GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאוה גלעד: יש מדריכים של התאחדות הסטודנטים, הביטוח הלאומי ועוד.
נאוה גלעד: אנחנו מוכנים לתת את העזרה ולהדריך את המדריכים לעבוד עם החומרים האלה.
נאוה גלעד: כל הגופים האלה "עמותת מחשבה טובה", "יד שרה", "השירות לזקן", באמת אין לי מילים, רק להתברך על זה שיש לנו במדינה הזאת גופים ומתנדבים שמוכנים להרים את הכפפה.
נאוה גלעד: יש לנו נוער עם מחויבות אישית, שאפשר גם אותם להפעיל.
נאוה גלעד: אין שום הצדקה שאדם מבוגר במדינת ישראל, מגיל 65 ומעלה לא יעשה שימוש אופטימאלי במחשב ובאינטרנט.
מאיר שטרית: הדובר הבא יהיה נחמן פלוטניצקי מ"מילב"ת", המרכז הישראלי לאביזרי עזר, בינוי ותחבורה לנכה.
נאוה גלעד: חבר הכנסת שטרית, רק עוד דבר אחד קטן.
נאוה גלעד: זאת הכתובת של הערכה.
נאוה גלעד: הערכה נמצאת שם והיא חופשית להורדה.
נאוה גלעד: כולם מוזמנים להוריד אותה.
נאוה גלעד: אפשר לצרוב אותה.
אברהם מיכאלי: תעבירי את המצגת לוועדה ואנחנו נעתיק משם.
נאוה גלעד: אני משאירה אותה על שולחן העבודה של ענת.
נחמן פלוטניצקי: מציג מצגת     	תודה.
נחמן פלוטניצקי: זאת פעם שנייה שאני בכנסת.
נחמן פלוטניצקי: שלשום קיבלנו את מגן סגנית השר לאזרחים ותיקים למתנדבי מילב"ת.
נחמן פלוטניצקי: יש לי עוד תודה אחת, לדוקטור לאה נס.
נחמן פלוטניצקי: לפני 5 שנים, כשהיא היתה בראש הוועדה, הגענו לכאן עם בקשה לעזרה להקים את אתר עזרים.
נחמן פלוטניצקי: אני חושב שבזכות אותה ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה לפני 5 שנים, זה היה טריגר לביטוח הלאומי, ל"אשל" ול"ג'וינט" לעזור.
נחמן פלוטניצקי: מילב"ת הוקמה לפני 30 שנה על-ידי פרופסור רפי רוזן, שהקים את השיקום בתל-השומר ועל-ידי דני ברק ממכון ויצמן.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו בדרך לשנות את השם ל"מילב"ת – מעניקים איכות לחיים".
נחמן פלוטניצקי: אנחנו עוסקים במרכז מחקר ופיתוח בתחום אביזרי עזר לבעלי צרכים מיוחדים ולקשישים.
נחמן פלוטניצקי: מרכז המידע עזרים שתכף נרחיב עליו ומתן ייעוץ להתאמת אביזרי עזר.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו לא נכנסים לתחום של התעשייה.
נחמן פלוטניצקי: ברגע שיש פיתרון אתר עזרים יפנה אותם לפיתרון.
נחמן פלוטניצקי: כשאין פיתרון, המתנדבים שלנו יפתחו פיתרונות, בין אם זה פיתרונות מותאמים ספציפית ובין אם פיתרונות יותר רחבים.
נחמן פלוטניצקי: הצוות במילב"ת הוא צוות פרא-רפואי.
נחמן פלוטניצקי: המתנדבים מגיעים מכל שדרות הטכנולוגיה במדינת ישראל, מ"רפאל", "תעשיה אווירית", צה"ל, "מייקרוסופט" וכדומה.
נחמן פלוטניצקי: לגבי אתר המידע עזרים.
נחמן פלוטניצקי: זה אתר המידע.
נחמן פלוטניצקי: באתר היום יש מעל 14,000 פריטים עם קישורים, החל מאכילה ושתייה וכלה בעזרים לשעת חירום.
מאיר שטרית: מה זה מציע, למשל, בתחום האכילה ושתייה?
נחמן פלוטניצקי: ניכנס ונראה: כוסות וספלים בעלי ידית אחיזה מותאמת.
נחמן פלוטניצקי: זה מיועד לאנשים עם צרכים מיוחדים.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו יושבים בביתן 23א בתל-השומר.
מאיר שטרית: נדמה לי שכשהייתי שר האוצר ביקרתי אצלכם.
נחמן פלוטניצקי: האתר הוא חינמי, יש קישורים לספקים, ליצרנים, לאתרים של היצרן.
נחמן פלוטניצקי: זה עובד מהר ויפה.
נחמן פלוטניצקי: באתר יש 14,000 פריטים.
נחמן פלוטניצקי: חבר הכנסת שטרית דיבר על האוכלוסיות הנוספות.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו משדרגים עכשיו את האתר.
נחמן פלוטניצקי: קיבלנו תרומה מאוד ניכרת מ"מייקרוסופט" ו"ממטריקס".
נחמן פלוטניצקי: קיבלנו את "SharePoint", שעליו ישב האתר החדש.
נחמן פלוטניצקי: האתר יעלה בתחילת שנה הבאה ברוסית ובערבית.
נחמן פלוטניצקי: זאת עבודת ענק.
נחמן פלוטניצקי: המספרים שהושקעו באתר ממש לא יאומנו.
נחמן פלוטניצקי: אמנם יש עשרות מתנדבים אבל ישנם המון בעלי מקצוע, הגהות וכדומה.
נאוה גלעד: הוא יהיה נגיש?
נחמן פלוטניצקי: בוודאי, גם היום הוא נגיש.
נחמן פלוטניצקי: עד היום הושקעו באתר כ-4 מיליון שקלים, שזה סכום אדיר.
נחמן פלוטניצקי: זה לא ממש בכסף אבל בתרומות של שווה כסף.
נחמן פלוטניצקי: לאתר יש מעל 1,000 כניסות ביום.
מאיר שטרית: מה מציע האתר בתחום המחשב והאינטרנט לקשישים?
מאיר שטרית: יש משהו ספציפי?
נחמן פלוטניצקי: יש לנו עזרי מחשב.
נחמן פלוטניצקי: יש תמיכות שנעות עם הזרוע, יש מתקן תמיכה לאמת היד, משענות למרפקים, תמיכות ג'ל לעכבר.
נחמן פלוטניצקי: מדבקות למקלדת כדי לשנות את גודל האות כדי שיהיה מותאם לכבדי ראייה.
נחמן פלוטניצקי: הרבה מאוד דברים בתחום של עכברים ועכברים הפוכים.
נחמן פלוטניצקי: יש כאן עשרות פריטים שיכולים לסייע.
נחמן פלוטניצקי: בתחומים האחרים אנחנו עובדים על מערכות של 7 מתגים.
נחמן פלוטניצקי: התחלנו עכשיו בקטע של שלטים.
נחמן פלוטניצקי: הקשישים לא מסתדרים עם השלט.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו פיתחנו שלטים שחוץ מכיבוי והדלקה, יש בסך הכול 4 מתגים כי לא צריך יותר.
נחמן פלוטניצקי: העברת תחנות ועוצמה וזהו.
נחמן פלוטניצקי: השלט הזה יתאים להרבה מכשירים.
נחמן פלוטניצקי: פיתחו עכשיו בתחום הטכנולוגיה, לכיסאות הנכים החדשים יש עינית שיודעת לקרוא את כל השלטים של הבית ואז אותו נכה שיושב בכסא גלגלים עם ה"ג'וי סטיק", הוא יכול לנהל את מרבית חייו.
נחמן פלוטניצקי: המשימה שלנו היא בעצם לתת שיפור של איכות החיים.
נחמן פלוטניצקי: בזכות המשרד לאזרחים ותיקים, אנחנו כבר שנה שלישית עושים קרוב ל-500 הרצאות והדרכות בשנה, מתוכם מעל 200 לקשישים, ב-5 שפות: עברית, ערבית, רוסית, אמהרית ואנגלית.
נחמן פלוטניצקי: יש לנו ניידת ואנחנו נוסעים לאורך כל הארץ.
נחמן פלוטניצקי: בין היתר, חלק מההדרכה הוא לגבי אתר עזרים.
נחמן פלוטניצקי: חבר הכנסת מיכאלי דיבר קודם על האתיופים.
נחמן פלוטניצקי: כשתרגמנו חומרים לרוסית ולערבית לא היה טעם לתרגם לאמהרית כי הם לא קוראים אלא רק מדברים.
נחמן פלוטניצקי: אותה בעיה היתה בתרגום האתר.
נחמן פלוטניצקי: יש לנו מרפאה בעיסוק אתיופית במקורה, שנותנת הרצאות באמהרית.
מאיר שטרית: חלק קוראים וחלק לא.
נחמן פלוטניצקי: מעט מאוד, ובקשישים כמעט בכלל לא.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו נותנים את ההדרכות בעיקר לקשישים, שזה במימון המשרד לאזרחים ותיקים אבל הקבוצות של האזרחים האתיופים אינם קוראים.
נחמן פלוטניצקי: ההרצאות הן הרצאות פרונטאליות עם הדגמות.
לאה נס: זה כואב בפני עצמו.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה מתלהבים מריבוי שפות בארץ.
מאיר שטרית: אני חושב שהטעות שלנו בקליטת העלייה בזמנו – הייתי יו"ר הסוכנות שהביא את כל העלייה הזאת ועשינו את כל האופרציה של העלייה הגדולה בשנת 1990-1992.
מאיר שטרית: חשבתי שעשינו טעות שהכנסנו אותם לגטו של רוסית.
מאיר שטרית: פתחנו עיתונים ברוסית, אגודות ברוסית, טלוויזיה ולכן הם לא למדו עברית.
מאיר שטרית: היום אתה מסתובב באתרים של אנשים מבוגרים שעלו מברית המועצות ומעטים מהם מדברים עברית.
מאיר שטרית: אם אני משווה אותם לעולים שעלו בשנות החמישים, כמו ההורים שלי זכרם לברכה, שלא ידעו עברית כשהם באו לארץ, לא היתה להם ברירה אלא ללמוד עברית.
מאיר שטרית: הם לא דיברו עברית מהוללת אבל עם הזמן לא היתה להם ברירה והם למדו עברית.
מאיר שטרית: כולם מדברים עברית, יותר טובה, פחות טובה, אבל כולם מדברים עברית.
מאיר שטרית: המצב הזה של יצירת חידוד של השפות, מגביל את היכולת להשתלב בארץ ולהיות חלק מדוברי השפה העברית וזה מקשה מאוד על העולים שבאים לארץ.
מאיר שטרית: אני חושב שזאת טעות אסטרטגית.
נחמן פלוטניצקי: אם יורשה לי לענות.
נחמן פלוטניצקי: להחזיק אתר כזה עולה הרבה כסף.
מאיר שטרית: אני מבין שהיום זה כבר אבוד.
נחמן פלוטניצקי: ממש לא.
נחמן פלוטניצקי: כשהלכנו לתרגום של ערבית ורוסית, זה האתר היחיד בעולם שמציע תרגום בערבית וברוסית.
נחמן פלוטניצקי: אין אתרים כאלה לא בעולם הרוסי ולא בעולם הערבי.
נחמן פלוטניצקי: האתר בעברית הוא חינמי לחלוטין ולא יהיו בו פרסומות.
נחמן פלוטניצקי: באתר הערבי והרוסי נתחיל למכור פרסומות שהן בעצם יממנו לנו את האחזקה של כל הסיפור.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו צריכים להיות אור לגויים.
מאיר שטרית: יש באתר הזה חלק שמסביר על הזכויות של הקשישים?
נחמן פלוטניצקי: יש הרבה מאוד קישורים לאתר כמו "משפחה מטפלת", אתר "מוטק'ה".
נחמן פלוטניצקי: האתר הזה הוא אתר לאומי והוא נמצא כקישור בביטוח הלאומי, במשרד הרווחה.
רועי גולדשמידט: אם אינני טועה, באתר של ממשל זמין יש התייחסות ספציפית לקשישים.
מאיר שטרית: הדובר הבא הוא שי פדר.
מאיר שטרית: סיפור אישי של אזרח ותיק המתנדב בביטוח לאומי.
שי פדר: אני מתנדב בשרות יעוץ לקשיש של ביטוח לאומי מזה 5 שנים.
שי פדר: במסגרת ההתנדבות אני מבקר קשישים באופן קבוע אחת לשבוע לביקור חברתי והדרכת מחשבים.
שי פדר: לפני כשנתיים עלה נושא המחשב, כאשר במחלקה של יעוץ לקשיש החליטו לצאת בהדרכת מחשבים לקשישים.
שי פדר: העבירו מתנדבים שיש להם רקע וניסיון בתפעול מחשב הדרכה להבהרת נושא המחשב.
שי פדר: הנושאים העיקריים שאותם יש צורך ללמד את המבוגרים הם: דואר אלקטרוני על כל האפשרויות שלו, כניסה לאתרים שיש לאותו קשיש עניין בהם, חיפוש באינטרנט וכיצד בכלל משתמשים באפשרויות שנותן לנו האינטרנט.
שי פדר: נתקלתי בהתנגדויות של הקשישים כשרציתי ללמד אותם ורתיעה משימוש במחשב שנראה להם כמכונת כתיבה משוכללת ומקור לחדשות שהעיתון יכול להחליפו ואין צורך במחשב בשביל זה.
שי פדר: נקודות שיש צורך לתת את הדעת אצל המבוגרים בתפעול מחשב.
שי פדר: ראשית, ההיבט הכלכלי.
שי פדר: עלות תפעול מאוד גבוהה של מחשב.
שי פדר: לא כל אדם מבוגר מסוגל להחזיק מחשב, מדובר בעלות של 100 שקלים.
שי פדר: צריך החיבור לאינטרנט, צריך את התשתית ואלה הן עלויות גבוהות.
שי פדר: ישנן בעיות טכניות שמתעוררות.
שי פדר: מי ייתן את הפיתרון?
שי פדר: צריך שתהיה לו כתובת לפנות אליה במקרה של בעיות.
שי פדר: התוכנות משתנות כל הזמן.
שי פדר: Windows 2003, Windows 2007, אחת לא עובדת עם השנייה.
שי פדר: הוא מקבל תוכנות והוא לא יודע מה לעשות איתן כי אחת לא עובדת עם השנייה.
שי פדר: הבאתי למישהו מצגת והיתה לו תוכנה של 2003 והמצגת לא עלתה.
שי פדר: צריך לפתור את הבעיות האלה לקשישים.
שי פדר: בדרך-כלל, המחשבים של המבוגרים הם יד שנייה ואיטיים.
שי פדר: זה מעצבן לעבוד, צריך לעשות שדרוג.
מאיר שטרית: למה יד שנייה?
שי פדר: לא. במקום לזרוק הילדים נותנים את המחשב לאבא.
מאיר שטרית: על זה אבא שלי היה אומר: "אבא אחד יכול לפרנס 10 ילדים ו-10 ילדים לא יכולים לפרנס אבא אחד".
שי פדר: לאחר הסרת המחסום של ההתנגדות, העכבות, והסבר חיובי על השימוש במחשב, איתרתי את הנושאים שמעניינים את הקשיש והראיתי לו כיצד אפשר ליהנות מעצם השימוש במחשב.
אברהם מיכאלי: איך התגברת על ההתנגדויות הבסיסיות האלה, שהן באמת מאוד הגיוניות?
שי פדר: הראיתי לו דוגמה איך עובדים.
אברהם מיכאלי: אני מדבר על הקשיים הטכניים, מימון, מחשבים.
אברהם מיכאלי: כמתנדב אתה לא יכול לפתור את הבעיות.
שי פדר: אני לא יכול לפתור אבל אלה שאני עובד איתם כיום, יש להם מחשב אבל הוא איטי.
נאוה גלעד: זאת סוגיה שכן צריכים לתת עליה את הדעת.
נאוה גלעד: היתה תקופה שאמרנו שנגישות למחשב פירושה שיש ברזלים בבית.
נאוה גלעד: בואו נאמר שילדים ונוער מוצאים את הדרך לתת.
נאוה גלעד: יש פרויקטים מדהימים שמשרד החינוך והממשלה מובילים אותם.
נאוה גלעד: אבל מי ייתן לקשיש?
נאוה גלעד: מי ידאג שהמחשבים לגיל הקשיש יהיו זולים יותר?
נאוה גלעד: שכל ספקי האינטרנט יתנו את ההתחברות במחיר זול יותר.
מאיר שטרית: הם לא יתנו.
מאיר שטרית: הם צריכים להוזיל את העלויות לכל האוכלוסייה, זאת גניבה מה שהם עושים?
שי פדר: עולה היום מעל 100 שקל להתחבר לאינטרנט.
מאיר שטרית: זה שוד לאור היום מה שעושים באינטרנט היום, לצערי זה בחוסר שליטה של משרד התקשורת.
מאיר שטרית: היה דיון שלם בוועדה על העניין הזה וזאת פשוט שערורייה המחירים שגובים על האינטרנט.
מאיר שטרית: מהירות הגלישה שהיא רחוקה כמו שמים וארץ מהמהירות שאפשר לקבל.
מאיר שטרית: אפשר לקבל 10 מגה ובקושי גולשים במגה אחד.
מאיר שטרית: בעולם כבר גולשים ב-100 מגה.
מאיר שטרית: בכנסת הזאת נעשה הרבה דיונים בנושא האינטרנט.
מאיר שטרית: הכוונה שלי לנסות לרשת אותם, וככל שאני יכול לעשות ליישר אותם בתחום האינטרנט.
מאיר שטרית: נראה לי שהחברות שמשתמשות היום באינטרנט רחוקות מלתת שירות ברמה הנדרשת בהשוואה של ישראל לעולם הערבי.
מאיר שטרית: בעיקר, כשאנחנו אמורים להיות מעצמת הייטק.
מאיר שטרית: אנחנו מפגרים אחרי עשרות רבות של מדינות במהירות הגלישה, במהירות ההעלאה, במהירות ההורדה, במחירים.
מאיר שטרית: יש שמים וארץ הבדל.
נאוה גלעד: אבל גם הנושא של המחשבים, להוזיל את המחירים לגמלאים.
אברהם מיכאלי: אז הוא יקנה לנכד שלו.
מאיר שטרית: הממשלה לא יכולה לכפות דבר כזה.
מאיר שטרית: אגב, לפני כמה עשרות שנים היו משלמים 100% מכס על מחשבים.
מאיר שטרית: כשמשה נסים היה שר האוצר ב-1982, הייתי אז חבר כנסת צעיר.
מאיר שטרית: אמרתי לו: נפלתם, על השכל?
מאיר שטרית: רוצים להגדיל את הטכנולוגיה בארץ ולוקחים 100% מכס?
מאיר שטרית: הוא אמר לי שיש 200 מיליון שקל הכנסת.
מאיר שטרית: הגשתי חוק לבטל את המכס.
מאיר שטרית: הלכתי לבדוק וביקשתי מיהושע מאור, שהיה מנכ"ל אי.בי.אם בארץ, שייתן לי ניתוח של 3 שנים אחרונות מי קנה מחשבים בארץ.
מאיר שטרית: מי שילם את המחירים בחלוקה לסקטורים.
מאיר שטרית: נדהמתי מהתוצאה.
מאיר שטרית: הסתבר ש-50% של קניות המחשבים בארץ ביצעה הממשלה.
מאיר שטרית: 30% היה הסקטור העסקי.
מאיר שטרית: זאת אומרת רק 20%, שזה האזרחים שילמו 100% מכס.
מאיר שטרית: חזרתי לשר האוצר ואמרתי לו: תסתכל על הנתונים, אתה משלם את רוב המכס.
מאיר שטרית: הוא אמר שאני צודק אבל הוא לא יכול לבטל אבל הוא רוצה להשאיר 10%.
מאיר שטרית: היתה לי ברירה להילחם על זה או להסכים איתו.
מאיר שטרית: אמרתי נשאיר 10% וכאשר יבוא שר אחר ננסה להוריד גם את ה-10%.
מאיר שטרית: החוק עבר כמו שביקשתי עם 10% מכס על מחשבים.
מאיר שטרית: עשיתי שתי טעויות.
מאיר שטרית: אחת, שהכנסתי בחוק רק מחשב אבל כל העזרים והציוד הנלווה עדיין גבו 100% מכס.
מאיר שטרית: לימים בייגה היה שר האוצר.
מאיר שטרית: אמרתי לבייגה: יש פה 10% מס על מחשבים ואני מציע להוריד את זה לאפס.
מאיר שטרית: בייגה היה בסדר ואמר שיבדוק.
מאיר שטרית: הוא חזר אלי והגענו להסכמה שנוריד את זה בלי חוק.
מאיר שטרית: הורדנו את זה באמצעות תקנה לאפס כולל כל אביזרי המחשב.
מאיר שטרית: אגב, זה מה שהכניס לארץ את הפלזמות חזק מאוד.
מאיר שטרית: כי לחבר'ה הישראלים יש קומבינציות.
מאיר שטרית: הם הביאו את מסכי הפלזמה בצורת מסך מחשב, היו קונים טיונר בחוץ, מרכיבים אותו פה בארץ בתוך הטלוויזיה והיתה לך טלוויזיה פטורה ממכס.
אברהם מיכאלי: עושים את זה עד עכשיו.
מאיר שטרית: עכשיו לא צריך כי המחירים ירדו מאוד.
מאיר שטרית: הדבר השני היה חוק נוסף שאושר של הגדלת הפחת על מחשבים.
מאיר שטרית: פעם זה היה 5 שנים, 20% לשנה ושינו את זה לשלוש שנים.
מאיר שטרית: זאת אומרת, תוך שלוש שנים, אם אתה עסק, אתה מזדכה על המחשב שלך.
מאיר שטרית: זה נתן אפשרות לעסקים לחדש את ציוד המחשב שלהם.
אברהם מיכאלי: צריך לעשות איזו חבילה למבוגרים דרך המשרד של לאה.
אברהם מיכאלי: כל מבוגר יקבל חבילה זולה.
אברהם מיכאלי: המגבלות שלך ייפתרו דרך המשרד.
מאיר שטרית: אני מוכן להגיש הצעת חוק פרטית, תדאגי שיאשרו את זה בממשלה.
לאה נס: כבר עכשיו אנחנו במשא ומתן עם חברה גדולה אבל אני לא יכולה להציג את זה.
שי פדר: אני לתת מספר דוגמאות שנתקלתי בהן.
שי פדר: אחת התלמידות לא ראתה את הנכדה שלה מעל לחצי שנה.
שי פדר: הנכדה שלה מטיילת במזרח הרחוק.
שי פדר: לימדתי אותה להשתמש בדואר אלקטרוני.
שי פדר: שלחנו לה מייל והיא קיבלה במייל חזרה תמונות עדכניות.
שי פדר: היא מאוד שמחה ועד היום היא מתכתבת איתה וגם אחרי שהיא חזרה מחוץ לארץ היא שומרת איתה על קשר.
שי פדר: קשיש קטוע שתי רגליים מתנייד בעזרת כסא גלגלים משתמש במחשב כמכונת כתיבה בלבד ולא ידע לערוך את הקבצים.
שי פדר: לימדתי אותו איך אפשר להיכנס לחשבון הבנק, לראות ולהדפיס יתרות בחשבון שלו, לקבל תוצאות של בדיקות דם באתר קופת חולים, התכתבויות במייל עם בני משפחה וחברים.
שי פדר: פתחתי לו עולם שלם שהוא יכול היה להמשיך בו.
שי פדר: בשבוע שעבר התקנו לו סקייפ ומחכים לקבל את כתובת הסקייפ כדי שיוכל להתכתב עם קרובי משפחה בצרפת.
שי פדר: לפני מספר שבועות נחשפתי לחוברת לימוד של איגוד האינטרנט הישראלי המיועדת ספציפית למבוגרים.
שי פדר: החומר של הערכה כולל דפי למידה ותרגול שעוזר לתלמיד לתרגל לבד את החומר שנלמד.
שי פדר: הערכה מלמדת דרכים כיצד לזכור ולהגיע לאתר שמעניין את הקשיש, הפנייה לאתרים המתאימים ורלוונטיים.
מאיר שטרית: אני מציע שלא ניכנס לפרטי פרטים.
מאיר שטרית: העיקרון ברור, אני מאוד מודה לך.
שי פדר: רציתי להעיר משהו בקשר לדיור מוגן.
שי פדר: אני נתקלתי בבעיה שרציתי ללמד אישה קשישה בדיור מוגן אבל לא נתנו לה מפני שיש להם את המחשבים שלהם.
שי פדר: תרדי למטה, תשלמי פר שעה ואלה עלויות אדירות.
שי פדר: הבן שלה הביא לה מחשב נייד אבל לא נתנו לה להשתמש ולא אפשרו לה להתחבר לטלפון שיש לה בחדר.
שי פדר: יש להם למטה מחשבים, שתרד למטה ותקנה שעות ותלמד למטה.
לאה נס: עכשיו יש חוק דיור מוקדם אז צריך באמת להסתכל על הסעיף הזה.
שי פדר: אם אפשר היה להכניס חוק שהם יהיו חייבים לתת את זה ללא תשלום כי זה לא עולה להם כמעט, זה יפתור את הבעיה.
מאיר שטרית: איזה מקום זה היה?
שי פדר: דיור מוגן בראשון לציון.
אברהם מיכאלי: תעביר לנו את השם ואנחנו נטפל בזה.
מאיר שטרית: תביא לי את הפרטים ואשמח לבדוק את העניין.
מאיר שטרית: רוני בן אבו, מנהל תוכן להב"ה.
רוני בר-און: כמו שאתם יודעים, להב"ה היא גוף ממשלתי, היא המוביל בארץ בצמצום פער דיגיטאלי.
רוני בר-און: הוא מתופעל וממומן על-ידי משרד האוצר.
רוני בר-און: אופן ההפעלה שלו הוא על-ידי מרכזי תקשוב שנמצאים בפריפריה, מצפת ועד לבאר-שבע.
רוני בר-און: כרגע יש לנו 13 מרכזים שפועלים מ-8 בבוקר עד 22:30.
רוני בר-און: בימים האלה נפתחים עוד 17 מרכזים.
רוני בר-און: בסוף השנה נגיע ל-30 מרכזים.
מאיר שטרית: למה רק עד באר שבע?
מאיר שטרית: מה עם ירוחם ודימונה?
רוני בר-און: דימונה נמצאת בשלבי בנייה.
מאיר שטרית: רק עכשיו?
רוני בר-און: רק עכשיו השר החליט לפתח ולהרים את הפרויקט.
מאיר שטרית: להב"ה קיימת הרבה שנים.
מאיר שטרית: מה עם קרית שמונה?
מאיר שטרית: חצור?
מאיר שטרית: בית שאן.
רוני בר-און: בשלב הבא.
מאיר שטרית: האבסורד הוא בסדר העדיפויות.
רוני בר-און: על פי מדד וסדר עדיפויות שנקבעו - - -
מאיר שטרית: מי קבע את סדר העדיפויות העקום הזה?
רוני בר-און: המנכ"ל.
רוני בר-און: זה יהיה בפעם הבאה.
מאיר שטרית: לא לחינם עמדו לסגור את להב"ה לפני כמה שנים.
מאיר שטרית: שנו את סדרי העדיפויות, תסגרו כמה מרכזים שעובדים בארץ ותעברו לפריפריה.
רוני בר-און: אבל כל המרכזים שקיימים כרגע הם בפריפריה: בית שאן, טבריה.
רוני בר-און: ה-13 שקיימים הם רק בפריפריה.
מאיר שטרית: בחצור ובקרית שמונה יש?
רוני בר-און: בחצר עדיין אין ובקרית שמונה יהיה בשנה הבאה.
מאיר שטרית: בתל- אביב יש?
מאיר שטרית: אור יהודה?
רוני בר-און: באור יהודה יש.
רוני בר-און: יש ברמלה, אור יהודה, צפת.
מאיר שטרית: רחובות?
רוני בר-און: ברחובות אין.
רוני בר-און: יש לנו בבית שאן, בנתיבות.
מאיר שטרית: איפה שהיו חברי מרכז חזקים.
לאה נס: כשהיית שר אוצר.
מאיר שטרית: כשהיה שר אוצר אחר.
מאיר שטרית: שיבצו מדריכים וחברי מרכז מטהרת הליכוד אחד לאחד.
מאיר שטרית: הייתי אז בליכוד.
מאיר שטרית: חברי ליכוד אחד אחד שלחלקם לא היה מושג ירוק איך מדליקים מחשב.
רוני בר-און: זאת היסטוריה, מאז היתה ביקורת של החשב הכללי.
מאיר שטרית: אני עמדתי לסגור את זה כשהייתי עם נתניהו.
מאיר שטרית: ואז אמרנו שיעשו סדר.
רוני בר-און: לעניינו, מרכזי להב"ה עובדים כרגע מ-8 בבוקר עד 22:30 כשאנחנו נותנים שירותים לכלל האוכלוסייה.
רוני בר-און: אני יכול להגיד שהאוכלוסייה הבוגרת, שזה הגיל השלישי, הם נתח די גדול במרכזים שלנו, לאור העובדה שהם פנויים.
רוני בר-און: הם מגיעים ואפילו בימים קבועים.
רוני בר-און: בכל מרכז יש בממוצע כ-50 מחשבים.
רוני בר-און: במרכזים החדשים בעפולה, טבריה ארד, הגענו ל-70-80 מחשבים.
רוני בר-און: בכל מרכז כזה יש 4 מדריכים, מתנדבים ומנהל מרכז.
רוני בר-און: אנחנו מגיעים לצוות די גדול שמפעיל את המרכז מהבוקר עד הערב.
רוני בר-און: האוכלוסייה הבוגרת פוקדת אל להב"ה לאורך רוב שעות היום.
רוני בר-און: יש לנו גם קורסים יעודיים, במיוחד לאותן אוכלוסיות.
רוני בר-און: הם נקראים הקבועים, כי הם מגיעים באופן קבוע למרכזים.
רוני בר-און: עכשיו אנחנו עובדים יחד עם המשרד לאזרחים ותיקים, לבנות תכנית ייעודית שתגבש ברמה הרבה יותר מקיפה.
לאה נס: אנחנו רוצים שמי שעובר את הקורס יקבל הנחה ברכישת המחשב.
עופר אלוביץ: חשוב שהקנייה של המחשבים תהיה לפני הקורס ולא אחרי הקורס אחרת הוא לא יכול לתרגל בבית את מה שהוא למד.
עופר אלוביץ: אני הקמתי מיזם שלי לפני כמה חודשים של לימוד הגיל השלישי למחשבים.
עופר אלוביץ: למיזם קוראים "לומדים עכשיו".
עופר אלוביץ: יש לי גם אתר באינטרנט.
עופר אלוביץ: אני גם מלמד בבתי אבות.
עופר אלוביץ: יש לי כבר חוזה עם שתי מכללות במרכז שהן בעצם משווקות את זה לגיל השלישי.
עופר אלוביץ: אם כבר ניתנה לי זכות הדיבור אני רוצה להוסיף משהו קטן.
עופר אלוביץ: חשוב לי לציין, וזאת בעיה שיש לי עם כמה לקוחות פרטיים.
עופר אלוביץ: עוד לפני האינטרנט ולאן הם גולשים, קיימת הבעיה של אפשרות חיבור לאינטרנט מול הגופים הגדולים כמו נטוויזן, קווי זהב וכדומה.
עופר אלוביץ: בשבוע האחרון יצא לי לריב איתם בשם לקוחה, על איזה חוזה שביכול החתימו את הלקוח.
עופר אלוביץ: מה זה החתימו?
עופר אלוביץ: שלחו לה למייל.
עופר אלוביץ: כשהשיחה הזאת נעשתה האדם לא ידע מה זה מייל ובטח לא לתפעל מייל, וסירבו לשלוח לה את החוזה.
עופר אלוביץ: אם אפשר לחוקק חוק שיחייב את החברות האלה לשלוח בדואר ולא במייל.
עופר אלוביץ: דבר שני, להחתים אותם על חוזה יותר קצר.
קריאה: הם פותחים לך חשבון מייל שאתה בכלל לא מודע לקיומו ושולחים לך חשבונות למייל.
עופר אלוביץ: היתה לי לקוחה בת 80, צלולה לחלוטין, לומדת מקסים, אבל לא ידעה כלום.
עופר אלוביץ: היא קנתה מחשב פעם ראשונה ואמרו לה ששלחו לה במייל.
עופר אלוביץ: אני צריך לריב בשמה עם מנהל לקוחות בנטוויזן על-מנת לבטל את החוזה.
מאיר שטרית: אני יכול לספר מניסיוני האישי.
מאיר שטרית: קראתי פרסומת באינטרנט שנטוויזן מציעה טלפון קווי שעובד דרך האינטרנט.
מאיר שטרית: אתה משלם עבור 3,000 דקות בחודש 49 שקלים.
מאיר שטרית: יש לי טלפון בבית ואמרתי שאני אנסה.
מאיר שטרית: אמרו לי שזה לניסיון ל-3 חודשים ואם אני נשאר אחרי 3 חודשים אז אני נשאר להיות קבוע.
מאיר שטרית: הזמנתי טכנאי שלהם הביתה, עשה סידורים, התחבר לרשת האינטרנט, התקין שני טלפונים, שילמתי על שני המכשירים.
מאיר שטרית: אחרי שהוא גמר להרכיב את הכול הוא נתן לי לחתום על החוזה.
מאיר שטרית: זה חוזה של 15 עמודים.
מאיר שטרית: קראתי את החוזה ואז אמרתי לו: נראה לך שאני אחתום על חוזה כזה, הרי אני בתקופת ניסיון?
מאיר שטרית: אני לא רוצה לחתום על חוזה כזה.
מאיר שטרית: אמרתי שאני בתקופת ניסיון ועוד לא החלטתי שאני לוקח את זה.
מאיר שטרית: הוא אמר: אני מצטער, אני לא יכול להשאיר את זה בלי שתחתום.
מאיר שטרית: הוא התקשר ליועצת המשפטית שניסתה לשכנע אותי לחתום על חוזה.
מאיר שטרית: היא אמרה שאם אני לא אחתום על החוזה הם יפרקו.
מאיר שטרית: אמרתי שיפרקו.
מאיר שטרית: הוא פירק את כל המחשבים ולקחו את הכול.
מאיר שטרית: הם אמרו שיזכו אותי על מה ששילמתי.
מאיר שטרית: כעבור חודש לא מגיע זיכוי.
מאיר שטרית: לא רק שלא מגיע זיכוי, עד היום במשך 5 חודשים אני מקבל חיוב על שימוש בקו הטלפוני שלא קיים אצלי.
מאיר שטרית: צלצלתי פעם אחת, התנצלו.
מאיר שטרית: בחודש הבא הגיע עוד פעם חיוב.
מאיר שטרית: דבר כזה קורה לי שאני מבין אז מה קורה לאדם תמים?
מאיר שטרית: זאת פשוט שערורייה.
מאיר שטרית: אדם שקונה משהו הוא צריך להבין מה הוא חותם, לדעת מה העלויות בצורה מפורטת כדי שלא ירמו אותו.
מאיר שטרית: לצערי מרמים הרבה מאוד אנשים בהרבה כסף.
מאיר שטרית: יש את הגנת הצרכן, זה התפקיד שלהם לבדוק את החוזים הללו ולהכריז עליהם כהסדר כובל.
מאיר שטרית: מבחינה ממשלתית, היכולת לטפל בזה הוא מאוד פשוט.
מאיר שטרית: בשביל זה יש שר לענייני אינטרנט במשרה מלאה.
מאיר שטרית: תמי גרין מהתכנית הרב דורית, בבקשה.
תמר גרין: התכנית קיימת מעל 10 שנים.
תמר גרין: היא נולדה במשרד החינוך.
מאיר שטרית: רוני, אני רוצה שנקיים דיון בוועדה בנושא להב"ה.
מאיר שטרית: אני רוצה דוגמאות ולהרחיב יותר על להבה.
נאוה גלעד: אני מליצת יושר על להב"ה, אנחנו עושים איתם פרויקטים מדהימים.
תמר גרין: אני רוצה לברך ביום חגיגי זה את המשרד לאזרחים ותיקים.
תמר גרין: התובנה היפה שעשיתם היא שלא המצאתם שום גלגלים.
תמר גרין: לקחתם תכניות שהן בחלקן כבר קיימות ורצות ונתתן להן את הדחיפה ואת המיקום.
תמר גרין: תכנית כזאת שקיימת מעל 10 שנים ונולדה במשרד החינוך.
תמר גרין: רוני דיין ממנהל מדע וטכנולוגיה הוא האבא והאמא של התכנית.
תמר גרין: נאוה דיברה על שיתוף הפעולה וזה מה שאני רוצה להדגיש.
תמר גרין: תראו מה קרה כאן במקריות מוזרה.
תמר גרין: נאוה מאפשרת לנו את החוברת למידה.
תמר גרין: להב"ה מאפשרת לפעמים מקומות.
תמר גרין: ברגע שיש שיתופי פעולה, הדברים עובדים בין כולם.
תמר גרין: תכתבו בגוגל קשר בין דורי ותראו מאות אתרים.
תמר גרין: 400 בתי ספר כבר לקחו חלק והכל חינם אין כסף.
תמר גרין: היום כולם תופסים טרמפ על המבוגרים כי הבינו איפה הכסף נמצא.
תמר גרין: הכול בחינם, מגיעים לכולם ועושים את זה כמו שצריך.
תמר גרין: לקח לי 5 שנים לשכנע את אמא שלי להצטרף לתכנית.
תמר גרין: יש לי שגיאות כתיב, לא נעים לי וכל הסיפורים.
תמר גרין: בסוף היא באה.
תמר גרין: היום יש בסלון תמונה שלה עם החניכה שליוותה אותה.
תמר גרין: דיברנו הרבה על אינטרנט.
תמר גרין: אנחנו חיברנו את זה עוד מדרגה.
תמר גרין: זה לא האינטרנט, זה מה שפרופסור עדנה אפק אמרה על הפתגם: כשקשיש הולך לעולמו, ספריה שלמה עולה באש.
תמר גרין: זה השימוש ופה חיברנו את האינטרנט ושימור ותיעוד המורשת.
תמר גרין: במקום לדבר אני רוצה להראות סרט.
תמר גרין: במקרה, הסרט הזה הוא מחווה לביטוח הלאומי.
תמר גרין: סיפור אישי של נתינה על נתינה.
תמר גרין: התלמידים החליטו להפתיע את מתנדבי הביטוח הלאומי ועשו למתנדבים של הביטוח הלאומי קשר רב דורי ולימדו אותם מחשבים.
תמר גרין: אז סגרנו מעגל.
תמר גרין: הגמלאים בעצמם יצרו את הסרט.
תמר גרין: מוקרן סרט
תמר גרין: האנשים שראיתם הם גמלאים בוגרי תכנית הקשר הרב דורי.
תמר גרין: שהם בעצמם, בגלל שהם למדו טכנולוגיות, למדו גם לערוך סרטים והם עשו את הסרט.
תמר גרין: הידד לגמלאים, האזרחים הוותיקים.
מאיר שטרית: שאלו פעם: האם אלוקים יכול לעשות כל דבר על יהי הציווי "לו יהי", מה הוא עושה בזמן הפנוי שלו?
מאיר שטרית: אחד הרבנים אמר שבזמן הפנוי שלו, כל זמנו של אלוהים מוקדש לשידוך בין אנשים.
מאיר שטרית: הדבר הכי קשה זה לעשות שידוך בין האנשים.
מאיר שטרית: אני חושב שהיה דיון מעניין שהאיר פנים אחדות בתחום הטיפול בנושא הקשישים והאינטרנט.
מאיר שטרית: אני מודה לסגנית השר, דוקטור לאה נס, על העלאת הנושא לסדר היום של הכנסת במסגרת היום הבינלאומי של יום הקשיש.
מאיר שטרית: בימים אלה שאנחנו חיים בהם, לא רק שיש חשיבות לשימוש במחשב כי זה פורץ דרך ופותח חלונות רבים לקשישים.
מאיר שטרית: לדעתי צריך לחשוב על איזה סטרטאפ על הגנה על הקשישים מפני פגיעה בקשישים באמצעות מחשב.
עופר אלוביץ: אנחנו עובדים על תכנית לעשות איזו פינה על הגנה.
מאיר שטרית: אני מדבר על הגנה פיזית.
מאיר שטרית: משהו שאנשים יפחדו לתקוף קשיש.
מאיר שטרית: אני אתן לך רעיון לסטרטאפ.
מאיר שטרית: תיאורטית אפשר להציב מצלמה בבית של הקשיש וברגע שמישהו נכנס, זה משדר למוקד או לבן משפחה.
עופר אלוביץ: יש ייעוץ רפואי באמצעות מצלמות.
נחמן פלוטניצקי: זה גם היה בדיון בכנסת לפני שנתיים, על ביטחון של קשישים.
נחמן פלוטניצקי: אז הראינו שורה שלמה של אמצעים, החל מעיניות, אבל בעיקר מצלמות.
נחמן פלוטניצקי: מתקינים מצלמות סמויות בחדרי המדרגות.
נחמן פלוטניצקי: היום זה אלחוטי ומאוד פשוט והמחירים זולים.
מאיר שטרית: אפשר להתקין אבל לא מתקינים.
מאיר שטרית: אני יכול להראות לך במחשב כל נקודה שאתה רוצה לראות בעולם.
לאה נס: לחצני המצוקה זה מאוד מפותח.
לאה נס: יד שרה עושה את זה עם הרבה גופים.
לאה נס: אנחנו עושים את זה עם קהילות תומכות.
מאיר שטרית: מי מגיב ללחצן המצוקה?
לאה נס: יש מוקדנים.
לאה נס: יש אב בית שמקבל את הפנייה.
נאוה גלעד: האם לא נצא עם איזו קריאה או בקשה לאותו צורך שהעלה שי: מחשבים, אינטרנט?
נאוה גלעד: משהו שייתן איזה פיתרון לעלויות.
מאיר שטרית: אנחנו תומכים בקריאה של ידידתנו מאיגוד האינטרנט, נאוה גלעד, שהממשלה אכן תיתן יד להפחתה של מחירי מחשבים, הנחה לקשישים.