה היא רק הודעה ויש אישור.
מאיר שטרית: אני הייתי חבר ועדת הכספים במשך 25 שנים וכל הודעה, כל חבר כנסת יכול לעצור אותה ולומר שהוא מבקש דיון בהודעה, ואז התקציב נעצר.
אברהם ענתי: לא רק זה אלא חייבים תקנה משותפת.
אברהם ענתי: בין משרדי ממשלה עושים תקנת השתתפות.
מאיר שטרית: וזה לא פטור ממכרז.
מירב ישראלי: אם זה בתחילת שנה וזה בתוך סעיף תקציב שלהם, זה מתוך סעיף התקציב.
מירב ישראלי: אם הם צריכים את זה באמצע השנה, עושים העברה.
זבולון אורלב: דבר חדש שלא הבנתי ולא ידעתי – ואני מודה שעכשיו התגלה לי תוך כדי הישיבה – שהמשרד צריך לפנות לאגף התקציבים ולבקש להעביר מסעיף לסעיף, ממשרד למשרד.
מאיר שטרית: יצטרכו להחליט אם זה ראוי שמשרד הבריאות יבקש מחקר מהאקדמיה.
מאיר שטרית: אני לא רוצה את זה.
מאיר שטרית: לכתוב פטור ממכרז.
מאיר שטרית: חברים, עם כל הכבוד, פטור ממכרז.
מאיר שטרית: מי שרוצה, שיצביע נגד.
מירב ישראלי: זה לא פטור ממכרז.
מירב ישראלי: פטור ממכרז זה משהו אחר.
מירב ישראלי: פטור ממכרז, זה הליך של פטור ממכרז.
מירב ישראלי: הרי כל העניין הוא שהוא תאגיד סטטוטורי והוא לא צריך בכלל לעבור את ההליך של המכרז.
זבולון אורלב: הבנו שחוק חובת המכרזים לא חל כאן כי לא מדובר בהתקשרות אלא מדובר ביחסים בין שני גופים סטטוטוריים.
זבולון אורלב: זה כמו שמשרד ממשלתי אחד מבקש פעולה ממשרד ממשלתי שני.
זבולון אורלב: כאשר משרד החינוך מבקש ממשרד הבינוי והשיכון לבנות כיתות, הוא לא עושה מכרז ואומר שמשרד הבינוי והשיכון זכה במכרז.
מירב ישראלי: איך הוא מתקצב את זה?
זבולון אורלב: הוא פונה לוועדת הכספים.
אברהם ענתי: הוא מכין תקנת השתתפות והוא שם את הכסף לתוך התקנה.
זבולון אורלב: אני לא יודע מה זה תקנת השתתפות.
מנחם יערי: זה מה שכרגע אמרת.
זבולון אורלב: אני אומר לאדוני היושב ראש שקודם כל צריך להיות ברור שברגע ששני תאגידים על פי חוק, זה כמו שני משרדי ממשלה – כאשר משרד החינוך פונה למשרד השיכון ואומר שהוא בונה שכונה חדשה, שיבנה לו בבקשה כיתות, הוא לא צריך לעשות מכרז.
מאיר שטרית: מי לא צריך לעשות מכרז?
זבולון אורלב: משרד החינוך לא צריך לעשות מכרז על הכיתות אלא הוא עושה העברה תקציבית ממשרדו.
זבולון אורלב: ברגע שמשרד ממשלתי מבקש מהאקדמיה, לכן הוא לא צריך מכרז.
זבולון אורלב: זה בכלל לא במגרש של המכרזים.
זבולון אורלב: עכשיו יש בעיה בפרוצדורה.
מאיר שטרית: צריך לעשות העברה תקציבית.
זבולון אורלב: השאלה אם יש פטנט אחר במקום העברה תקציבית.
מאיר שטרית: פטור ממכרז.
מאיר שטרית: יש פטנט אחר מאוד פשוט.
זבולון אורלב: אני מסביר לך שזה לא מכרז.
זבולון אורלב: זה כמו שאתה אומר שמשרד החינוך יבנה כיתות ויבקש ממשרד השיכון שיהיה פטור ממכרז.
זבולון אורלב: זה לא פטור ממכרז.
זבולון אורלב: זה לא במגרש של המכרזים.
זבולון אורלב: במגרש של המכרזים זה שמשרד ממשלתי רוצה להזמין טובין על ידי גוף חוץ ממשלתי ואז יש את המכרזים.
זבולון אורלב: אגב, יש ספק גם לגבי חברות ממשלתיות אם צריך לעשות מכרז.
זבולון אורלב: אני יודע שבמשרד החינוך הייתה בעיה עם החברה למתנ"סים אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
מאיר שטרית: מאחר שניהלתי מלחמה בממשלה הקודמת לגבי חוק חובת מכרזים, אני בקיא בחוק חובת המכרזים.
מאיר שטרית: תראה מה היה כאשר משרד השיכון רצה להפעיל את חברת ערים כדי לבצע את כל התשתיות למפונים.
זבולון אורלב: חברת ערים היא לא תאגיד על פי חוק.
מאיר שטרית: מה לא תאגיד על פי חוק?
מאיר שטרית: היא חברה ממשלתית.
קריאה: בחברה ממשלתית, זה שונה.
מאיר שטרית: במקרה כזה, תאמין לי ששום דבר לא עזר.
מאיר שטרית: המפונים יכלו להישאר שנתיים או שלוש שנים בקרווילות כאשר אפשר לגמור את כל הפיתוח.
זבולון אורלב: זה שונה.
מאיר שטרית: האוצר החליט שהוא לא פוטר את חברת ערים ממכרז, למרות שכתוב בחוק שחברה ממשלתית פטורה ממכרז באישור החשב הכללי.
מאיר שטרית: החשב הכללי החליט שהוא לא פוטר.
מאיר שטרית: מחר כל מחקר שמשרד ממשלתי ירצה לעשות דרך האקדמיה, אגף התקציבים יאמר שהוא לא מסכים ולא תהיה העברה תקציבית.
מיסאא אלהיג'א: חלק מתפקידיה של האקדמיה הוא לתת את הייעוץ הזה.
מאיר שטרית: אם היא יוזמת, זה מתקציבה.
מירב ישראלי: לא. לכן הוספנו בסעיף 2.
מיסאא אלהיג'א: אבל חלק מתפקידיה הוא לתת את הייעוץ וזה לא קשור בכלל בחוק חובת המכרזים.
מיסאא אלהיג'א: כמו שאם משרד השיכון רוצה להתקשר עם משרד החינוך, בעצם זה חלק מתפקידו של משרד החינוך לעשות את התפקיד שמשרד השיכון מבקש ממנו.
מיסאא אלהיג'א: זאת אותה הקבלה.
מיסאא אלהיג'א: אם למשל האקדמיה רוצה להתקשר לחברה אחרת חיצונית, היא צריכה את המכרז.
מיסאא אלהיג'א: אבל בינה לבין הממשלה, חוק חובת המכרזים הוא מחוץ לזה.
מאיר שטרית: מה שאתם אומרים מבחינה פרוצדורלית הוא שמשרד, כדי לעשות מחקר בתקציבו הוא, לבקש מהאקדמיה לעשות מחקר, הוא צריך לתכנן מראש שנה בתוך התקציב – אני לא יודע אם סעיפי התקציב מאשרים לפרט את זה.
מאיר שטרית: אם כתוב תקציב מחקר משרד החינוך למשל בסעיף 1, זה ללא פירוט.
מאיר שטרית: נגיד שהוא יכול לתכנן מראש לעשות מחקר על עכברי השדה דרך האקדמיה, והוא מתקצב את זה וכותב סעיף מחקר עכברי שדה, זאת פעולה פשוטה.
מאיר שטרית: ברגע שהוא כתב את זה בתקציב, הוא יכול לבקש להעביר העברה תקציבית וזה יעבור בקלות.
אברהם ענתי: אם זה בתחילת השנה, הוא יכול להכניס את זה לתוך תקנה מראש ואז אין בעיה.
מאיר שטרית: אתה ראית משרד שמכניס  מראש את המחקרים?
מאיר שטרית: אני לא ראיתי את זה בשום משרד.
מאיר שטרית: זאת אומרת, המשמעות היא שמאחר אין תקנות מראש למחקרים, בעתיד, כאשר  משרד הבריאות או משרד אחר ירצה לעשות מחקר, הוא יצטרך לבקש מאגף התקציבים אישור לעשות העברה תקציבית ואגף התקציבים יחליט אם הוא יעביר או לא יעביר.
זבולון אורלב: יש לו שתי אפשרויות.
מאיר שטרית: בתור מה?
מאיר שטרית: מומחיות במחקר?
זבולון אורלב: אם משרד הבריאות רוצה לעשות מחקר, יש לו שתי אפשרויות.
זבולון אורלב: אפשרות אחת היא להוציא קול קורא לאוניברסיטאות ולמי שהוא רוצה, לעשות מכרז לגבי המחקר.
זבולון אורלב: אפשרות שנייה היא לפנות לאגף התקציבים, לומר שהוא החליט שהאקדמיה היא מומחית, נא להעביר מיליון שקלים לצורך ביצוע זה וזה.
זבולון אורלב: אני לא רואה סיבה בעולם מתוך היכרותי את המשחקים האלה, שיש איזשהו גורם כלשהו שמעכב את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני לא רואה סיבה לכך.
זבולון אורלב: מאיר, אני לא מבין למה אתה צוחק.
מאיר שטרית: מה לעשות, אני צוחק.
זבולון אורלב: אתה רואה סיבה?
מאיר שטרית: אני יכול לתת לך אלפי דוגמאות.
זבולון אורלב: אבל אין פרוצדורה אחרת.
זבולון אורלב: הפרוצדורה של מכרזים לא חלה על זה.
מנחם יערי: זה מה שרוצים לומר.
מאיר שטרית: זה מה שרוצים לומר.
מאיר שטרית: לפטור אותם ממכרז ואז הם יהיו פטורים.
זבולון אורלב: יהיה כתוב שהוא פטור ממכרז, אבל ההתקשרות הזאת היא לא דרך מכרז ובכל מקרה יצטרכו לעשות העברה תקציבית.
זבולון אורלב: איך הוא יעביר?
זבולון אורלב: אני מסכים, יהיה כתוב פטור ממכרז, עכשיו אנחנו חוזרים לאותו משרד בריאות.
מאיר שטרית: אם הולכים בדרך ההגיון הפשוט, אקדמיה, כמו שמקובל בעולם, כל האקדמיות הלאומיות למדעים בעולם פטורות ממכרזים מול הממשלות שלהם.
מאיר שטרית: בארצות הברית, אם משרד ממשלתי רוצה לעשות מחקר של האקדמיה הלאומית, הוא מעביר את הכסף.
מאיר שטרית: החשב של האקדמיה כותב שיק והעניין נגמר.
מאיר שטרית: אני אומר לך.
מאיר שטרית: אני בדקתי.
זבולון אורלב: גם בין משרד למשרד אין פרוצדורה כזאת.
מאיר שטרית: בין משרד למשרד, זה הגיוני כי אלה משרדי הממשלה, אבל כאן זאת האקדמיה.
זבולון אורלב: מאיר, אני קודם כל רוצה לשכנע אותך שפטור ממכרז לא פותר את הבעיה.
מאיר שטרית: רשות שדות התעופה היא תאגיד סטטוטורי?
מאיר שטרית: נגיד שרשות שדות התעופה רוצה להזמין עבודה מהאקדמיה.
זבולון אורלב: משרד ממשלתי.
זבולון אורלב: משרד התחבורה רוצה.
ירון גולן: כן, היא יכולה, אבל אז חוק חובת מכרזים חל ואז היא עובדת לפי פטור ממכרז לפי תקנה 3(7).
מאיר שטרית: בכוונה לקחתי כדוגמה תאגיד סטטוטורי.
מאיר שטרית: רשות שדות התעופה רוצה לקנות משהו ממשרד אחר, ממשרד התחבורה.
מיסאא אלהיג'א: משרד התחבורה רוצה מהרשות.
מאיר שטרית: לא, הפוך.
מאיר שטרית: אם הרשות רוצה לקנות משהו ממשרד התחבורה.
מיסאא אלהיג'א: אין לה את הפריבילגיה הזאת לבקש.
מירב ישראלי: היא לא גוף של הממשלה.
מיסאא אלהיג'א: בדיוק.
מיסאא אלהיג'א: הגוף הסטטוטורי בא לשרת את המדינה ואת הממשלה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, אם הרשות רוצה לעשות פעולה כלשהי, והיא עושה את מה שצריך, מכרז, היא כותבת שיק והיא לא הולכת לאגף התקציבים ומבקשת העברה תקציבית, למרות שזה תאגיד סטטוטורי.
מאיר שטרית: את אומרת שהאקדמיה היא תאגיד סטטוטורי.
מיסאא אלהיג'א: זאת לא דוגמה טובה.
מאיר שטרית: האקדמיה היא תאגיד סטטוטורי?
מיסאא אלהיג'א: כן.
מאיר שטרית: למה היא לא יכולה לשלם ישירות?
מאיר שטרית: למה רשות שדות התעופה יכולה לשלם ישירות והאקדמיה לא יכולה?
זבולון אורלב: על פי חוק יסודות התקציב, עד מיליון ו-940 אלף שקלים, אין צורך באישור אלא מספיקה הודעה.
זבולון אורלב: אני מניח שהסכום יעודכן עכשיו בעוד 3-4 אחוזים.
זבולון אורלב: כשני מיליון שקלים, מספיקה רק הודעה.
זבולון אורלב: להעביר כסף ממשרד לאקדמיה, יש רק שתי צורות: או דרך מכרז או דרך העברה תקציבית.
זבולון אורלב: אנחנו אומרים שבדרך מכרז זה לא שייך.
זבולון אורלב: כלומר, גם אם נכתוב שיש פטור ממכרז, עדיין יצטרכו להעביר את הפרוצדורה של העברה תקציבית.
אברהם ענתי: גם אם הם זוכים במכרז וצריך לעשות העברה.
אברהם ענתי: עובדה, זה מה שקורה.
הדס פרבר: זה לא נכון וזה לא צריך להיות.
זבולון אורלב: הוא אומר זאת כאבסורד.
מאיר שטרית: לא, זה לא נכון.
מאיר שטרית: צודקת היועצת המשפטית.
מאיר שטרית: כאשר אתה עושה מכרז, החשב יכול לכתוב שיק לפקודת מי שזכה אחרי שהוא עושה את העבודה.
מאיר שטרית: כאשר אתה לא עושה מכרז, על פי הפרוצדורה, מאחר שזאת העברה ממשלתית פנים תקציבית, מתוך הממשלה, ממשרד לתאגיד סטטוטורי ממשלתי, צריך לעשות העברה תקציבית מאותו משרד לטובת האקדמיה ואז האקדמיה תקבל את הכסף מהחשב הכללי ולא דרך המשרד.
מאיר שטרית: אני לא טועה בפרוצדורה?
מאיר שטרית: אחרי שהמשרד הזמין עבודה ממנו, עשה העברה תקציבית, הכסף יעבור בעצם לאקדמיה מהחשב הכללי.
מאיר שטרית: זה מה שאתה רוצה שיהיה?
זבולון אורלב: לא. אני חושב שאנחנו מכשילים אותה אם אנחנו כותבים שיש פטור ממכרז ודרך ההתקשרות של משרדי הממשלה אתה היא בדרך התקשרות של מכרז.
זבולון אורלב: אני חושב שאנחנו מכשילים אותה.
זבולון אורלב: זאת לא דרך חוקית.
מאיר שטרית: נהוג בעולם כולו בכל האקדמיות למדעים שממשלות לצורך התקשרותן עם אקדמיות למדעים, הן פטורות ממכרז.