GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר חקאק: יש שיפור בזה, ככל שהסיב מגיע יותר קרוב ללקוח, כך המהירות עולה.
מאיר שטרית: אבל-?
יאיר חקאק: היא אף פעם לא תעלה למהירות מהירה במיוחד.
מאיר שטרית: אלא אם ישימו סיבים אופטיים לבית.
יאיר חקאק: כן, נכון.
מאיר שטרית: זה מה שעושים בעולם.
יאיר חקאק: הוט הולכת על פרויקט מקביל, קצת שונה אבל, שנקרא UFI, שזה בעצם שדרוג התקן של רשת הכבלים לתקן חדש שנקרא אוקסיס 3, שהיא גם מאפשרת מהירות של עד 100 מגה ביט לשנייה, אל הלקוח.
יאיר חקאק: יש פריסה נרחבת, עדיין אין כיסוי כלל ארצי.
יאיר חקאק: בבזק אנחנו מדברים על עצם הפריסה של הארונות ברחובות, בהוט אנחנו מדברים על כך שהרשת היום היא אמנם זמינה לכל הלקוחות, אבל יידרשו הרבה מאוד השקעות כדי לעמוד בביקושים.
מאיר שטרית: כי גם שם לא מגיעים מארונות הפיצול לבתים בסיבים שיכולים להעביר את המהירות הזאת, גם לא בהוט.
מאיר שטרית: אותו דבר בדיוק.
יאיר חקאק: עכשיו נדבר קצת על מגמות עולמיות, מה שקורה בעולם.
יאיר חקאק: כמו  שאמר יושב-הראש, ספקי התקשורת בעולם פורסים סיבים עד בית הלקוח והדבר מביא כמובן לקצבים הרבה יותר גבוהים ממה שאנחנו מכירים בישראל, לדוגמה – ג'יגה ביט, אינטרנט במהירות של ג'יגה ביט לשנייה וההורדה המשמעותית ביותר במחיר למגה ביט.
יאיר חקאק: כי בסופו של דבר, זה המוצר, המוצר הוא כמה מגה ביט אני מקבל וכמה אני משלם עליהם, לדוגמה, וזו דוגמה שעלתה בגלל שהיו לנו כמה דיונים עם עמיתינו הלטבים, בריגה שבלטבייה, ניתן לרכוש אינטרנט מהיר מאוד, 500 מגה ביט לשנייה, במחיר של כ- 25 אירו לחודש.
יאיר חקאק: אני חייב להגיד שיש דברים בלטבייה שלא היינו מאפשרים אותם בישראל, לדוגמה אפשר להשחיל קווים מגג לגג וכל מיני דברים שהקלו על הפריסה, אבל עדיין, הפער מדבר בעד עצמו, אני חושב.
מאיר שטרית: אצלנו לא צריכים, יש תשתיות מתחת לקרקע, אבל צריכים להשתמש בהן נכון.
יאיר חקאק: ודבר שני, וזה גם נדון עכשיו בין היתר בוועדת חייאק, שרגולאטורים אירופאיים מחייבים גישה לקנים של מפעילים ותיקים וספקי תשתית אחרים, לדוגמה חברת החשמל, חברת המים, תאגידי הביוב וכו', כדי לאפשר לספקים להעביר תשתיות בתוך הדברים האלה.
יאיר חקאק: איך זה מתבטא בישראל?
יאיר חקאק: באמת יש את הפרויקט של חברת החשמל, אני מצטט מהחלטת הממשלה – להתיר לחברת החשמל לפעול בתחום התקשורת, תתקשר עם בעלי רישיונות בלבד, זאת אומרת חברת החשמל תהיה מה שאנחנו קוראים ספק ספקים, היא תשרת ספקים אחרים, התקווה היא ספקים אלטרנטיביים.
יאיר חקאק: שר התקשורת רשאי לאשר לחברות התקשורת להתקשר עם לקוחות עסקיים גדולים, אבל זה לא מוקד הדיון.
יאיר חקאק: לצורך בחינה של האספקטים, בעיקר הטכנולוגיים, אבל גם אחרים, חברת החשמל ביצעה ניסוי בקריית שמונה, היא חברה 150 משתמשי קצה, משקי בית, במהירות של 100 מגה.
יאיר חקאק: היא חיברה בית-ספר במהירות של 200 מגה, והשותפים בניסוי היו גם חברות ה- ISP, כל מיני ספקי ציוד, באמת פיילוט יחסית מצומצם אבל מאוד חשוב, כציון דרך בהתפתחות הטכנולוגיה הזאת בישראל.
יאיר חקאק: והמשרד מתקדם לקראת מתן רישיון קבע לתאגיד הזה של חברת החשמל, לפעול כספק ספקים.
יאיר חקאק: נדבר קצת על היישום של ועדת גרונאו, שזה בעצם מתבצע דרך ועדת חייאק.
יאיר חקאק: בעקבות המלצות דו"ח ועדת גרונאו, שאומצו, המשרד פועל להקים שוק סיטואני על-מנת להגביר את התחרות.
יאיר חקאק: מונתה ועדה ציבורית, ועדת חייאק, והיא צפויה לקבוע את המוצרים הסיטונאיים שיסופקו, את מערך התעריפים הסיטונאיים וכדי שלא ייווצר מצב של מערכת תמחור לא אחידה, גם לקבוע את המחירים הקמעונאיים לחברת בזק, כדי שהמערכת הזאת תהיה מאוזנת.
יאיר חקאק: ספקים אלטרנטיביים יוכלו לספק ללקוח פיתרון הכולל גם שירותי תשתית, זאת אומרת בגדול, כאיזה שהוא כותרת, אפשר להגיד שהמעבר לשוק הסיטונאי מסמל את תחילתו של סופו של המודל המפוצל.
יאיר חקאק: זאת אומרת שכל ספק באשר הוא יוכל לרכוש עבור הלקוח תשתיות מבזק ומהוט, ומחברת החשמל ומכל הספקים שיגיעו עד לבתים ולהציע ללקוח חבילה אחת, לשרת אותו במוקד אחד, גם עם השיפור בשירות שהדבר הזה יביא וגם עם הירידה בעלויות.
יאיר חקאק: הוועדה אמורה להגיש המלצות בחודשים הקרובים ואז ישר לשלב היישום.
מאיר שטרית: יש למשרד התקשורת איזה יעד מה מהירות הגלישה שאתם רוצים שתהיה בישראל?
משה כחלון: יש, ודאי.
יאיר חקאק: כמו שאמרתי, זה לא מוקד הדיון, אבל נדבר קצת על האינטרנט הסלולארי בישראל, שהוא גם צובר תאוצה והוא חשוב.
יאיר חקאק: הגישה הופכת ליותר נפוצה, אני מבין שיושב-הראש יכול להעיד על זה בעצמו עם האייפד, זאת אומרת ככל שהחוויה יותר טובה במכשיר, כך המוצר הופך ליותר אטרקטיבי.
יאיר חקאק: אנחנו זוכרים מלפני שלוש-ארבע שנים את טלפוני הוואפ שהיו מאוד מעצבנים, היום החוויה היא כמעט מלאה מבחינת המשתמש.
יאיר חקאק: יש כ- 4.3 מיליון מנויי דור שלישי בישראל, שזה נתון מאוד חשוב, מאוד גבוה, במונחים בינלאומיים.
יאיר חקאק: 44% מכלל מנויי הסלולאר בארץ, משתמשים פוטנציאליים, הקצבים שאנחנו מגיעים אליהם היום.
מאיר שטרית: הם משלמים גלישה, בין אם הם רוצים או לא רוצים.
יאיר חקאק: כן, על זה אני מציע שתשאל את הספקים שמופיעים כאן היום.
מאיר שטרית: שר התקשורת אחראי על העניין.
יאיר חקאק: זו אכן בעיה והמשרד פועל לתקן את המצב הזה.
יאיר חקאק: הקצבים מגיעים היום עד כ- 7 מגה ביט לשנייה, בגלישה הסלולארית.
יאיר חקאק: בעתיד הנראה לעין, אנחנו מדברים על מעבר לרשתות מדור רביעי, מה שנקרא LTE – Long term evolution, שאנחנו מדברים שם על קצבים של על 50 מגה ביט לשנייה, שזה באמת חוויה ניידת אחרת ממה שאנחנו מכירים היום.
יאיר חקאק: היום האינטרנט על המכשיר הסלולארי הוא לא כל-כך תחליף לאינטרנט הביתי, אבל יש כ- 230,000 חיבורי אינטרנט סלולארי ייעודיים, מה שאנחנו קוראים אצלנו במשרד דונגלים, זאת אומרת כל מיניה תקני USB כאלה, שמחברים למחשב הנייד או ראוטר סלולארי, שמחליף את האינטרנט בבית ויש 230,000 כאלה, לנתוני סוף 2009.
יאיר חקאק: בראש סדר, אחד מהדברים בראש סדר העדיפויות של המשרד, זה כמובן להגביר את התחרות בתחום הסלולאר, ולכן המשרד עורך בימים אלה מכרז למפעיל סלולארי חדש שיאפשר גם למפעיל חדש להציע שירותים רחבי פס.
יאיר חקאק: אז אנחנו, זאת אומרת המשרד דוגל בשיטה של כמה שיותר תחרות, ככה יותר טוב ולכן הוא פועל גם בכיוון הזה.
מאיר שטרית: איפה עומד העניין של מפעילים וירטואליים?
יאיר חקאק: מפעילים וירטואליים הוענקו להם רישיונות, הוענקו, אם אני לא טועה, כבר שמונה או תשעה.
מאיר שטרית: אני מבין שחסמי הכניסה זה שהקישוריות עוד לא ירדו.
מאיר שטרית: הקישוריות אמורות לרדת מתי?
יאיר חקאק: ב- 1 לינואר.
מאיר שטרית: ואז אולי ייכנסו החבר'ה האלה?
יאיר חקאק: אבל המספר הזה כבר ידוע.
יאיר חקאק: זאת אומרת, אפשר כבר לנהל משא ומתן על-סמך המספר הזה.
מאיר שטרית: אז למה הם לא נכנסים?
יאיר חקאק: הם עדיין בתקופה של ניהול משא ומתן עם בעלי התשתיות.
יאיר חקאק: אם לא יגיעו להסכמים, השר ייקבע.
יאיר חקאק: תודה רבה.
מאיר שטרית: אדוני השר, הנה ההזדמנות.
מאיר שטרית: והייתי מבקש אם אפשר התייחסות גם לעניין של העברה של אחת הבעיות הקשות שיוצרות אצלנו צוואר בקבוק, זה הכבל התת-ימי, שבעצם אל"ף, עולה מיליונים לחברות ה- ICP, כי הם צריכים לשלם לבעלי הכבל הזה הרבה מאוד כסף בשביל להעביר את התעבורת, ובי"ת, זה לא מספיק בשביל לעשות את התעבורת של ישראל מכאן לחוץ לארץ, האם יש לכם איזה שהיא כוונה בעתיד לעשות משהו בעניין של העברה, כדי לפתוח באמת את האפשרויות לאזרח.
משה כחלון: אדוני, היושב-ראש.
מאיר שטרית: התלמידים צריכים לצאת וברשותך, אחד התלמידים ביקש לשאול שאלה, מאחר והם באים לכנסת, אנחנו רוצים לשתף אותם, בבקשה.
אביב: מה אתה בדיוק רוצה לעשות בנוגע לקבל התת-ימי שהוא הבעיה העיקרית בנושא?
אביב: בעצם, כל העיקר של המחירים מול מה שאתה מקבל באמת, הרבה מזה מתנקז בתוך הכבל התת-ימי הזה.
אביב: איזה כוונה יש פה לעשות, איזו פעולה, כדי לשפר את המצב.
משה כחלון: שוב, בוקר טוב לכולם.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מודה לך על הדיון הזה, באמת, כל דיון שאנחנו עושים פה, יוצא ממנו משהו.
מאיר שטרית: פעם שעברה היה חברת החשמל.
משה כחלון: היה חברת החשמל, שניגע גם בקצרה.
משה כחלון: אני לא אדבר כעת, לא על חשיבות האינטרנט, לא חשיבות הגלישה, לא על חשיבות הצמיחה, אני חושב שכולנו יודעים את זה וזאת המטרה גם שיושב-ראש הוועדה לוקח את הנושאים האלה ומסייע לנו לקדם אותם.
משה כחלון: אביב, אני אשיב לך, כי פשוט זה אצלי בסדר.
משה כחלון: אין ספק וזה ודאי ויכולים לתקוף אותי כמה שרוצים, הכשלים הם בעקבות חוסר תחרות.
משה כחלון: כשיש אצלך ברחוב חנות אחת שמוכרת מוצר מסוים ורק היא, אותה חנות לא תשקיע כי היא יודעת שאתה שבוי אצלה, היא יודעת שאתה תבוא לרכוש רק ממנה, כי אין לך משהו אחר.
משה כחלון: זה כשל שוק שהתפקיד של המדינה להתערב, כשהכשל הזה נוצר.
משה כחלון: זה נכון, כבל תת-ימי יש אחד, וזה לא בריא למדינה, אפילו לא מבחינה ביטחונית, ולא מבחינה עסקית ולא מבחינה כלכלית, שיהיה מוצר כל-כך חשוב שהוא רק אחד ואחד זה בגדר של מונופול, מן הסתם.
משה כחלון: נכנסתי לתפקיד, התחלתי ללחוץ לכיוון הזה, לתחרות בסלולאר, בכל התחומים שאנחנו מכירים, וגם בזה.
משה כחלון: אתמול בלילה הודיעו לי בזק בינלאומי שמתחילים בשבוע הבא לפרוס כבל נוסף, לדעתי תוך שנה וחצי זה יסתיים, יש שם השקעה של 100 מיליון שקל, שזה דבר מבורך ואני רוצה לברך אותם על זה.
משה כחלון: יש חברה נוספת, שתפרוס בתקופה הקרובה, גם כבל, אז אנחנו נמצא את עצמנו בשנה וחצי הקרובות, עם שלושה כבלים.
משה כחלון: זאת אומרת, זה ישלש את עצמו ואין לי ספק שזה יגרום לתחרות יותר טובה, יפחית מחירים וייתן שירות ומהירויות יותר טובות.
מאיר שטרית: אולי כדאי לעשות את זה ביחד, זה יעלה להם יותר זול, אם פורסים שני כבלים באותו אמצעי.
משה כחלון: לא לא, עזוב, אל תחבר אותם ביחד, גם ככה אנחנו, גם כשאנחנו לא נותנים להם להיות ביחד, אנחנו בבעיה.
משה כחלון: אז ניתן להם להיות ביחד, השם ישמור.
משה כחלון: בוא נשאיר את זה ככה, שמע לי, מאיר, בוא נשאיר את זה ככה.
משה כחלון: שיהיו רחוקים האחד מהשני, כמה שיותר.
משה כחלון: אם אנחנו רוצים לקדם את התחרות.
משה כחלון: אז זו הבשורה שיש לנו להבוקר, לגבי התשתיות ולגבי הפריסה של הכבל תת-ימי.
משה כחלון: אני חוזר להתחלה, הבעיה היא תחרות וכדי לקדם את נושא האינטרנט, באמת את התשתיות, זה יותר התשתיות מאשר ה- ISP.
משה כחלון: ISP אנחנו יכולים לספק, המדינה הזאת יודעת לספק כמה שאנחנו רוצים, יש פה את המוחות הטובים ביותר ויש פה את המתכנתים ובאמת את החבר'ה מהמשובחים בעולם ואנחנו מסוגלים.
משה כחלון: אין פה תשתיות.
משה כחלון: ולכן, לכן הנושא הזה של תשתיות, אנחנו קידמנו את נושא חברת החשמל להכניס תחרות, כפי שאמר יאיר, אנחנו, ועדת חייאק כעת עובדת אז איך ליישם.
משה כחלון: ועדת גרונאו אמרה שצריך לעשות א', ב', ג', אבל איך, מבחינה טכנית, וכלכלית, עובדים על זה, עובדת על זה ועדת חייאק, וגם מסתיים בתקופה הקרובה המנדט שלה לא יותר מדי ארוך.
משה כחלון: ולכן הנושא הזה של חברת חשמל, לדעתי ייתן דחיפה גדולה מאוד.
משה כחלון: אני הודעתי למנכ"ל חברת החשמל שאני מבקש שהפריסה תהיה אוניברסאלית, לכל מדינת ישראל, כי אם כבר המדינה החליטה להתערב במשהו, אדוני היושב-ראש, צריך להיות לו גם אלמנט בנוסף לאלמנט כלכלי, צריך להיות פה גם אלמנט חברתי.
משה כחלון: ואם מדינה נותנת לחברה שלה רישיון היתר, אנחנו צריכים שאותו נער בקריית שמונה, שעשינו אצלו את הניסוי בבית, וזה היה ניסוי מוצלח בצורה בלתי רגילה ואותו נער במצפה רמון או באילת או באופקים, יקבל את מה שהחברות העסקיות לא רוצות לתת, מטעמים כלכליים.
משה כחלון: והחברות העסקיות שאף אחד לא יספר שום סיפור, הם מסתכלים עלינו דרך הדולר, לא דרך הכלכלה של מדינת ישראל, לא דרך החינוך, רק דרך הדולר והמאבק שלי אתם הוא יום-יומי, יום-יומי, כדי לספק שירותים אוניברסאליים, כדי להגיע למקומות שהם לא רווחים ואני מודה, יש פה, לא יודע אם לקרוא לזה מלחמה, אבל מאבק קשה.
משה כחלון: מאבק קשה, ולכן המדינה נכנסה.
משה כחלון: המדינה לא התעוררה בבוקר, והחליטה להיכנס לנושא של תשתיות.
משה כחלון: אם לא היה פה כשל והנה עד היום אנחנו במלחמה עם בזק ועם הוט על שוק סיטונאי, שאתה הערת עליו, אדוני יושב-הראש, בצדק.
משה כחלון: הן נלחמות.
משה כחלון: ואתם יודעים מה התשובה של החברות היתה עכשיו לחברת החשמל?
משה כחלון: אף אחד לא בא אלי ואומרים – אדוני השר, אנחנו נפרוץ ואנחנו נעשה.
משה כחלון: הלכו לבג"צ לבלום את זה.
משה כחלון: זאת הפעולה התחרותית שלהם.
משה כחלון: אתמול קיבלתי מכתב מהוט, בזק כבר בדרך, זה מה שיש להם לעשות.
משה כחלון: לא להגיד – אולי אנחנו נהיה יותר טובים.
משה כחלון: תנו לנו צ'אנס.
משה כחלון: הולכים לבג"צ, לבלום את זה.
משה כחלון: כדי להישאר במצב הזה.
משה כחלון: המצב הזה הוא נוח להם.
משה כחלון: אנחנו לא ניתן את זה.
משה כחלון: אנחנו לא ניתן את זה, אנחנו נפרוש את התשתיות האלה, זה יגיע לכל בית במדינת ישראל, אנחנו ניתן ונספק, ואדוני היושב-ראש, אתה שאלת על יעדים, אני אומר לך, היעדים שלנו הם 100 מגה לכל בית, גם הם יכולים לתת 100 מגה לכל בית.
משה כחלון: אבל כמו שאמרתי, צריך לקחת משכנתה כדי לשלם את זה.
משה כחלון: אנחנו ניתן 100 מגה במחירים סבירים, שזה יהיה נגיש לכל אדם.
משה כחלון: ואני שמעתי את הטענות של החברות, אין לזה צורך, מי צריך 100 מגה, מה יעשו עם 100 מגה.
משה כחלון: חברים, תספקו להם, הם ימצאו מה לעשות.
מאיר שטרית: אפשר להתנתק מהכבלים ולראות סרטים ישר במחשב.
משה כחלון: IPTV וכל מה שאנחנו רוצים, יהיה לנו.
משה כחלון: התשתית היא המפתח.
משה כחלון: אז זה היעד, היעד שלי בסלולאר, אדוני היושב-ראש, זה להכניס מפעילים נוספים גם וירטואליים, שאני מקווה שבתקופה הקרובה ייכנסו, אני מקבל משובים טובים, כמה שזה מפתיע, טובים מהחברות שזה כן הולך להסתדר, זה לא סופי, אני מדבר כרגע רגע על משובים, ואני רוצה להכניס גם מפעילים נוספים, יהיו מפעילים עם תשתית, אלה הייעדים שלנו – הכנסת תשתיות נוספות, הכנסת תחרות, שירות יותר טוב לאזרח, מהירויות יותר גבוהות לאזרח, מחירים יותר טובים וזה גם יעד.
משה כחלון: חברים, היעד הוא גם מחירים.
משה כחלון: בנוסף לתשתיות ולשירות, גם מחירים, אין שום טעם לתת 100 מגה ב- 600 או 700 שקל, זה שטויות, זה אף אחד לא יעשה את זה.
משה כחלון: אף אחד לא יעשה את זה.
משה כחלון: אף אחד לא ייקח את זה.
מאיר שטרית: חוץ מהעסקיות שאצלן זה הוצאה מוכרת, אין בעיה.
משה כחלון: כן, חברות עסקיות כרגע הן יודעות להסתדר, אנחנו מדבירם כרגע על משקי הבית.
משה כחלון: וגם חברות עסקיות לא צריך להכביד עליהן, כי בסוף זה גם מתגלגל על הלקוח, מה אתה חושב, באמת החברות העסקיות, הבעלים מוריד מהדיבידנדים שלו?
משה כחלון: הוא מגלגל את זה מייד על הלקוח ובזה נגמר העניין.
משה כחלון: אז עוד פעם הלקוח  משלם.
משה כחלון: הוא לא משלם את זה, הוא משלם את זה באבקת כביסה.
משה כחלון: אז אלה, למעשה, הדברים.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה להאריך יותר מדי, בכל זאת יש פה את אנשי המקצוע שצריכים לדבר.
משה כחלון: יש לנו יעדים ויעדים ברורים ולא ניתן להם לעמוד לנו בדרך.
משה כחלון: איפה שיהיה כשל, איפה שיש כשל, איפה שתהיה מניעת תחרות, אנחנו נשתמש בכל האמצעים, כפי שהזכרת בהתחלה, אנחנו השתמשנו בחוק ההסדרים, ונשתמש בכל החוקים, כדי לתת לציבור במדינת ישראל תשתיות טובות, מהירויות טובות ומחירים סבירים ונוחים.
מאיר שטרית: אדוני השר, קודם כל, תודה רבה על הדברים ואני מחזק את ידיך במאבק שלך, כדי לשפר את המצב של התקשורת בארץ.
מאיר שטרית: אני אומר לך, אל תעלוץ ואל תחטא.
מאיר שטרית: הכלי בידיך, וזו הזדמנות שיש היום לך בידיים, כדי לעשות את זה.
מאיר שטרית: ואני אומר את זה, למרות שאני לא מתלהב, אני לא מאלה שמתלהבים להרחיב את השירות הממשלתי ולתת לחברה ממשלתית את האפשרות לעשות אינטרנט.
משה כחלון: לא היתה לנו ברירה, אדוני היושב-ראש.
מאיר שטרית: אני הייתי שמח שהחברות הפרטיות יעשו את זה, אבל בלית ברירה, זכור לך, בישיבה הקודמת שהיתה פה, הראשונה, לפני כמעט שנה, תמכתי בזה בכל ליבי, כי אני לא מרגיש שום דרך אחרת שהחברות פשוט מצפצפות על הציבור, אין לי מילה אחרת להגיד, מצפצפות על הציבור.
מאיר שטרית: ואני מברך על הצעד הזה, אני מקווה, בעניין הזה, שזה ייתן תאוצה חזקה באמת, שייתנו אלטרנטיבה יותר טובה מאשר הממשלה יכולה לספק, אולי הממשלה תמיד תוכל למכור את החברה הזו, להפריט את זה בעתיד, נגיד.
משה כחלון: אבל חשוב לציין, אדוני היושב-ראש, שחברת התקשורת מדובר ש- 51% יהיה בבעלות פרטית, 49% בחברת החשמל.
משה כחלון: זה ילך עם מעקב של רשות החברות.
משה כחלון: בוא נאמר שלא מתכוונים לתת לחברת החשמל שלטר נוסף ביד.
מאיר שטרית: אני מברך, על כל פנים, על הצעד.
מאיר שטרית: כי זה באמת ייתן דחיפה לתוך שוק האינטרנט, ואני חושב שצריך ללכת בנחרצות בעניין הזה, הן בנושא הסלולאר, הן בנושא האינטרנט, ולעבור באמת לבדוק, אני באמת מקווה, כמו שאמר הכלכלן של ראש אגף כלכלה במשרד, שאתם תקימו יחידה לבדיקת המהירויות וגם תענישו את מי שלא עובד במהירויות המוצהרות.
מאיר שטרית: אני חושב שזו הדרך היחידה לפקח שאזרחים יקבלו את השירות שהם זכאים לקבל.
מאיר שטרית: אני ביקשתי מאחד הטכנאים אצלנו להדגים את ה- Upload, אדוני.
מאיר שטרית: אני רוצה שתסתכל.
מאיר שטרית: נעשה Upload של קובץ ותראה באמת מה המהירות שבאמת אנחנו יכולים להעלות קובץ.
בני שיינין: צריך לומר שאלה תוכנות בדיקה שכל החברות מספקות, כולן מספקות פחות או יותר את אותן תוכנות בדיקה ואנחנו ניעזר בהן, אני אעשה פשוט כעת בדוק שוב, את התוכנית של בזק.
בני שיינין: אנחנו עובדים פה על קו של הכנסת של שמונה מגה, ככה הקו מוגדר, שמונה מגה, תכף נראה את מהירות ההעלאה ואת מהירות ההורדה.
בני שיינין: אפשר לראות את זה, בדקתי את זה הבוקר וגם אתמול בלילה, כמה וכמה פעמים.
בני שיינין: התוצאות בכל המבדקים, פחות או יותר אותו דבר, עם סטייה קטנה מאוד.
בני שיינין: אז תכף נקבל את התשובה.
מאיר שטרית: בבדיקות זה תמיד יוצא בסדר.
בני שיינין: לא לא.
בני שיינין: זה יוצא, מבחינת ההעלאה זה יוצא בסדר כמו שאתה רוצה להציג.
בני שיינין: הנה, אנחנו יכולים לראות את זה פה.
בני שיינין: מבחינת ה- Download, ההורדה – אנחנו בסדר, 8.5.
בני שיינין: אבל מבחינת העלאה, אנחנו פחות ממגה.
בני שיינין: אפשר לעשות גם כן ניסוי אמיתי, רואים את זה בעין.
בני שיינין: אבל כל התוכנות נותנות את אותן התוצאות.
בני שיינין: רואים את זה.
שרון פליישר: אפשר בבקשה לתקן?
שרון פליישר: אתה משלם בדיוק על הורדה בשמונה והעלאה באחד.
שרון פליישר: זה הקו שלך.
שרון פליישר: הקצב שמוכרים ללקוח, וזה לא המצאה של מדינת ישראל.
שרון פליישר: סליחה, אני סמנכ"ל רגולציה בבזק.
מאיר שטרית: הלקוח משלם מראש, הוא יודע שהוא משלם מראש על העלאה של אחד לעשר?
שרון פליישר: חשוב לי להבהיר.
שרון פליישר: לקוח קונה, כשהוא קונה קצב מחברת בזק, באופן זהה גם בכל העולם, המבנה הזה הוא כזה.
שרון פליישר: קצב ההעלאה וקצב ההורדה אינם זהים במה שהוא קונה, כי גם הוא לא צריך.
מאיר שטרית: הפער בעולם הוא אחד לעשר?
שרון פליישר: אני לא יודעת אם בדיוק אחד לעשר, אבל גם בעולם.
מאיר שטרית: אני גולש בעולם וגם עולה וגם מוריד, והבדל של שמיים וארץ.
שרון פליישר: אני מוכנה לעשות לכם בדיקה כזאת.
שרון פליישר: היות ולא התבקשנו ולא נשאלנו את השאלה הזאת, אז את הנתון הספציפי הזה אין לי כרגע.
מאיר שטרית: בכל העולם מגבילים את ההעלאה לעשרה מגה ביט.
שרון פליישר: אדוני, חבר הכנסת, המומחה לכלכלה במשרד התקשורת כנראה יותר אובייקטיבי, יכול לתת לך את הנתון.
מאיר שטרית: אני שואל, האם בעולם מגבילים את ההעלאה לעשרה מגה ביט, שאי-אפשר לשלוח יותר מעשרה מגה ביט, בקובץ אחד?
מאיר שטרית: מה שאתם עושים בארץ, בכל הרשתות.
שרון פליישר: אני לא יודעת להגיד לך מה המגבלה בעולם.
שרון פליישר: בכל מקרה, גם בארץ, יש צרכים שונים.
מאיר שטרית: מה המגבלה בבזק?
שרון פליישר: אני לא יודעת כרגע.
משה כחלון: אני צריך לצאת לישיבה אחרת, תודה רבה.
מאיר שטרית: קובי שמש, היועץ של שר התקשורת.
קובי שמש: אחת הבעיות ברשתות האלה שהן רשתות Best afford ואין פרמטרים הנדסיים לבדיקת איכות השירות, סתם לדוגמה, נגיד חברת AT&T, חברה בארצות-הברית, אתם יכולים להיכנס לפורטל של פר לקוח ולראות את המהירות גלישה שלך בזמן אמת, אתה יכול לקבל סטטיסטיקה כמה השתמשת, ועל-סמך הסטטיסטיקה וההיסטוריה, לראות איזה רוחב פס אתה מנצל ועל-סמך זה לקבוע אם אתה צריך את הקו או לא צריך את הקו.
שרון פליישר: קובי, זו בדיוק היתה ועדה של בזק.
קובי שמש: הבעיה ברשתות האלה הן רשתות סטטיסטיות ואף אחד לא יודע בדיוק מה איכות השירות.
קובי שמש: אחת הבעיות הקשות, כמו שהלקוח מזמין קו והוא לא יודע בדיוק מה הוא מקבל.
קובי שמש: סתם לדוגמה, הבן שלי, בן שש, ראה בספידומטר באוטו שלי, 200 ק"מ, ואז הוא אמר – האוטו נוסע 200 ק"מ.
קובי שמש: בפועל, אם אני אסע 200 קילומטר, האוטו שלי יתפרק.
קובי שמש: אז זה בדיוק מה שקורה כאן ברשתות האלה, שאומרים עד עשר מגה זה לא עד עשר מגה, זה עד, זה במקרים חריגים עד עשר מגה, ויש כאן איזה הטעיה של הציבור וצריך לבוא להבין שזה, המושג עד, הוא לא מושג מייצג את האמירות.
קובי שמש: בנוסף לזה, לגבי הטענה שאתה טענת, אחת הבעיות שמכיוון שהרשתות הן סטטיסטיות ואין כאן איזה סטנדרט, הזמן של שליחת הקובץ הוא זמן ארוך והשרתים של החברות אומרות וברגע שהזמן הוא ארוך, הן מנתקות אותך.
מאיר שטרית: מנתקים אותך.
קובי שמש: זה נובע מכך שהמהירות היא איטית.
מאיר שטרית: נמוכה, ודאי.
קובי שמש: נמוכה, והקובץ גדול ואז יש כאן ניתוק.
קובי שמש: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים, בגלל שהשר, בנושא של הדור הרביעי.
קובי שמש: אנחנו, יש ועדה של כמה משרדי ממשלה, שאמורה לקדם את נושא הדור הרביעי, בסלולאר, הוועדה מתכנסת ואנחנו בצורה כזו שאנחנו רוצים כבר במהלך השנה הבאה, 2011, 2012, עם הדור הרביעי.
קובי שמש: נושא של מגמות, אין ספק, היה כאן איזה חברה בינלאומית לפני כמה זמן שהציגה לנו, היא אמרה  שהמגמה בעולם זה להקטין את הנחושת, ואפשר לעבור לעטוף את זה בכל מיני מושגים שישרתו את NGN בארץ ויהיו מהירות.
קובי שמש: אני יכול להגיד לך שאני ראיתי איזה דו"ח לפני כמה זמן, שלקוחות מסוימים אפילו צורכים מעל 200 מגה.
קובי שמש: כדי ששירותי ה- IPTV, שזה כאילו אתרים סלולאריים על האינטרנט, יש לך שירותי תלת-מימד, יש לך פה שירותים שאתה צורך מעל 200 מגה, הטכנולוגיה העכשווית של מדינת ישראל היא לא תגיע לשם אבל כן מי שאומר שהיא תגיע לשם, הוא מטעה את הציבור.
קובי שמש: היה כאן איזה שהוא שקף שהראה כאן יאיר, יאיר והוא הסביר את זה, המהירות של שני מגה בקצבים הגדולים, בארץ, הם פי עשר, נדמה לי זה היה טייוואן, אבל הם פי שבע מאשר צרפת, פי עשר מאשר צרפת ופי חמש מאשר מדינות אחרות באירופה.
קובי שמש: המחירים פה הם יחסית מאוד גבוהים, ואחת הסיבות שאנחנו הולכים למיזם של חברת החשמל, זה לספק תשתית Fiber to the home מהירה, כאשר אין כמעט שוני מבחינת העלויות בין עשר מגה.
מאיר שטרית: אגב, איפה עומד נושא הפרישה של חברת החשמל?
קובי שמש: חברת החשמל עכשיו, השר הנחה את חברת החשמל, כמו שהוא אמר, לתת שירות אוניברסאלי.
קובי שמש: חברת החשמל אמורה להיערך לספק את השירות הזה, היא צריכה לקבל רישיון מהמשרד.
קובי שמש: אנחנו בתקווה שבשנה הבאה כבר הם יקבלו רישיון ויתחילו בתהליך של פריסה.
קובי שמש: זה בהקשר הזה, וכל המגמה היא ל- Fiber to the home, וכל מי שאומר שאנחנו נישאר ב- Copper או ב- UFI, אז הוא כאן מטעה.
קובי שמש: נושא של שקיפות, המשרד עשה כמה פעילויות.
קובי שמש: הוא הודיע לכל מיני חברות התקשורת שהם חייבים להודיע ללקוחות מה המהירות האמיתית.
קובי שמש: אנחנו רואים פרסומות של כל מיני חברות, 10 מגה, אף אחד לא יודע אם זה מגה Per-second, אם זה מגה פר שעה.
קובי שמש: החברות יצטרכו לדווח, לפרסם את המהירות האמיתית.
קובי שמש: אף אחד לא יודע את המושג עד.
קובי שמש: דרך אגב, רק להבין, יש תפישה כאילו החברות הניידות קצת מקשות, אבל המושג עד הוא יותר קשה בחברות הסלולאר.
קובי שמש: כשאתה אומר חברות הסלולאר עד עשר מגה, שם הרשת עדיין לא בנויה על רוחב פס גדול, שם הבעיה יותר קשה מאשר התחום הנייח.
מאיר שטרית: יש לי אבל הצעה, בני, אתה יכול להוריד איזה שהוא קובץ ולבדוק הלכה למעשה באיזה מהירות זה יורד?
מאיר שטרית: בוא נראה.
מאיר שטרית: הרי אתה, הכנסת יורדת בשמונה מגה בייט לשנייה כאילו, בוא נראה באמת באיזה מהירות זה גולש.
מאיר שטרית: אני אומר לכם שהפעמים שבאים, אני הגעתי, זה מהירות וירטואלית לחלוטין.
מאיר שטרית: בפעמים שאני גולש בהורדה, לא בשמונה מגה ביט, אלא בקושי אחד וחצי מגה ביט.
קובי שמש: עוד נושא אחרון.
קובי שמש: כביכול אחת הסיבות שהמהירויות נמוכות, זה בגלל הקו לחוץ לארץ.
קובי שמש: אין ספק שזה נכון, אנחנו צריכים לקחת, להבין שחלק גדול מהתעבורה, הוא נמצא בארץ.
קובי שמש: הצוואר בקבוק בספקי אינטרנט שגם הם מספקים Best afford.
קובי שמש: אבל גם בזק מספק Best afford וגם ספקי האינטרנט מספקים Best afford ובסופו של דבר, זה Best afford ועוד Best afford.
מאיר שטרית: עוד סיבה שההעלאה בתוך הארץ תהיה כל-כך איטית?
קובי שמש: כיוון שהטכנולוגיה בארץ היא מוגבלת.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת מוגבלת?
קובי שמש: בגלל שבזק הולכים לכיוון נחושת, אז בהגדרה, אז אם אתה רוחב פס גדול ביורד, אתה חייב לערוך בעולה, הוא אמור להיות יותר קטן.
קובי שמש: כלומר, זה אחד על חשבון השני.
קובי שמש: הטכנולוגיה מוגבלת, צריך לקחת בחשבון שגם ב- UFI זה אותו דבר, זה גם הטכנולוגיה מוגבלת.
קובי שמש: ו- Once אתה באת ל- Fiber to the home, אתה יכול להגיע, אני יכול להגיד, יש לקוחות בחלק מהעולם שכוללים 1 ג'יגה סימטרי, שאין כאן שום שוני, אין את המושג שני כיוונים.
מאיר שטרית: אתה יכול לראות מה המהירות של ההורדה?
מאיר שטרית: אתה רואה?
מאיר שטרית: מה המהירות שזה יורד?
בני שיינין: אנחנו בהורדה עכשיו.
מאיר שטרית: זה יורד בשמונה מגה?
בני שיינין: כן.
בני שיינין: שרון, דרך אגב, אמנם אני לא יודע איך היחס בעולם, אבל מה שקורה בארץ, זה הלקוח, זה נודע לו אחרי זה, זה כואב לו, כשזה נודע לו.
בני שיינין: כלומר, הספק אומר ללקוח – אתה רוצה קו בשמונה מגה או בעשרה מגה או ב- 15 מגה, הוא שמח וטוב לב.
בני שיינין: רק כשהוא צריך להעלות תמונות לפיקסל או חומר אני לא יודע, לאיזה שהוא שרת ומסתבר לו שההעלאה שלו היא כבדה, אז אומרים לו – רגע, לא, שכחנו להגיד לך.
בני שיינין: יש הבדל בין העלאה להורדה.
בני שיינין: יש פה איזה מין עמימות מצד הספקים.
בני שיינין: זה דבר ראשון.
בני שיינין: אני יכול להגיד לך מניסיון שלנו בכנסת, כשהכנסת היתה צריכה קווים שהם יהיו סימטריים או שה- Upload שלהם יהיה גבוה יותר, אז זה כואב מאוד בכיס גם כן.
מאיר שטרית: מה גודל הקובץ שהורדת?
בני שיינין: 25 מגה.
מאיר שטרית: תנסה לשלוח אותו אלי לאי-מייל הפרטי שלי.
בני שיינין: לא, 25 מגה, אין מצב, אפילו אם תבקש יפה, אפילו אם השר יהיה פה.
שרון פליישר: אבל זה קשור לכנסת.
שרון פליישר: אני אצלי במייל יכולה לשלוח קבצים של 50 מגה בלי בעיות בכלל.
מאיר שטרית: אצלך אולי יש יחס מיוחד.
מאיר שטרית: אנחנו, האזרחים הפשוטים, אין לנו יחס כזה.
קובי שמש: שרון, אני רוצה להגיד שהמשרד אמור במהלך הימים הקרובים להוציא מכתב לכל הספקים, גם בזק וגם האינטרנט וגם הסלולאר, לדווח גם על מהירות הורדה וגם עלייה.
מאיר שטרית: תנסה לשלוח אותו.
קובי שמש: זה לא האינטרנט של הכנסת, אני מחובר פה לקו ADSL של בזק עם שמונה מגה.
שרון פליישר: כן, אבל יש לך פה מערכת פנימית שהוגדרה.
מאיר שטרית: אין מערכת פנימית, עם כל הכבוד.
שרון פליישר: Gmail מגדיר, הגדרות של Gmail זה לא קשור.
מאיר שטרית: Gmail אשם?
שרון פליישר: גם אם הרשת היתה מאפשרת לך.
קובי שמש: אני לא רוצה לומר מי הספק שלי בבית, הספק הכי גדול בארץ, לא מאפשר לי לא לשלוח ולא לקבל קבצים, ב- 25 מגה אין מה לדבר.
מאיר שטרית: גם לא בעשרה מגה.
שרון פליישר: אני אשמח להתייחס מסודר, אם אקבל רשות דיבור.
מאיר שטרית: את תקבלי, ודאי.
מאיר שטרית: רק תנסה לשלוח את זה.
בני שיינין: אני מנסה לשלוח את זה.
חיים רמון: עד שישלח, זה כנראה ייקח הרבה זמן, אם בכלל זה יגיע.
מאיר שטרית: עד סוף הישיבה זה לא יגיע.
מאיר שטרית: חברים, זה לא ישיבה אחרונה, תאמינו לי, אני אעשה כמה ישיבות שדרוש, כדי שהדבר הזה יזוז.
חיים רמון: עד הישיבה הבאה זה יגיע.
מאיר שטרית: ניתן לו את האי-מייל שישלח ונראה.
חיים רמון: אני סמנכ"ל הנדסה ורישוי, במשרד התקשורת.
חיים רמון: שמחה גדולה אין פה היום, אבל אני משבית שמחה עוד יותר גדול.
חיים רמון: מהירות העלאה שבשנים האחרונות לפחות בזק הצהירה שהיא תיתן 10% והיושב-ראש אמר כל הזמן 10%, המצב החמיר מאוד עם ה- NGN.