GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים שכטר: כי פיזיקה, גם אם הם לא ילמדו פיזיקה באוניברסיטה, זה פותח את הראש וזה פותח את המינוף החברתי.
מרים שכטר: ילדה שמגיעה לצבא ואומרת שהיא למדה חמש יחידות פיזיקה, המקום שלה הוא אחר.
מרים שכטר: אגב, גם ילד.
מרים שכטר: יש עוד הרבה מה לומר אבל אני מבינה שזמננו מוגבל.
ציפי חוטובלי: אני מבקשת את מר שמעון דוד ממשרד התעשייה.
שמעון דוד: אני אנסה להיות קצר ולהתייחס באמת לאותו פרוייקט שהוזכר כאן, פרוייקט רקיע.
שמעון דוד: בגדול, משרד התעשייה פתח השנה בשנת הלימודים את המחזור העשירי של הפרוייקט הזה.
שמעון דוד: כפי שיועצת הרמטכ"ל לענייני נשים ציינה, זה באמת בא מאיזשהו צורך.
שמעון דוד: הצבא צריך אנשים עם ידע טכנולוגי מתקדם.
שמעון דוד: הצבא מבוסס על אותו ידע טכנולוגי מתקדם.
שמעון דוד: לקחנו בנות בוגרות מסלול עיוני שמעולם לא עסקו ולא למדו טכנולוגיה, באו עם ממגמות האומנות, ממגמות הקולנוע וממגמות אחרות, ללמוד מכונות, אלקטרוניקה וחשמל.
שמעון דוד: אני לא חושב שבעולם המערבי יש כיתות שהן כיתות רק לבנות בתחומים האלה.
שמעון דוד: למעלה משליש מהבנות האלה מסיימות בהצטיינות וכשאני אומר הצטיינות זה בממוצע של למעלה מ-90 ומדובר בבחינות ממלכתיות ולא בבחינות פנימית.
שמעון דוד: זה פרוייקט הגמר.
שמעון דוד: הן לומדות את הלימודים האלה באינטנסיביות במשך ארבעה סימסטרים רציפים, כך שבשנה וחצי הן לומדות את כל מה שצריך ללמוד ללא כל הקלות.
שמעון דוד: חלק, לבודדות, מתוך ההישגים המכובדים אליהם אותן בנות מגיעות, הצבא מאפשר להן המשך דחיית שירות והן ממשיכות ללמוד הלאה ללימודי הנדסה ומתגייסות מאוחר יותר כמהנדסות.
שמעון דוד: חלק מהבנות האלה היום נמצאות בתפקידי קצונה במערך הטכנולוגי בצבא.
שמעון דוד: סיפרת על אותו ביקור בבסיס חיל האוויר אותו אני לא מכיר, אבל אני מניח שחלק מהבנות שראית שם הן אותן בנות שבעצם סיימו את הפרוייקט, אותן בנות שהן משרתות שם כקצינות ושולטות על מערך טכנולוגי עם כל האחריות שבו     	כאן בעצם מדובר באיזושהי פריצת דרך כאשר אנחנו מדברים היום על למעלה מאלף בנות שעברו את המסלול הזה ועברו אותו בהצלחה רבה.
שמעון דוד: האם אנחנו יכולים להגדיל את הפרוייקט הזה?
שמעון דוד: בהחלט כן.
שמעון דוד: יש כאן חסמים שהם חסמים שלפעמים קשה להאמין אבל אלה חסמים אמיתיים.
שמעון דוד: הצבא היום משלם שכר לימוד עבור אותן בנות שלומדות בפרוייקט הזה, אבל אותה בת שגרה באשדוד וצריכה להגיע כל יום לתל אביב כדי להשתתף בפרוייקט, עולה לה 400-500 שקלים ולפעמים הסכום הזה יכריע האם היא תוכל להיות או לא תוכל להיות בפרוייקט הזה.
שמעון דוד: כאן מדובר בעלות שלא משרד התעשייה יודע לתת אותה ולא הצבא וזה דבר שמהווה חסם.
מאיר שטרית: אם הצבא משלם שכר לימוד, למה הוא לא יכול לשלם את ה-400-500 השקלים האלה?
שמעון דוד: אני לא יודע.
שמעון דוד: ניסינו בגישות שונות דרך הצבא, אבל הדבר הזה עד היום לא צלח.
שמעון דוד: צריך לציין שמאחר שמדובר באותה אוכלוסייה שמעולם לא באה מהכיוון הטכנולוגי, בתוך המשרד שלנו יש את הנושא הזה של העצמה ויש את הליווי.
שמעון דוד: כלומר, בהחלט לתת את החשיבות של העניין הזה.
שמעון דוד: חלק מהבנות האלה נקלטות מיד עם סיום הלימודים שלהן, בגלל הניסיון הרב וההתנסות במסגרת השירות הצבאי, באותן חברות טכנולוגיות.
שמעון דוד: הדברים שנעשים נעשים היום מצד המשרד עם הצלחה אדירה לגבי הנשים החרדיות והיום אנחנו מדברים על כמעט כל הסמינרים החרדים שם לומדים היום לימודי הנדסאות בעיקר בתחום של התוכנה אבל לא רק.
שמעון דוד: אנחנו מדברים על פעילות שנעשית כבר מספר שנים סביב הנושא הזה של נשים בדואיות באזור הדרום עם תחום של לימודי כימיה והתוכנה.
שמעון דוד: בהחלט מדובר על פעולות שעושים.
שמעון דוד: לכל אחת מהפעולות שהזכרתי כרגע יש את החסמים, אבל אם נדע להתגבר על אותם חסמים, אני חושב שכאן אפשר להגדיל.
שמעון דוד: עוד משפט אחד בכל זאת, אחרון.
שמעון דוד: אני חושב שלפעמים אנחנו טועים בעניין הזה כאשר אנחנו מדברים על עידוד נשים ללימודי הנדסה.
שמעון דוד: יש גם נשים שאולי יכולות להתחיל דרגה אחת פחות, כמו לימודי הנדסאים שכרגע הזכרתי.
שמעון דוד: חלק גדול מאותן בנות של רקיע שהזכרתי, הולכות אחר כך ללמוד לימודי הנדסה או לימודים אחרים.
שמעון דוד: הן לא היו הולכות ולא היו מגיעות בשום פנים ואופן, הן לא היו חושבות על הכיוון הזה, לולא הפרוייקט הזה.
שמעון דוד: כלומר, הפרוייקט הזה למשל הוא פרוייקט שחשף אותן לאפשרויות של המשך לימודים בעתיד, דווקא בתחום של המדעים וההנדסה.
יהודית אברהמי עינת: אני עוסקת בנושא של שוויון הזדמנויות בחינוך במשך עשרות שנים.
יהודית אברהמי עינת: משום שאני עוסקת בזה עשרות שנים, ישבתי כבר בהרבה מאוד דיונים כאלה וכתבתי ספר על כך שהחינוך קובע.
יהודית אברהמי עינת: אני רוצה להציע משהו מאוד פרקטי.
יהודית אברהמי עינת: להערכתי אם בכל מוסדות החינוך והתעסוקה היה מדד וכל בית ספר היה צריך להראות בשקיפות כמה בנים פה, כמה בנים פה, כמה נשים כאן וכמה נשים כאן, מה המקום שלהן והמיקום שלהן בהיררכיה, זה היה איזשהו מדד  שעל פיו מוסד או שיקבל תגמול כספי או איזושהי הערכה, איזשהו ביטוי.
יהודית אברהמי עינת: את ציינת שבאוניברסיטה הפתוחה יש שוויון וזה דבר שצריך להיות מוצע.
מאיר שטרית: יענישו מוסד שבנות לא רוצות ללמוד בו?
מאיר שטרית: זה לא סביר.
יהודית אברהמי עינת: אני חלילה לא רוצה לזלזל במפגש הזה שאני חושבת שהוא מאוד חשוב.
יהודית אברהמי עינת: אני בעצמי עושה עוד מפגשים כי אני נציגה ישראלית בפרוייקט אירופי שגם נועד לקדם נשים במדע.
יהודית אברהמי עינת: אני רוצה להציע שנצא מכאן עם משהו פרקטי, שתהיה כאן איזושהי בקרה כי אין בקרה.
יהודית אברהמי עינת: לפרוייקט האירופי אני צריכה להוכיח איזה פרוייקטים מצליחים לקדם נשים, אבל מסתבר שהרבה פרוייקטים בכלל לא נחקרים וכל פעם ממציאים מחדש את הגלגל.
יהודית אברהמי עינת: אני מציעה שתצא מכאן החלטה שכל בית ספר וכל מוסד נבדק, ואז אם באוניברסיטה רואים כך וכך נשים ברמה הזאת והן לא ממשיכות, שם צריך לעשות משהו ולקרוא אותם לסדר.
יהודית אברהמי עינת: אז המקום יידרש להכניס שינוי.
נסים זאב: שמעתי את הדברים שנאמרו כאן בנושא הטכנולוגי.
נסים זאב: הנושא של השוויוניות קיים כבר מבריאת העולם.
נסים זאב: לא טוב היות האדם לבדו אלא יהיה עזר כנגדו.
נסים זאב: המשמעות היא בעצם חלוקת התפקידים בין הגברים לנשים, בשוויוניות, בלקיחת הנטל גם בבית וגם בחוץ.
נסים זאב: לא צריך העצמת נשים כדי להבין שצריך למנף את האישה.
ציפי חוטובלי: חבר הכנסת זאב, אתה חבר פעיל וחרוץ בוועדה.
נסים זאב: הנשים הן מספיק משכילות ואין כאן בכלל איזושהי אמירה או איזשהו חשש.
נסים זאב: אגב, קודם שמעתי כאילו הגברים לא נוטלים אולי מספיק חלק בחינוך.
נסים זאב: מבחינת האמירה של שלמה המלך -  שמע בני מוסר אביך ואל תיטוש תורת אמך – החינוך בעצם מוטל על האבא והאבא צריך לחנך.
נסים זאב: תורת אמך, עצם ההשראה שהאימא משרה בבית, האווירה, ההנהגה שלה, זה יותר מאמירה.
מאיר שטרית: בקהלת נאמר שבן חכם ישמח אב ובן כסיל תוגת אמו.
מאיר שטרית: אם זה מצליח, זה האבא, אבל אם הוא לא מצליח, זאת האימא.
נסים זאב: לא, לא בגלל זה.
נסים זאב: אם הוא כסיל, הוא נשאר בבית והאימא סובלת.
נסים זאב: משהו לגופו של עניין, כי דיברו כאן על המגזר החרדי בנושא החינוך.
נסים זאב: צריך להבין שהיום משרד החינוך דורש תואר ראשון ב.א. למורות שכבר עובדות בפועל ויש הבדל בשכר.
נסים זאב: המגזר החרדי לא יכול ללכת לאוניברסיטה כדי להוציא את התואר הזה.
נסים זאב: לא בגלל שזה נוגע אלי, אבל במקרה אני יזמתי את התואר הזה לנשים, ב.א. בתואר, אצלי בבית ספרי.
ציפי חוטובלי: איפה זה אצלי בבית ספרי?
נסים זאב: עדת ישראל.
נסים זאב: זה בית ספר שאני יסדתי אותו לפני 31 שנים ויש שם מאות רבות של תלמידות.
נסים זאב: גם בעניין של ה-ב.א.
נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שהמאבק הוא מאוד קשה מול משרד החינוך.
נסים זאב: שלא יקשקשו לנו במוח שרוצים שהחרדים יקבלו השכלה גבוהה.
נסים זאב: איפה שאפשר לעצור אותם, איפה שאפשר לחסום אותן, עושים את זה בכל הכוח שבעולם.
ציפי חוטובלי: הדיון הוא לא אבטלת חרדים.
ציפי חוטובלי: זה בהחלט דיון נפרד.
נסים זאב: אין לנו שום נציג במועצה להשכלה גבוהה.
ציפי חוטובלי: אני עוצרת אותך כי זה דיון אחר.
נסים זאב: סיימתי.
ציפי חוטובלי: חברים, אנחנו רוצים לסכם.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שהדיון הזה, חשיבותו המרכזית היא כדי לשמוע גורמים שעוסקים בנושא הזה, לשמוע איפה הם חושבים שאפשר לסייע ואיפה הם חושבים שעדיין אנחנו לא מספיק התקדמנו.
ציפי חוטובלי: אם אני יכולה לסכם דבר אחד שאני חושבת שהוא משמעותי, ואני חושבת שכאן זה לא מיוחד ללימודי הנדסה אלא בכלל, הרי שכדי לעודד נשים לעסוק בתחומים שבאופן טיפוסי נתפסים כגבריים, מקומות העבודה צריכים להתאים לקליטת אישה שהיא אם.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שזה המפתח לשינוי ולהצלחה של כל פרוייקט שמנסה להביא יותר לתוכו.
ציפי חוטובלי: שמענו כאן גם את הסיפור של אינטל, גם את הסיפור של מקומות העבודה עליהם דיבר פרופסור דנא-פיקרד במכון טל.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שזה אולי הסיכום הכי משמעותי שיש לנו כאן.
ציפי חוטובלי: הוועדה רואה את עצמה כמי שאחראית על קידום הנושא של התאמת מקומות עבודה לאימהות ולהורות.
ציפי חוטובלי: מבחינתי זה הסיכום המשמעותי ביותר.
מאיר שטרית: אני חושב שהדיון היה מעניין ואני מודה לכל המשתתפים בו.
מאיר שטרית: מתוך הדיון אני חושב שעולה דבר אחד ברור, שאין בתחום הזה שוויון במספר נשים שנמצאות במקצועות ההנדסה והשאלה היא האם נשים פחות טובות מאשר גברים, והתשובה היא לא.
מאיר שטרית: נשים לא רק שהן לא פחות טובות, אלא יש נשים הרבה יותר טובות מגברים וכאשר נותנים להן הזדמנות, יש נשים שמצטיינות ופורצות דרך, וזה בכל התחומים המדעיים.
מאיר שטרית: מתוך זווית הראייה של ועדת המדע, המדע הוא אחד המנופים הגדולים ביותר לצמיחה כלכלית.
מאיר שטרית: המצאות וחידושים במדינת ישראל היו אחד הגורמים המרכזיים לצמיחה הכלכלית הנמשכת במדינת ישראל, אפילו שהיא נחלשה בהשוואה לעולם מאז 1973, אבל עד 1973 ישראל הייתה במקום הראשון בעולם הן בצמיחה כלכלית, הן בהישגי התלמידים בכל המבחנים הבין לאומיים והיא הייתה במקום ראשון בעולם.
מאיר שטרית: משנת 1973, לצערי זאת נקודת מפנה לרעה מדינת ישראל אמנם צומחת בהמשכיות אבל במידה הרבה יותר נמוכה מאשר העולם.
מאיר שטרית: רמת החיים בישראל יורדת בהשוואה לעולם.
מאיר שטרית: לא יורדת, אבל עולה הרבה פחות מאשר בעולם.
מאיר שטרית: הישגים התלמידים, הם פשוט שערורייה.
מאיר שטרית: הישגי תלמידי ישראל במבחנים הבין לאומיים הם הנמוכים ביותר במדינות ה-OECD.
מאיר שטרית: אגב, גם ממוצע של כל התלמידים, גם כאשר נבחנים התלמידים החלשים מול חלשים וגם המצטיינים מול המצטיינים.
מאיר שטרית: זאת אומרת, יש לנו בעיה חריפה במערכת החינוך שאנחנו מוכרחים לטפל בה והבעיה הזאת משליכה כמובן גם על גברים וגם על נשים.
מאיר שטרית: אין כאן הבדל ביניהם.
מאיר שטרית: ילד או ילדה בבית ספר, זה אותו דבר.
מאיר שטרית: אני חושב שטוב נעשה כולנו אם באמת נתמודד עם הסוגייה הזאת וניתן הכוונה יותר טובה בחינוך כבר מגיל צעיר, הכוונה לכיוונים עם טיפה יותר אינסנטיב מדעי כבר בגיל צעיר, וצריך לומר את זה בסמינרים למורים ששם צריך להכשיר את המורים כדי שהם יכניסו איזשהו אינסנטיב מדעי בבית הספר.
מאיר שטרית: כמובן מעבר לעניין של מתן הרצון, התמריץ ללכת לכיוון הזה, צריך להתחיל בבית הספר ואני מניח שגם נשים וגם גברים, כשיגדלו, יגיעו מספרים פחות או יותר שווים או בהבדלים קטנים לשני הכיוונים גם במקצועות המדעיים.
מאיר שטרית: כמו שאמרה חברת הכנסת חוטובלי, מקומות העבודה צריכים לתת העדפה מסוימת בתנאים לנשים כדי להתאים את מקום העבודה לנשים.
מאיר שטרית: אני חושב שמקומות העבודה מפסידים מזה שאין להם נשים בתוך המקצועות הללו.
מאיר שטרית: הם מפסידים פעמיים כי כאמור אישה יכולה להיות הרבה יותר טובה מאשר גבר בעבודה, אבל צריך להתאים את מקום העבודה והמקומות שעשו את זה, לדעתי התוצאות הן טובות מאוד, כפי שאינטל הציג בנייר שראיתי.
מאיר שטרית: קראתי גם את מה שאורט בראודה נתן וגם הם עושים עבודה מאוד יפה בעניין הזה.
מאיר שטרית: בכל מקום שמתערבים בו, רואים שיש לזה תוצאה ואני בעד התערבות.
מאיר שטרית: אני בעד התערבות לא בדרך שהגברת הציעה, להעניש, אלא בדרך החיובית דווקא.
מאיר שטרית: הדרך של להעניש לא תעבוד, משום שיש בתי ספר שהם רק לבנים או רק לבנות, שם בכלל זה לא יקרה.
מאיר שטרית: צריך ליצור מצב בו ילכו לנושא מתוך רצון, מתוך החיוב ולא מתוך השלילה.
מאיר שטרית: הרעיון הוא לעודד ולתמוך.
מאיר שטרית: אני מאחל לעצמנו שנראה הרבה יותר נשים בכל המקצועות המדעיים.
מאיר שטרית: אני בטוח שהן יכולות להגיע רחוק, לא פחות ואולי יותר מאשר הגברים.
מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע שנמצא איתנו בישיבה של היום ואת יושב ראש המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הנבחר, החדש, פרופ' איציק בן ישראל, שגם היה חבר כנסת בקדנציה קודמת בכנסת ומכיר את הכנסת וזה יתרון להכיר את הכנסת כשעושים תפקיד כזה, הוא היה חבר ועדת המדע וראש מפא"ת בצה"ל, אלוף, כל הכישורים המתאימים לעניין הזה ואני באמת מאחל לך הצלחה רבה, לך ולכל חברי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שנבחרו.
מאיר שטרית: לשמחתי יש פה מועצה לאומית למחקר ולפיתוח בהרכב כמעט חדש בהשוואה להרכב הקודם.
מאיר שטרית: זאת אומרת כמעט חדש בהשוואה להרכב הקודם.
מאיר שטרית: חילופי גברי כמעט לכל אורך השורה.
מאיר שטרית: יש בודדים שנשארו גם מתקופות קודמות, אבל אני מברך את כולם ומאחל לכם הצלחה רבה.
מאיר שטרית: אני חושב שהמועצה הלאומית למחקר ולפיתוח היא גוף חשוב ביותר, בעיניי לפחות, מבחינת היכולת של הסתכלות והראייה המדעית כדבר כולל, מזווית ראייה של מדינת ישראל, ולא שכל אחד מסתכל על הסטיפנדיה שלו לבד ולא פלא, כבר העלינו את זה בוועדה הזאת לא פעם אחת, שבמדינת ישראל אנחנו יכולים למצוא את עצמנו כשגופים שונים מממנים את אותם מחקרים במקומות שונים ועושים כפילויות ושלישויות, שהרי אין איזה שהוא מאגר מידע, שזו היתה אחת המטלות של המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח לעשות והתחילו לפעול, שיהיה מאגר מידע שירכז את כל הנתונים, איזה מחקרים נעשים, כדי למנוע כפילויות ולרכז מאמץ במשאבים שיש למדינת ישראל.
מאיר שטרית: ברור שהראייה הכוללנית היא ראייה מאוד מאוד חשובה וזה בדיוק תפקידה של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, להסתכל על כלל המחקר המדעי בארץ, ואולי להביט ולהמליץ לממשלה היכן לשים את הדגש, על מה לפעול, מה כדאי לקדם.
מאיר שטרית: כמו שאתם יודעים, יש כאלה שאומרים שההיי-טק מיצה את עצמו בישראל, אנחנו עוד לא רואים את המהפכה הבאה בהיי טק, מדברים על כיוונים חדשים ונוספים, בחלל, פרופ' בן ישראל הוא יושב ראש סוכנות החלל, בנוסף לתפקידו כראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, אז בקשר לחלל דיבר שר המדע באחת הישיבות אצלנו על הפוטנציאל הענק שיש לחלל במדינת ישראל.
מאיר שטרית: ואמנם זה מקום לרעיונות שנאמרים ומדוברים, חלל, רובוטיקה, אחד התחומים המתפתחים בעולם והוא עלול או עשוי להיות המהפכה הבאה בתחום המדע בעולם כולו.
מאיר שטרית: מי שמסתכל קדימה, ביל גייטס באחת ההרצאות שלו ציין שלדעתו שהמצב ברובוטיקה הוא כמו בתחום המחשבים בשנות ה-70, שעוד לא ידעו בדיוק איך הדבר יעבוד ועשו כל מיני תוכנות ראשוניות והוא אומר שהוא הצליח בזמנו במייקרוסופט לפתח את הבייסיק שהיא תוכנה כוללת שעובדת על כל המחשבים ועל כל החומרות ולכן הדבר קיבל קפיצה משמעותית והתפתח ההיי טק.
מאיר שטרית: הוא חושב שהרובוטיקה נמצאת בערך בשלב הזה ואם יהיה מישהו שיפרוץ דרך ויעשה איזה דבר שיעבוד על רובוטים שונים ותהיה איזה שהיא תוכנת בסיס שעליה יעבדו, זה יכול לעשות פיתוח גדול מאוד.
מאיר שטרית: זאת אומרת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח יכולה למלא פה תפקיד חשוב מאוד ביצירת כיוון דרך למדינת ישראל בהתפתחות המדעית ובמחקר המדעי.
מאיר שטרית: אמנם ישראל משקיעה, מבחינת אחוזי תל"ג, את האחוז הגבוה ביותר במדינות ה-OECD במחקר ופיתוח, הכי גבוה בעולם, למרות שרובו, חלק די נכבד ממנו בא מהסקטור החופשי, מהשוק החופשי, דבר שהוא---
יצחק בן ישראל: אבל בכל העולם זה נמנה עם השוק החופשי.
קריאה: מה עם מערכת הביטחון, איפה היא נמצאת?
מאיר שטרית: זה לא כלול.
מאיר שטרית: ההבדל אצלנו שהחלק החופשי, החלק שממומן על ידי השוק החופשי הוא הרבה, מקום ראשון במדינות ה-OECD מבחינת רמת המחקר והפיתוח על ידי השוק החופשי.
מאיר שטרית: במדינות אחרות המדינה תומכת במחקר ובפיתוח באחוזים הרבה יותר גבוהים מאשר במדינת ישראל, דבר שאומר שהמדינה משקיעה פה פחות וחבל, כיוון שבסך הכל אני טוען שבמדינת ישראל, אחד מהדרייברים, אחד ממנועי הצמיחה הכלכליים הגדולים ביותר, זה המחקר והפיתוח במדע וההמצאות.
מאיר שטרית: זה אחד מכיווני הצמיחה הגדולים ביותר של מדינת ישראל.
מאיר שטרית: תודות למחקר המדעי ולפיתוח המדעי ולהשקעות במחקר ופיתוח, ולאוניברסיטאות ולאקדמיה, בשנים קודמות, אנחנו מוצאים את עצמנו היום מובילים בעולם בתחום הזה, בתחומי המדע, והצמיחה הכלכלית בישראל היא מדהימה, למרות שהיא קצת איטית בהשוואה ל-OECD, מבחינת הנתונים לפחות, היא מדהימה בהשוואה לעולם כולו.
מאיר שטרית: אחת הסיבות לכך זה ההמצאות והחידושים במדינת ישראל.
מאיר שטרית: כשבודקים את היצוא של מדינת ישראל רואים שבשנות ה-70 אחוז היצוא החקלאי, מסך היצוא של מדינת ישראל היה בערך 40%, היום אחוז היצוא של מדינת ישראל מחקלאות עומד על 2%.
מאיר שטרית: למרות שמייצאים במספרים מוחלטים יותר יצוא חקלאי, בסך הכל מהיצוא בישראל הוא 2%, כאשר תחום התעשייה הפך להיות כמעט 70%-80%, ומתוכו היי טק מהווה למעלה מ-40%.
מאיר שטרית: זאת אומרת הפיתוח המדעי פה מהווה מנוף מרכזי לצמיחה הכלכלית של מדינת ישראל, כי אין לנו מחצבי טבע גדולים,  או אדמות גדולות לפתח חקלאות לתחום המרכזי.
מאיר שטרית: ואני באמת מברך את החברים שהגיעו, חברים נבחרים, את פרופ' זכריה מדר מהאוניברסיטה העברית ואת פרופ' יגאל כהן מאוניברסיטת בר אילן, ופרופ' דוד פסיג מאוניברסיטת בר אילן, פרופ' קרל סקורצקי מרמב"ם, הוא בדרך, תת אלוף עוזי עילם, ידוע ומוכר והיה גם בפורום הקודם, דר' מרים ברקת, תעשיות אלקטרו כימיה, מר חיים רוסו, מר עוזיה גליל, פרופ' דפנה שוורץ, פרופ' יהודית בירק, פרופ' מינה טייכר, פרופ' שוש ארד, פרופ' נדב עירון, פרופ' בת שבע איילון.
מאיר שטרית: ההרכב הוא קומפקטי, מורכב מנציגים שונים, כמו שאתם יודעים ועל פי החוק ואני מברך את השר שסוף סוף כמעט השלמנו את---
דניאל הרשקוביץ: רק אחד.
דניאל הרשקוביץ: העיכוב הוא בגלל שהוא היה מועמד לתפקיד אחר.
מאיר שטרית: אז אני אומר, כמעט הושלם ההרכב של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, אני חושב שזה טוב שמתחילים עם הרכב חדש של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, עם יושב ראש חדש, אני באמת מאחל לכם הצלחה רבה וצופה פני עתיד בהשפעה שלכם על המחקר והפיתוח המדעי בישראל.
מאיר שטרית: אני מקווה שתצליחו לעשות שינוי, או לפחות לקבל החלטות שיובילו את המחקר בכיוון הנכון.
מאיר שטרית: אני מאחל לכם הצלחה רבה, לכם, לשר המדע, לראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח ואני מתכבד לפתוח את הדיון ולמסור את רשות הדיבור לשר המדע.
דניאל הרשקוביץ: קודם כל תודה ליושב ראש הוועדה על ההקדמה החשובה.
דניאל הרשקוביץ: אחרי ההקדמה הזאת, שנתנה באמת בבחינת מעט המחזיק מרובה...
דניאל הרשקוביץ: בתלמוד ישנו ביטוי שנקרא יהודה ועוד לקרא, מה זאת אומרת יהודה ועוד לקרא, כתבו משהו בפסוק ואז הוא אמר 'גם ר' יהודה אומר', הוא שואל את הגמרא, יהודה ועוד לקרא?
דניאל הרשקוביץ: אתה יכול להוסיף משהו על הפסוק?
דניאל הרשקוביץ: מה אתה צריך יותר, התורה כבר אמרה.
דניאל הרשקוביץ: אז אני אומר, אחרי ההקדמה של היושב ראש, אני חושב שאנחנו לפחות פטורים מלדבר על מקומו של המדע בכלל והמחקר והפיתוח בפרט במדינת ישראל ואני באמת רוצה רק לומר כמה מלים ספציפיות ביחס לאיך שאנחנו רואים את תפקיד המועצה הלאומית למחקר ופיתוח מכאן ולהבא והדברים כמובן מתחברים עם הרכבו החדש.
דניאל הרשקוביץ: היו כמה דיונים בוועדת המדע, לא רק בקדנציה הזאת, אבל במיוחד בקדנציה הזאת, שקשורים במועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו יודעים שהמועצה הלאומית למחקר ופיתוח עברה כמה דרכים וכמה שינויים במהלך הדרך, אבל לצערנו, בעוד שזה תמיד היה גוף רציני מאוד מבחינת ההרכב האנושי.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו קיימנו ישיבה מיוחדת, קיימת, אדוני היושב ראש, ישיבה מיוחדת גם להיפרד בזמנו מפרופ' עודד אברמסקי, היושב ראש הקודם, וזו הזדמנות נוספת לציין את תרומתו המאוד מיוחדת למועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
דניאל הרשקוביץ: למרות שתמיד זה היה גוף מאוד רציני מבחינת הרכבו, איכשהו, לצערנו, וזה דבר שגם פה בוועדה הלינו על כך, לא ניתן לו המעמד הראוי או המיצוב הראוי בהתוויית מדיניות המחקר והפיתוח במדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: הדוחות היו רציניים מאוד, אבל איכשהו הוא לא התמצב בתור גוף שמתווה את מדיניות המחקר והפיתוח במדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: היום משרד המדע, בחשיבה אסטרטגית על המשרד כולו ככלל ועל המועצה הלאומית למחקר ופיתוח כאחד המרכיבים החשובים ביותר בנושא מדע בארץ, הכוונה היא לנסות לבצע מהלכים שימצבו את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח לא רק כגוף מייעץ לממשלה, גוף מייעץ זה דבר שהוא ברצותו מאריך וברצותו מקצר, אבל במידה רבה הוא יכול להיות גוף שמרוקן מתוכן, לא רק כגוף מייעץ, אלא באמת כגוף שהוא בעל המשקל העיקרי בהתוויית מדיניות המחקר והפיתוח של מדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: לכן כאשר אנחנו עכשיו מינינו מחדש, היינו נדרשים על פי חוק למנות, לצערי זה תהליך קצת ארוך בגלל ביורוקרטיה מסוימת, אבל עכשיו התהליך הושלם, פרופ' סקורצקי, העיכוב הוא בגלל שפרופ' סקורצקי היה, בין היתר, מועמד לדיקן הפקולטה לרפואה בטכניון ואז לו הוא היה נבחר, חוות הדעת של היועצת המשפטית היתה שלא יתאים שהוא יהיה במועצה הלאומית למחקר ופיתוח אבל מאחר והוא לא נבחר, על חודו של קול, אז אנחנו מעריכים שבימים אלה יושלם התהליך.
דניאל הרשקוביץ: הוא אחד הכוכבים הגדולים בארץ בתחום הרפואה.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, כאשר באתי למנות את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אז לנגד עיניי היתה אותה מטרה, למצב אותו בתור הגוף שבמדינת ישראל הוא הגוף העיקרי שמתווה את מדיניות המחקר והפיתוח במדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: שימו לב, זו לא מדיניות המדע, כי במדיניות המדע יש כמובן מדע בסיסי, שלזה יש ועדת התכנון והתקצוב ויש אקדמיה, במידה רבה, מה שקורה בתחום המסחרי והתעשייתי נקבע על ידי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, דרך המדען הראשי, אם כי גם שם יש מקום---
מאיר שטרית: להעביר את התקציב למשרד המדע.
דניאל הרשקוביץ: לזה אני מוכן.
מאיר שטרית: אני תומך בזה.
דניאל הרשקוביץ: אז כבר יש לנו שני קולות בכנסת.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, כמו שאמרתי, המטרה היא באמת למצב אותו בתור הגוף שעושה את זה.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו על הפרק יש הצעת מחליטים רצינית מאוד שהיא בונה דרך של קבלת החלטות ברמה הממשלתית בנושא מחקר ופיתוח, כאשר הגורם הדומיננטי בנושא זו המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.
דניאל הרשקוביץ: כשבאתי, לפי החוק, להמליץ לממשלה שתאשר והנשיא ימנה יושב ראש חדש למועצה הלאומית למחקר ופיתוח, כששאלתי את עצמי מי הוא מר מחקר ופיתוח בישראל, אני חושב שפה יש כמעט קונצנזוס.
דניאל הרשקוביץ: אני לא יודע למה אני אומר כמעט, זה רק בגלל זהירות שאפיינתי לעצמי בחיים הפוליטיים, בכל אופן פרופ' יצחק בן ישראל הוא אדם שאני חושב שהוא בעל הניסיון וההשפעה הרבים ביותר, הן במחקר ופיתוח הביטחוני, והזכרנו שהמחקר והפיתוח הביטחוני במדינת ישראל הוא ללא ספק אחד הגורמים שמבחינת היקפיו הכספיים הוא הגדול ביותר, וגם במחקר ופיתוח האזרחי, הוא יושב ראש סוכנות החלל, יש מנהל כללי והוא יושב ראש בהתנדבות.
דניאל הרשקוביץ: יושב ראש סוכנות החלל, צריך להבין, זה אחד התחומים שאנחנו גם כעת מקדמים בצורה גבוהה כיוון שישראל היא מעצמה בתחום החלל ואנחנו לא ממצים את כל הפוטנציאל שקיים.
דניאל הרשקוביץ: המכלול הרחב הזה, כולל אדם שנטוע היטב, בעל מעמד באקדמיה, אני חושב שקשה לחשוב על להעלות על הדעת מועמד ראוי יותר ואני חושב שגם מבנה המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, ישנה חפיפה...
דניאל הרשקוביץ: אגב, על פי חוק יש מגבלה של משך הזמן שאדם יכול להיות במועצה הלאומית למחקר ופיתוח, אני חושב שהיום יש לנו מועצה רצינית מאוד.
דניאל הרשקוביץ: שלא ישתמע מכך שהמועצה הקודמת לא היתה רצינית, גם המועצה הקודמת היתה רצינית, אבל יש לנו מועצה רצינית מאוד.
דניאל הרשקוביץ: מה שכן, אחוז הנשים בה גדל, שזה חשוב.
מאיר שטרית: חיובי.
דניאל הרשקוביץ: אני גם מברך את היועצת המשפטית של משרד המדע, שטרחה להזכיר לנו את הנקודה הזאת, אבל לא היה קשה למצוא נשים ראויות.
דניאל הרשקוביץ: הציפיות האישיות שלי, ומבחינה זאת לא מדובר בעסק פרטי, אלא אני חושב של מדינת ישראל כולה, הן גבוהות מאוד, ואני מצטרף לאיחולים שלך ולאיחולים ליושב ראש המולמו"פ.
דניאל הרשקוביץ: נזכיר פה גם את הצוות המנהלי שמלווה את עבודתו של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, ביחד עם התמיכה שהוא מקבל ממשרד המדע, אנחנו מאחלים לו שבאמת יתמצב בתור הגורם הדומיננטי שמתווה את מדיניות המחקר והפיתוח במדינת ישראל.
מאיר שטרית: ואני מקווה גם שנוכל לקדם את החוק של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
דניאל הרשקוביץ: על החוק אני רוצה לדבר איתך, כי אולי אנחנו נשלב בו---
מאיר שטרית: אני אשמח מאוד לעשות את זה בתיאום איתך.
מאיר שטרית: רשות הדיבור ליושב ראש החדש של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
יצחק בן ישראל: ראשית, תודה ליושב הראש שהזמין אותי וכמובן תודה לשר, ואני אחזור תיכף למשרד המדע קצת יותר במפורט.
יצחק בן ישראל: אני לא אכביר מלים על החשיבות של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח כי שני קודמיי דיברו על זה מספיק, אני חושב, אני רק אגיד במשפט אחד את תמצית השקפת עולמי.
יצחק בן ישראל: כל החברה בישראל בעצם מבוססת על ידע.
יצחק בן ישראל: חוץ מזה שלאחרונה גילינו פתאום גז קצת, אין לנו באמת משאבים אלא ההון האנושי.
יצחק בן ישראל: אני ביליתי את רוב שנותיי בביטחון, וכשאתה מסתכל על מה הביטחון בנוי, הוא בנוי בסוף, בתשתית, על האקדמיה, גם מהצד של הכשרת האנשים וגם מהצד של המחקר שאותו אחר כך לוקחים ומעבירים בכל התהליך הזה עד שהוא מגיע בסוף למוצרים שמשתמשים בהם, וכל המדינה ככה.
יצחק בן ישראל: אי אפשר לתאר, לא את הכלכלה ולא את החקלאות ולא את הביטחון.
יצחק בן ישראל: שום שטח שאני מסתכל עליו, אי אפשר לתאר אותו בעצם בלי מחקר ופיתוח באחד מהשלבים שלו, בדרך כלל בבסיס, ולכן נעניתי בלי הרבה היסוסים לבקשתו של שר  המדע להיות יושב ראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, למרות שאנחנו, כמו שכולם יודעים, לא באנו מאותו החוג הפוליטי.
דניאל הרשקוביץ: מה שמחזק שההחלטה היא באמת מקצועית.
יצחק בן ישראל: לגבי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח עצמה.
יצחק בן ישראל: כמו שנאמר, יש מועצה הלאומית למחקר ופיתוח חדשה.
יצחק בן ישראל: התכנסנו פעם ראשונה לפני שבוע, אחרי המינויים החדשים, ולכן זה אולי קצת מוקדם לדבר על תכנית עבודה אבל כמה היי לייטס אני אגיד בכל זאת.
יצחק בן ישראל: אפשר להסתכל על מה שהמועצה הלאומית למחקר ופיתוח צריכה לעשות מבחינת הנושאים שהיא צריכה לעסוק בהם, מבחינת התהליכים של המחקר והפיתוח במדינה הזאת ומבחינת הכלים שנותנים למועצה הזאת בשביל להיות אפקטיבית.
יצחק בן ישראל: אני אדבר על כל אחד כמה מלים ובזה אני אסכם את חלקי.
יצחק בן ישראל: מבחינת הנושאים, הוזכר פה כבר כמה פעמים פרופ' אברמסקי שאני חושב שבקטע הזה עשה מהפך חיובי במועצה הלאומית למחקר ופיתוח והקים תתי ועדות שחברים בהם גם חברי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, גם יועצים וגם אנשים מקצועיים בתחומים השונים, ממיטב האנשים שיש במדינה הזאת.
יצחק בן ישראל: אני מסתכל על הרשימה של הוועדות, אני לא יודע אם הוא הספיק להציג את הדוח שהוצא, שמסכם את השנה שעברה---
מאיר שטרית: כן, הוצג בישיבה האחרונה.
יצחק בן ישראל: אז מסתכלים על היקף הוועדות, ההמלצות, עומק הדיונים, זה באמת מיטב האנשים בארץ ישבו ועבדו, חלקם בהתנדבות, פנו לאנשים והם הסכימו לעבוד, והנושאים העיקריים שמתעסקים בהם וחושבים עליהם כשאומרים מחקר ופיתוח, למה מתכוונים, אז כמובן יש נושאים טריוויאליים כמו ההיי טק, היי טק זה בעצם מלה אחרת לתקשורת ומחשבים, שפה צריך לחפש איזה שהוא כיוון, כי את הכיוון שהלכנו בו עד היום פחות או יותר אני לא אגיד שמיצינו, כי זה לא יהיה נכון, אבל צריך לראות מה הלאה, לאן אנחנו ממריאים מפה הלאה אם אנחנו רוצים לשמור על המצב שבו ההיי טק הוא בעצם המנוע העיקרי לצמיחה הכלכלית בישראל, כמו שהיה ב-20 השנה האחרונות.
יצחק בן ישראל: יש נושא מדעי החיים שגם זה דבר שנמשך הרבה זמן.
יצחק בן ישראל: בתוך מדעי החיים אפשר לפרק את זה לתתי תחומים.