GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים רמון: כי ב- NGN שלכאורה אם מישהו מוכן כבר לשלם את ה- 600 או 700 שקל על מהירות הורדה של 100 מגה, הוא לא מקבל עשרה מגה מהירות עלה.
חיים רמון: המהירות ירדה למשהו כמו 1.8 או 2 מגה, מתוך 100.
חיים רמון: זאת אומרת, מהירות ההעלאה ב- NGN ירדה לשני אחוז.
חיים רמון: יושבת כאן נציגה של בזק, אני מזמין אותה לסתור את מה שאני אומר.
מאיר שטרית: מעניין, מישהו הגיש תביעה משפטית ייצוגית על העניין הזה?
שרון פליישר: על מה יש להגיש תביעה?
שרון פליישר: זה מה שהלקוח קונה, הוא מקבל מידע מדויק.
מאיר שטרית: את אומרת לו שהוא קונה 100 מגה, בהעלאה של שני מגה?
שרון פליישר: בטח שאני אומרת לו, בוודאי.
מאיר שטרית: אז את זה כדאי שהציבור ידע.
מאיר שטרית: הציבור רואה אותנו בטלוויזיה, שידע הציבור שכשהוא קונה 100 מגה ומשלם על 100 מגה, הוא יכול לשלוח קבצים רק בקצב של שני מגה.
מאיר שטרית: זה מה שאת אומרת, בעצם?
מאיר שטרית: אז שהציבור ידע את זה.
מאיר שטרית: למה אתם מרמים את הציבור, שקונה 100 מגה ב- 600 שקל, כשהוא יודע שהוא שולח קובץ הוא יקבל שני מגה?
מאיר שטרית: אז תגידו את זה לציבור.
מאיר שטרית: שכל קליינט, יהיה כתוב לו בגדול – תדע לך.
שרון פליישר: כתוב באתר האינטרנט.
שרון פליישר: אין עילת תביעה.
שרון פליישר: אגב, הציבור בישראל מתוחכם ומגיש תביעות ייצוגיות איפה שהוא יכול, אין תביעה על הנושא הזה, כי אין הטעיה, הדברים רשומים וידועים.
מיטל בשארי: מספר התלונות שעולות במועצה לצרכנות מספר אחרת.
מיטל בשארי: מטעים את הצרכנים, לא מספרים להם מה המהירויות וברגע שהיושב-ראש ייתן לי, אני אמשיך לדבר.
מאיר שטרית: את המועצה לצרכנות?
מאיר שטרית: תעשו אתם את זה בשם הציבור.
מאיר שטרית: תפעלו אתם לטובת הציבור, תגישו תביעות משפטיות, מה אתם דואגים?
מאיר שטרית: אני בטוח שאם יש חוזה שכתוב עליו באותיות קטנות באיזה שהוא מקום, שהציבור בכלל לא קורא, זה חוזה כובל, בעיני.
מאיר שטרית: אני מציע להעמיד אותו לדיון בבית-הדין להגבלים עסקיים ואני לא בטוח שזה יעמוד במבחן, הדבר הזה.
מאיר שטרית: כל החוזים שמחתימים את האנשים בצורה עיוורת, זה חוזים שמרמים את הציבור, עובדים עליו בעיניים וגובים ממנו כסף סתם.
מאיר שטרית: ואני אומר לכם בצורה הכי עדינה שאני יכול לומר, אני מרגיש הרבה יותר חריף מאשר זה, כי אני מכיר את זה באופן אישי.
מאיר שטרית: אין לי מילים אחרות לומר, זה שוד, אני חוזר על זה – שוד לאור היום, של הציבור.
חיים רמון: אדוני היושב-ראש, המשרד לא סומך על הפרסומים של החברות, מפני שגילינו מספר כשלים בפרסומת, בפרסומים, ואני מדבר על כל החברות.
חיים רמון: כשל ראשון שראינו, זה שהחברות מציגות באותיות של קידוש לבנה, לכאורה, את הקצב היורד, 50 מגה, 100 מגה, What ever, כל מספר לוקח, אבל לא מציגות בכלל בפרסום, אני לא מדבר על החוזה ועל האותיות הקטנות, אני מדבר על הפרסום בשלטי חוצות, בעמודים שלמים בעיתונות, לא מופיעה מילה אחת על הקצב העולה.
חיים רמון: אז אנחנו מתכוונים לטפל בזה לפחות ברמת השקיפות ולדרוש שהפרסום לגבי הקצב היורד יהיה באותו גודל, אותו צבע ואותו פורמט כמו הפרסום של הקצב העולה.
חיים רמון: נקודה שנייה, הפרסום מדבר על מגה ביט, בלי הגדרה בכלל של זמן וכששואלים אותי, אז אני אומר – נכון.
חיים רמון: לא בעיה לספק 50 מגה לכל אזרח בישראל, בעשר שניות.
חיים רמון: בוא נגיד, בעשר שניות.
חיים רמון: לא נגזים כמו היושב-ראש, נגיד בעשר שניות.
חיים רמון: מהירות מודדים בכל דבר, ביחידה לזמן.
חיים רמון: קצב לזמן.
חיים רמון: כך וכך מגה ביט או קילו ביט, לשנייה.
חיים רמון: כמו שלא מודדים מהירות של רכב ולא אומרים שרכב נוסע 100 קילומטר, וזאת המהירות שלו.
חיים רמון: הוא נוסע 100 קילומטר – לשעה.
חיים רמון: אז צריך לכתוב מגה ביט לשנייה, וזה לא כתוב.
חיים רמון: כתה מגה ביט, רק מגה ביט, בלי השנייה.
חיים רמון: אולי, לא יודע, אולי חברות הפרסום לוקחות הרבה כסף להוסיף את הלוכסן עם ה- S, אבל זה גם דבר שצריך לדרוש אותו.
חיים רמון: צריך לדרוש פרסום וגילוי הוגן לציבור, שיש מהירות יורדת ויש מהירות עולה והפער ביניהם הוא עצום ויחליט הציבור, גם, גם הציבור, כמובן גם המשרד וגם הציבור, מה עושים עם הדבר הזה ונקודה שלישית, אני רוצה לתקן טעות עובדתית אחת לגבי הכבל התת-ימי.
חיים רמון: הקיבולת של הכבל התת-ימי הקיימת היום, שנקרא מד נאוטילוס, היא קיבולת מתאימה, הקיבולות הן עצומות, הן מתאימות, יש הערכות לחמש, עשר שנים הקרובות.
חיים רמון: הבעיה היא לא הקיבולת, הבעיה היא המחיר.
חיים רמון: הכבל של מד נאוטילוס הוא דה-פקטו מונופול.
חיים רמון: הוא לא הוכרז כמונופול.
מאיר שטרית: למה אין עליו פיקוח מחירים?
חיים רמון: כי הוא לא הוכרז כמונופול.
חיים רמון: אף אחד מהמשתמשים בו, עד היום, המשתמשים בו זה כל חברות האינטרנט.
מאיר שטרית: אני מבקש לפנות בשמי, כראש ועדת המדע, לממונה על ההגבלים העסקיים, לדרוש ממנה להכריז.
אורית זוארץ: אדוני, אם אני יכול רגע להתייחס, אני נציג רשות ההגבלים העסקיים.
מאיר שטרית: למה אתם לא מכריזים?
אורית זוארץ: העניין הזה נמצא בבדיקה.
אורית זוארץ: העניין הזה ממש עכשיו נמצא בבדיקה.
מאיר שטרית: מה יש לבדוק?
מאיר שטרית: הוא לבד, אין עוד אחד.
מאיר שטרית: תטילו עליו פיקוח מחירים, תורידו את המחירים לאדמה.
מאיר שטרית: זה פשוט.
אורית זוארץ: אנחנו לא עושים פיקוח מחירים.
מאיר שטרית: עכשיו אני מודיע, שאכתוב מכתב לממונה על הגבלים עסקיים, אני אבקש ממנה להכריז על איך זה נקרא?
מאיר שטרית: מד נאוטילוס, בהיותו היחידי להעברה של רשתות של תקשורת מישראל לחוץ לארץ, מבקש להכריז עליו כמונופול ואם לא, אני אבקש לדעת מדוע לא.
מאיר שטרית: לא תעשה את זה, אני אומר לך, אני אביא את זה לתיקון בכנסת, אני לא אעבור לסדר היום על העניין הזה.
מאיר שטרית: זה פשוט, בעיני, שערורייה.
חיים רמון: אני רוצה לציין, הרישיונות של כל המפעילים הבינלאומיים, כבר משנת 1996 או 1997, בזק בינלאומי, קווי זהב ו- 012 סמייל, הם מחליפים שמות מדי פעם, ו- 013 נטוויז'ן, שהיו פעם ברק, כוללים מהיום הראשון שהם קיבלו את הרישיון, את הזכות להקים כבלים תת-ימיים נוספים.
חיים רמון: משיקולים עסקיים שלהם, עד לאחרונה, לא ראינו פעילות בדבר הזה.
חיים רמון: אני מברך את בזק בינלאומי שמתכוונת כנראה להקים כבל נוסף, על הבעיות שהעובדה הזאת מייצרת מעבר לבעיה הכלכלית, אני לא רוצה להרחיב, אבל זה לא בריא למדינה שתהיה תלויה, מדינה מודרנית, שתהיה תלויה בכבל תת-ימי אחד וקראתי שאתמול התקבלה החלטה בדירקטוריון של בזק בינלאומי שאישרה את המיזם הזה.
חיים רמון: אני יכול לספר, בלי להגיד את השמות של החברות, כי זה כרגע מידע מסווג, שיש בפני משרד התקשורת עוד שתי בקשות של מפעילים שהם מפעילים באמצעות רישיון מיוחד, לא מפעילים בינלאומיים, אלא חברות עסקיות אחרות, שבוחנות ובודקות והגישו למשרד כבר בקשות לקבל רישיונות מיוחדים לכבלים נוספים ואנחנו מאוד מקווים שמהדבר הזה תצא גם תחרות ואם לא תחרות, אז לפחות פיקוח מחירים, כמו שצריך לפקח על מונופול, אם הוא מנצל כמובן את כוחו לרעה.
מאיר שטרית: ביקשו לדבר עוד קבוצה של אנשים, אני אתן לכולם כמובן לדבר.
מאיר שטרית: ראשונה, מיכל פליישר, מנהלת רגולציה של הוט טלקום.
מיכל פליישר: בוקר טוב.
מיכל פליישר: כבוד היושב-ראש, אנחנו כאן בשם הוט מברכים על הדיון ושמחים להגיד בגאווה, שאנחנו רואים את הוט כמקדמת מהפכת האינטרנט בישראל.
מיכל פליישר: אני עברתי אתמול בלילה על הפרוטוקול של הדיון הקודם, בדיוק לפני שנה, תחילת דצמבר 2009 ישבנו כאן, כב' היושב-ראש פתח את הדיון בדאגה רבתי לפריסת התשתיות בישראל, ציין שאמנם בזק מפרסמת NGN, אנחנו נדמה לי חודש לפני זה ערכנו מסיבת עיתונאים והכרזנו על השקת פרויקט ה- UFI ועלתה השאלה – האם הכוונה להשקיע בתשתיות היא באמת כוונה אמיתית, האם אנחנו מתכוונים להשקיע רק בתל-אביב, האם נגיע לפריפריה וכמה זמן זה ייקח.
מיכל פליישר: במהלך הדיון חזרתי ואמרתי, למרות מצמוצים סקפטיים, כמו שגם כאן יש בכל מיני נושאים, שאנחנו מתכוונים להשלים את הפרויקט עד סוף 2010, ובשנת 2011 האינטרנט המהיר, הרשת המהירה תהיה זמינה לכל בית בישראל.
מיכל פליישר: אנחנו שמחים לבשר ובישרנו זאת גם כן לעיתונות, שאנחנו השלמנו את הפרויקט ארבעה חודשים מוקדם מהמתוכנן והאינטרנט היום נמצא בכל מקום, למה שלא תקראו פריפריה, גם אם ננהל על זה דיון, תל-אביב, קריית שמונה, דרום הארץ, בכל מקום הרשת מהירה וזמינה.
מיכל פליישר: גם ברמת הגולן יש תשתית של הוט ובכל מקום שיש תשתית של הוט, אפשר לגלוש ברשת החדשה.
מיכל פליישר: הרשת החדשה היא רשת מתקדמת.
מאיר שטרית: קודם נגמור את ישראל בפנים, רמת-הגולן, אם היא היתה הבעיה, הייתי אומר ניחא.
מיכל פליישר: וגם בערבה.
מיכל פליישר: הרשת החדשה של הכבלים היא רשת מהמתקדמות בעולם, בשנתיים-שלוש האחרונות רשתות כבלים בעולם אימצו את הטכנולוגיה שהומצאה כאן בישראל, שהיא טכנולוגיית ה- דוקסי 3.  ציין את זה גם יאיר בסקירה שלו, זה טכנולוגיה שמאפשרת מתן שירות ללקוח במהירויות 100 מגה.
מיכל פליישר: היופי של התשתית של הכבלים שהיא בסך-הכל נכס ומאז שהיא קיימת במדינת ישראל זה שהטכנולוגיה שלה מאפשרת שדרוגים נוספים.
מיכל פליישר: הרשת הזו במבנה הנוכחי שלה, עם ביצוע ההשקעות ושדרוגים, יכולה להגיע גם עד מהירות של 850 מגה.
מאיר שטרית: אני מבין שזו מהירות הורדה.
מאיר שטרית: ומה לגבי העלאה?
מיכל פליישר: אני אתייחס לנקודה הזו בהמשך, כי היא עלתה ואני אגיד מגה ביט לשנייה, עכשיו ולהלן ובעתיד, כל מהירות שאני אציין היא מגה ביט לשנייה.
מאיר שטרית: אני יכול להזמין אצלי בבית מהוט, 100 מגה ביט לשנייה?
מיכל פליישר: חד-משמעית כן, וגם למהירויות האינטרנט אני אתייחס.
מאיר שטרית: אני רק עוד לא יכול לקבל את זה מכם, בינתיים, אני רק רוצה בשביל לקבל את המהירות הזאת, אני צריך ספק, אתם את התשתית, ואחר-כך אם משהו לא בסדר, אחד מאשים את השני.
מיכל פליישר: נכון מאוד, אני חושבת שזו הערה מאוד במקומה ואני אתייחס.
מאיר שטרית: מתי אתם מתחילים את ה- ISP?
מיכל פליישר: מה, אתה גונב לי את הנאום?
מאיר שטרית: לא, אני שאלתי את השר, מתי, למה הוא לא נותן במהירות ISP לכבלים.
מאיר שטרית: אין שום סיבה שלא יהיו לכם ISP.
מיכל פליישר: חד-משמעית, אני אתייחס.
מיכל פליישר: אתה פשוט מרים לי שורה 3 בראשי פרקים שלי, אבל אני אתייחס לזה.
מיכל פליישר: מחיר האינטרנט בישראל כמובן נגזר משניים, משני מקטעים, ממקטע התשתית, מקטע הספק.
מיכל פליישר: ההפרדה הזאת, לא צריך להיות גאון, מייצרת כפל עלויות ולכן כשמשווים את המחירים האלה למחירים בעולם, שאגב הם במקום טוב באמצע, גם כשמסתכלים על הטבלאות שהוצגו כאן אבל בוודאי לפי דו"חות שאנחנו קיבלנו מחברות ייעוץ בינלאומיות ששכרנו לצורך הדבר, המהירויות הן, בחלק מהמדינות בעולם, מהנמוכות בעולם וביחס לאירופה אנחנו במקום טוב באמצע.
מיכל פליישר: אם מזה גם מפחיתים את העלויות הנוספות שנובעות בין השאר מההפרדה בין ספק לתשתית, אני חושבת שאנחנו במצב לא רע ובייחוד ובייחוד, וזה נאמר כאן, צריך להסתכל על המגמה והמגמה היא מגמת ירידת מחירים ומעבר לגלישה במהירויות גבוהות וזו מגמה תלולה.
מיכל פליישר: אני תכף אתייחס לנקודה.
מיכל פליישר: אני חוזרת לרשת, שהיא רשת שבסך-הכל היא, כמו שאמרתי, מתקדמת מסוגה, מבוססת על פריסת סיבים אופטיים רחבה, מאפשרת שדרוגים ובכוונת הוט לספק ללקוחות שלה כעת וגם בעתיד, את השירותים המתקדמים ביותר, בהתאם לביקושים.
מיכל פליישר: אנחנו עם השלמת השקת הרשת ובעצם כבר בתחילת שנת 2010, יצאנו במבצעי שיווק שמטרתם לקדם גלישה במהירויות גבוהות.
מיכל פליישר: היום המהירות השכיחה, למעשה המהירות שאליה מצטרפים מרבית הלקוחות היא מהירות של 12 מגה, זה ממש מהפכה.
מיכל פליישר: אנחנו ביטלנו את מהירות ה- 1.5 מגה, למרות כל מה שייאמר כאן, לקוחות שגולשים ב- 12 מגה בבית לשימושים ביתיים, יש להם היום מעל ומעבר למה שהם צריכים, גם כשזה 12 מגה ביט לשנייה הורדה.
מיכל פליישר: זו מהירות מצוינת.
מיכל פליישר: נכון שהם צריכים לקחת מבחינה כלכלית גם ספק אינטרנט.
מיכל פליישר: קבוצת הוט הגישה בקשה לקבל רישיון ISP לפני למעלה משנתיים.
מאיר שטרית: למה בהוט  VOD, כשמורידים סרט, שם זה יורד מהר מאוד?
מיכל פליישר: זה עובד על תשתית נפרדת, נכון?
מיכל פליישר: על רוחב פס נפרד?
מיכל פליישר: זו טכנולוגיה שונה.
מיכל פליישר: השידורים לא מועברים בטכנולוגיית האינטרנט.
מאיר שטרית: איך הם מעבירים?
מיכל פליישר: ציינו פה, אגב, ה- IPTV וטכנולוגיות אינטרנט, השידורים הם שידורי טלוויזיה בכבלים, בטכנולוגיות שאולי אילן יוכל להסביר.
אילן לוי: זה תדרים נפרדים.
מאיר שטרית: אבל איך זה עובר מהר?
מאיר שטרית: זה עובר באותם כבלים, הרי, איך זה עובר מהר?
אילן לוי: גם אם תיכנס לאינטרנט כרגע ותיגש ל-יוטיוטב במהירות של 100 מגה, אתה תראה את זה בלי שום הפרעות ובלי שום בעיות, בשנייה שלחצת אתה תקבל את זה.
אילן לוי: זו בדיוק המהות של VOD.
מיכל פליישר: אגב, יש היום צפייה בטלוויזיה גם על גבי האינטרנט, צפייה טובה.
מיכל פליישר: אנחנו יודעים את זה.
מיכל פליישר: חלק מהנקודה שהחברות משקיעות, אגב, גם אנחנו מתייחסים בכבוד למתחרים שלנו ולכן אנחנו כאן מוחים על הטענה שאין תחרות.
מאיר שטרית: כשאתם מציעים לקליינטים שלכם טריפל, אני רואה פרסומת של טריפל, של טלפון, כבלים ואינטרנט.
מאיר שטרית: אז אני מקבל מה, 12 מגה ביט?
אילן לוי: המהירות הבסיסית שמוצעת בהצעה של טריפל היא 12 מגה ביט.
אילן לוי: סליחה, כבוד חבר הכנסת, מגה ביט לשנייה.
מאיר שטרית: 12 מגה ביט לשנייה?
מיכל פליישר: כן.
מאיר שטרית: זה המהירות שאתם נותנים בעסקת הטריפל?
מיכל פליישר: רק לתשומת לבך, שבעסקת הטריפל, אם הלקוח לא מעוניין, אז הוא יכול לגלוש במהירויות נמוכות יותר, וזה חלק, הייתי בדיוק בנקודה של הצעדים השיווקיים שנועדו לעודד גלישה במהירויות גבוהות.
מיכל פליישר: בכל מקרה, המחיר שלו, לא יעלה אם הוא ייקח 12 מגה ביט לשנייה.
מיכל פליישר: לפעמים הלקוחות, משיקולים כאלה ואחרים, אומרים – אני לא צריך.
מאיר שטרית: כשאתם עושים עסקה כזו של טריפל, אז קליינטים ותיקים שלכם, יש למעלה ממיליון מנויים, אם אני לא טועה.
אילן לוי: מגמה מאוד גדולה של שדרוג.
מאיר שטרית: אז הקליינטים הוותיקים, גם מקבלים את הטריפל או רק כאלה שהם מצטרפים חדשים.
מאיר שטרית: צריכים להתנתק ולחזור?
אילן לוי: אף אחד לא צריך להתנתק.
מיכל פליישר: כל אחד יכול לשדרג ל- 12 מגה.
אילן לוי: כב' היושב-ראש, אם ראיתם את הפרסומות האחרונות שלנו, גם הוט הציעה משהו חדשני מאוד בשוק, של טריפל ללא התחייבות.
מאיר שטרית: אני שואל, מה עם הקליינטים הוותיקים, שהם כבר קליינטים שלכם.
אילן לוי: גם הקליינטים הוותיקים יכולים.
מאיר שטרית: הם יכולים לקבל את אותה עסקת טריפל, ולרדת מהתשלומים.
אילן לוי: לא, יש להם קנסות יציאה עצומים שמטפלים בזה.
אילן לוי: יש להם קנסות של אלפי שקלים שהמשרד כרגע מטפל.
מאיר שטרית: אלפי שקלים?
אילן לוי: אלפי שקלים, ב-הוט.
מיכל פליישר: הוט היא חברת תקשורת אני חושבת הראשונה בישראל שהציעה טריפל ללא התחייבות, פרסומת מדוברת ומוכרת, אני מקווה שכולם נהנים ממנה.
מיכל פליישר: כך שיש אפשרות לפעול כך ואחרת ולכל לקוח יש אפשרות לשדרג את המהירות והדיון הזה הוא מוזר בעיני, כי יש לנו אינטרס למכור מהירויות גבוהות, אז ברור שלקוח שפונה יכול לשדרג את המהירות שלו.
מאיר שטרית: לפני זה, כמה המהירות העולה ב- 12 מגה?
מיכל פליישר: מ- 1 מגה, אני מצטרפת פה לדברים של חברי, זה הסטנדרט המקובל בעולם, הלקוחות יודעים על זה, זה גם תואם את הצרכים והשימושים.
מיכל פליישר: לי סיפרו אתמול בשיווק שאנחנו בעבר אגב השקנו מסלולים במהירויות העלאה גבוהות ולא היה לזה ביקוש ובעניין הזה צריך לעשות גם סדר.
מיכל פליישר: לקוחות עסקיים, נאמר פה אולי הכנסת או לקוח עסקי אחר, שדרוש להם רוחב פס מובטח, בין אם בהלוך ובין אם בחזור, השירות קיים.
מיכל פליישר: כך שאנחנו יכולים לזרוק פה לחלל האוויר אמירות.
מיכל פליישר: הוא שירות שצורך משאבים רבים.
מיכל פליישר: הוא שירות שצורך.
מאיר שטרית: אני אומר לך עוד פעם אחת, מה שאני אומר, גם אתם וגם אחרים, שודדים את האזרחים.
מאיר שטרית: האזרח מקבל שירות ברמה, תסלחי לי, ברמה אפס, ומשלם את המחיר הגבוה ביותר.
מאיר שטרית: אין לזה שום הצדקה, אין דבר דומה בעולם לזה, בעולם המערבי.
מאיר שטרית: אתם פשוט שודדים את הציבור.
מאיר שטרית: אין לי מילה אחרת לומר לך את זה.
מאיר שטרית: אני לא מדבר, אני לא רוצה להיכנס עוד להוט, אולי נעשה פעם דיון על הוט, כי מי שעשה את הכבלים, את חוק הכבלים הוא חוק פרטי שלי, כידוע לכם.
מאיר שטרית: אז אני רואה איך זה עובד ואני אומר לך, זה רחוק.
רועי גולדשמידט: בדף הפרסומת של הוט, 12 מגה ביט אינטרנט, לא מצוין פה.
מאיר שטרית: זו הטעיה.
מיטל בשארי: כב' היושב-ראש, אם כבר מתייחסים למבצע שלהם, ההתחייבות, לא רוצה להתחייב בטריפל, יש פה הטעיה חמורה של הציבור, היות ולא מציינים שהוא מתחייב כן לספק.
מיטל בשארי: לתשתית אמנם הוא לא מתחייב, אבל הצרכן לא יכול להיות באינטרנט בלי ספק.
מיכל פליישר: סליחה, מה זה הבדיחה הזו?
מיכל פליישר: גם לא כתוב מה ההתחייבות שלו כשהוא קנה טלוויזיה בתשלומים.
מיכל פליישר: מה זה קשור לטריפל?
מיטל בשארי: כשיוצאים ואומרים לא להתחייב, תציינו שלספק הוא כן צריך להתחייב.
מיכל פליישר: אבל הספק הוא לא שלנו.
מיכל פליישר: אני מבקשת להסביר ברצף.
מאיר שטרית: אני רוצה שאחרים ידברו.
מיכל פליישר: אבקש להמשיך ולסיים, כבודו.
מאיר שטרית: תסיימי עכשיו, אני מבקש.
מיכל פליישר: אני רוצה בכל-זאת, נקודה כואבת שהועלתה פה לכאורה, המחירים.
מיכל פליישר: אז אני שוב, גם בעניין הזה, הטבלאות לא משקרות.
מיכל פליישר: הטבלאות מדברות על זה שהמחיר של 12 מגה בישראל היום תשתית 99 שקל זה מחיר שאני מעיזה להגיד אותו בקול רם פה בכבוד, הוא לא מחיר גבוה, הוא תואם את המחירים בעולם.
מיכל פליישר: המחירים במגמת ירידה, המחירים במהירויות גבוהות ירדו בשנה וחצי האחרונות ב- 60%.
מאיר שטרית: זה רק התשתית, 99 שקל?
מיכל פליישר: רק התשתית.
מאיר שטרית: המחירים הכי גבוהים בעולם, זה בדיוק ההבדל.
מיכל פליישר: תנו לי להשלים.
מאיר שטרית: זה לא המחיר הכי נמוך, זה המחיר הכי גבוה, לזה צריך להוסיף עוד ISP.
מאיר שטרית: זה מחיר פי ארבע מאשר באירופה.
מיכל פליישר: רוצים לתת לי להשלים?
מאיר שטרית: בבקשה, משפט אחרון.
מיכל פליישר: אז שוב אני אלך למשפט אחרון, אז באמת, אפשר לפרט פה בכל סוגיה ובכל נושא, אנחנו לא מטעים צרכנים, אנחנו נותנים לצרכנים את המהירויות.
מיכל פליישר: אגב, ופנו אלינו ממשרד התקשורת, כך שאפשר לעשות מזה עכשיו פרויקט.
מיכל פליישר: פנו ממשרד התקשורת, אמרו שלדעתם אם נוסיף את ה- S, אגב, זה יהיה NBS, אז כל הלקוחות פתאום ידעו איזה שירות טוב הם מקבלים כי הם יבינו, ש- NBS זה לא NBE.
מיכל פליישר: הבאתי לכם פה לדיון שלל דוגמאות כמו שאני מבינה שפריכיות ב- 800 קלוריות הן פחות משמינות מפריכיות ב- 1,000 קלוריות וטלוויזיה 42 אינטש, אני חושבת שהלקוחות מבינים את זה, זה סרגל, הם יודעים שזה יותר מהר והם מקבלים יותר מהר.
מיכל פליישר: אם NBS יספק אותם יותר אז זה מה שיהיה.
מיכל פליישר: לא צריך להוציא את הדברים מהקשרם.
מיכל פליישר: אין פה הטעיה.
מיכל פליישר: רשת מתקדמת, מהירויות גבוהות, המחירים הולכים ויורדים.
מיכל פליישר: אני בייחוד חושבת שלא צריך לנוח על זרי הדפנה, בזה אני מצטרפת לאמירות שנאמרו מצד משרד התקשורת.
מיכל פליישר: אנחנו מצביעים פה על מגמה כשחברות פרטיות משקיעות הון עתק בשדרוג התשתיות ומצביעות על מגמה כזאת רצינית של השקעה בתשתיות, ההליכה של הממשלה לכיוון של הענקת רישיון תקשורת לגורם ממשלתי היא לא טריוויאלית וגם אם היא נעשית, היא צריכה להיעשות בזהירות.
מאיר שטרית: תודה רבה ואני שמח ששר התקשורת נותן לחברת החשמל לשדר, אני מקווה שיעשו את זה במהירות המקסימאלית.
מאיר שטרית: אולי זו הדרך היחידה להזיז אתכם.
מאיר שטרית: תסלחי לי, זו בדיחה מה שאת אומרת.
מאיר שטרית: נותנת 100 מגה, אבל מהירות העלאה שני מגה.
מאיר שטרית: זה פשוט בדיחה.
מאיר שטרית: בדיחה גרועה, תסלחי לי שאני אומר את זה.
מיכל פליישר: לדיון הבא נביא נתונים השוואתיים בנקודה הזאת.
מאיר שטרית: המועצה לצרכנות, בבקשה.
מיטל בשארי: אני מנהלת תחום טלקומוניקציה, במועצה הישראלית לצרכנות.
מיטל בשארי: אני רוצה להתייחס לתופעה כפי שהיא עולה מתלונות הצרכנים, התלונות שמגיעות לפתחה של המועצה הישראלית לצרכנות.
מאיר שטרית: ביקשתי לדעת מה עלה בגורל הקובץ שהוא מנסה לשלוח.
בני שיינין: ניסיתי לשלוח את זה גם ב- Gmail וגם ב- נענע, שני ספקים, אז בנענע, אתם רואים, גודל ההודעה חורג ממגבלות הגודל עבור הודעות יוצאות.
בני שיינין: לקח לנו, דרך אגב, לנסות לטעון את זה, לשרת של נענע, כל הזמן שאתם דיברתם פה.
בני שיינין: ב- Gmail, אז הוא מייד אומר: "מצטערים, קובץ זה חורג ממגבלות הגודל של 25 מגה".
בני שיינין: לפחות הם מצטערים.
מאיר שטרית: דוגמה קלאסית.
מאיר שטרית: אם אתה רוצה לשלוח, סתם, צילום נגיד של תעודה, אתה שולח למישהו בחוץ לארץ דרכון, שזה דבר שנתקלתי בו, בחיים זה לא עובר.
מאיר שטרית: זה לא נורמאלי, זה פשוט לא נורמאלי, בשביל מה יש אינטרנט?
מאיר שטרית: סליחה, הפסקתי את ההמועצה הישראלית לצרכנות.
מיטל בשארי: מתלונות שמגיעות לפתחה של המועצה לצרכנות, עולה שזו הטעיה חמורה של חברות שמספקות שירותי גלישה לגבי המהירות של הצרכנים.
מיטל בשארי: כאשר צרכנים באים לבצע עסקה, נציגי השירות שמציעים להם מהירות, לא טורחים לברר בכלל אם ניתן לספק בכלל את מהירות הגלישה באזור המגורים שלהם.
מיטל בשארי: ומגיעות על כך תלונות רבות למועצה לצרכנות.
מיטל בשארי: לאחרונה יצאו חברות שמספקות שירותי גלישה, בפרסומות רבות ומציעות לצרכנים לשדרג את המהירות או לקבל מהירות עד עשר מגה ביט, וכאשר מדובר בסכום כסף בצד השדרוג, הצרכנים משלמים כסף רב, תוך כדי שהם מייחלים שהשדרוג, שהתוספת של הכסף אכן תשפר להם את המצב והשדרוג אכן יועיל להם.
מיטל בשארי: הסתרת המידע הרלוונטי הזה, לגבי המהירות, היא פשוט הטעיה בפרסום של החברות ומהווה חוסר גילוי נאות לגבי פרטים מהותיים בעסקה.
מיטל בשארי: עוד עולה מתלונות הצרכנים, שכאשר הם מבקשים להתנתק וכאשר הם לא מקבלים את אותה מהירות גלישה שמובטחת להם, כי אי-אפשר לספק באזור המגורים שלהם, הם מבקשים להתנתק, החברות מערימות עליהם קשיים וטוענות שהם חתומים על חוזה לתקופה של שנה או כמה שאפשר.
מיטל בשארי: זאת אומרת, החברות מכות על חטא, לא מספיק שהן לא מספקות את השירות שהובטח לצרכנים, הן גם קושרות אותו בתקופת התחייבות ולא מאפשרות לצרכן להתנתק.
מיטל בשארי: מה שעל פניו נראה שהחברות עושות את זה על-מנת רק לקשור את הצרכנים, את כל הסתרת הפרטים המהותיים האלה.
מיטל בשארי: עוד נטען בתלונות הצרכנים, שכאשר הצרכנים מלינים על מהירות הגלישה, נמסר להם שזה תלוי בגורמים שונים.
מיטל בשארי: אבל זה בדיעבד, רק לאחר שהצרכן מתקשר אתם בחוזה.
מיטל בשארי: היום, לדוגמה, אם אני אתן את הדוגמה של חברות הסלולאר, חברות הסלולאר, כאשר יש את הפריסה של האנטנות הן חייבות ליידע את הצרכן איפה יש קליטה ואיפה אין קליטה, לפני שהן חותמות עם הצרכן על החוזה ולעומת זה, חברות האינטרנט לא חייבות לפרסם עד כמה הצרכן יקבל באזור מגוריו ומתי וכן הוא לא יוכל לקבל.
מיטל בשארי: גם את העניין שהמהירות תלויה בפיצול של השירות בין ספק השירות לספק התשתית, החברות לא טורחות ליידע את הצרכנים, רק כאשר הצרכן, דבר שגם מייקר את העלות לצרכן ודבר שפוגע בצרכן לאורך כל הדרך.
מיטל בשארי: לכן אנחנו מבקשים מהוועדה שתפנה לשר ולרגולאטור ואנחנו מבקשים שהחברות האלה, שתדרוש מהחברות שינהגו בשקיפות לגבי הצרכנים ואנחנו דורשים שהרגולאטור והשר ידאגו, כי כאשר חברות מפרסמות את המחירים, מפרסמות את מהירות המינימום, בתנאים אופטימאליים, שידאגו לפרסם מהי המהירות אותה יקבל הצרכן בתנאים שהם לא אופטימאליים.
מיטל בשארי: כמו-כן, אנחנו מבקשים שהוועדה תקרא גם לשר ולרגולאטור לדאוג שיעשו כמו באירופה, סקרים ובדיקות ואם יימצא שמי מהחברות לא עומדות בקצב הגלישה שהובטח לצרכנים, ייבחן הרגולאטור את המשך מתן הרישיון שלהם בכלל.
גיא לוי: אני מנהל מוצרים מתוקשבים במט"ח, במרכז לטכנולוגיה חינוכית.
גיא לוי: נמצא אתי יעקב חבושה, מנהל מערכות המידע שלנו.
גיא לוי: אני שמח להיות כאן, כב' היושב-ראש.
גיא לוי: אנחנו עוסקים בחינוך, אנחנו יודעים שרוחב פס היום בעולם, הוא מכשיר מפתח לצמצום הפער הדיגיטאלי ולצמצום הפערים בחינוך.
גיא לוי: אנחנו רואים את זה בכל העולם.
גיא לוי: אני אתן דוגמאות.
גיא לוי: אבל אני רוצה לתת כמה דוגמאות במדינת ישראל.
גיא לוי: במדינת ישראל היום, מרבית בתי-הספר מחוברים בשניים וחצי מגה, אנחנו נמצאים בהרבה מאוד בתי ספר, מט"ח מספק היום למעשה שירותי לא אינטרנט, תוכן דיגיטאלי לכל בתי-הספר במדינת ישראל והיום אני גאה לומר שמנהלות מספרות לנו שהן כבר מחוברות בחמישה מגה בבית-הספר, וזה מה שהיום רשויות נותנות, שוב, דרך הספקים השונים.
גיא לוי: אנחנו נמצאים בשנים האחרונות, כדי לעזור למדינה לקדם את התוכנית הלאומית להתאמת מערכת החינוך למאה ה- 21, אנחנו פועלים במספר בתי-ספר בפיילוטים מתקדמים.
גיא לוי: ואנחנו פועלים היום בכשישה בתי-ספר בהם כל תלמיד מגיע עם מחשב נייד.
גיא לוי: אני מדבר על בתי-ספר, שיש בהם היום בין 300 ל- 500 מחשבים ניידים, רשת אלחוטית בכל בית-הספר, והם צריכים עכשיו רוחב פס כדי ש- 300, 400 או 500 מחשבים יוכלו לפעול במקביל, כי זה חלק אינטגראלי מהלמידה.
מאיר שטרית: הם יכולים היום לראות הוראה מרחוק בבית-הספר, במהירות של חמישה מגה ביט, הם רואים למידה מרחוק?
גיא לוי: התכנים הדיגיטאליים שנמצאים ברשת, סימולציה בפיסיקה, או סרטון שמסביר משהו.
מאיר שטרית: לראות מורה מלמד?
גיא לוי: גם קיים, יש לנו גם פרויקטים כאלו.
מאיר שטרית: בחמישה מגה ביט?
יעקב חבושה: התלמידים במקרה הזה, בשעות הערב לומדים מהבית, אבל הם הולכים על רוחב פס, כי בבית-הספר, אין להם תשתית.
יעקב חבושה: לרובנו כאן יש, יש כאן המון אנשי טכנולוגיה, שלרובנו יש לפחות עשר מגה בבית.
גיא לוי: כב' היושב-ראש, שנייה, אני רוצה לקחת את זה צעד אחד קדימה.
גיא לוי: בית-ספר, בתי-הספר שאנחנו עובדים אתם, שיש בהם 300 עד 500 מחשבים ניידים, משלמים קרוב ל- 60, 70 ו- 80,000 שקלים בשנה, רק על החיבור לאינטרנט.
גיא לוי: זה עלות החיבור לאינטרנט, כדי להבטיח שבבית-הספר, 300 מחשבים יוכלו לעבוד במקביל.
מאיר שטרית: הם עושים לכל מחשב קו נפרד?
גיא לוי: לא. יש רוחב פס, קו סימטרי למשל, של בזק, 12 על שש, שש על 12, העלויות הן מגיעות ל- 3,000, 4,000 ו- 5,000 ו- 6,000 שקלים לחודש.
גיא לוי: אני רוצה עכשיו לתת כמה דוגמאות מהעולם.
גיא לוי: אלברטה בקנדה.
גיא לוי: פריסה של סיבים אופטיים, לכל מוסדות החינוך.
גיא לוי: לכל מוסדות החינוך, רוחב הפס לא קיים.
גיא לוי: ארצות הברית, פרויקט ה- אירייט של משרד החינוך וה- FCC, ה- FCC  אני מניח מוכר פה לכולם, מאוד מעורב ברוחב הפס.
גיא לוי: עד 90, 90% הנחה לפריפריה.
גיא לוי: כדי לקדם את רוחב הפס.
גיא לוי: בקוריאה הדרומית, בתי-ספר מקבלים אחד ג'יגה רוחב פס לבית-הספר, כי זה ברור לנו שאנחנו זקוקים לזה היום.
גיא לוי: אנחנו חושבים, שהרגולאטור, ואנחנו רואים, דרך אגב, בפורטוגל, הפרויקט של אינטל, של מחשב נייד לכיתות א' – ד', בתנאי הרישיון שהמדינה נתנה לספקיות האינטרנט, הם חייבים לספק אינטרנט לכל בתי-הספר בפס רחב ללא עלות.
גיא לוי: זה חלק מתנאי הרישיון שהרגולאטור נותן לחברות התשתית.
מאיר שטרית: הדברים שלך באים על רקע מאוד מדאיג, אני אומר את זה בצער שמסתבר שתלמידי בתי-ספר, ההישגים שלנו במבחנים הבינלאומיים של ה- OECD, כמו פיזה וטים ואחרים, תלמידי ישראל נופלים ברמה של שתי ספרות מתחת לכל מדינות ה- OECD.
מאיר שטרית: זה לא רק הממוצע של התלמידים, גם כשעשו בדיקה של מבחנים שהתלמידים החלשים בישראל, מול התלמידים החלשים במדינות ה- OECD, ישראל נמצאת ברמה הנמוכה ביותר, אחרי איטליה, בפער של 20% וגם כשעושים מבחנים, עשו מבחנים בקרב התלמידים המצטיינים של ישראל, מול התלמידים המצטיינים ב- OECD, אנחנו נמצאים ברמה נמוכה ב- 15% מהמדינה הנמוכה ביותר ב- OECD.
מאיר שטרית: אחד הדברים שניתן לשפר, במערכת החינוך ולהזיז תלמידים קדימה, זה באמת, הרי מה הבעיה?
מאיר שטרית: אי-אפשר להביא לכל כיתה בארץ את המורה הטוב ביותר בתחום.
מאיר שטרית: אבל אפשר להביא את זה באמצעות, נגיד מט"ח, מורה אחד שמלמד מקצוע, תלמיד יכול לראות את זה.
מאיר שטרית: אילו היה לו אינטרנט ופס רחב, יכול לשבת בכיתה שלו ולראות ממש שיעור, מלא, בתחום שהוא רוצה, בצורה הטובה ביותר וללמוד.
מאיר שטרית: לצערי, כמו שאתה אומר, אני לא יודע למה יש שר שלם לענייני אינטרנט בממשלה, נכון?
מאיר שטרית: יש שר לענייני אינטרנט, בממשלה.
מאיר שטרית: יש שר לפניות ציבור, ואינטרנט.
מאיר שטרית: יש לו Full time job לעשות, ובתי-הספר, כמו שאתה אומר, נמצאים במרחק גדול.