GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן מלמד: בתהליך הזה אני לעולם לא אצליח למצוא בן אדם- -
מאיר שטרית: לכאורה, על-פי התהליך שהם מתארים, אתה יכול לפנות ל-7-6 חברות, וכל אחת חייבת לשלוח לך בן אדם, ואתה בוחר מתוכם.
איתן מלמד: אני אסביר את הטענה.
איתן מלמד: אני צריך לקבל את אישור ועדת המכרזים, אני צריך לכנס את ועדת המכרזים- -
מאיר שטרית: אתה היושב ראש שלה?
איתן מלמד: לא, אני חבר.
איתן מלמד: אני צריך לכנס את ועדת המכרזים, אני צריך להעביר החלטה שמותר לי לגייס עובד, לפי המכרז, אני צריך למנות ועדת בדיקה שתבדוק, אני צריך לפרסם- -
מאיר שטרית: מה זה ועדת בדיקה?
איתן מלמד: ועדה שבודקת את ההצעות.
ליאור אגאי: אבל את זה אתה עושה על 10,000 שקל.
ליאור אגאי: עובד עולה 350 אלף שקל לשנה, בטח צריך ועדה.
מאיר שטרית: סליחה, אני לא הבנתי.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת "ועדה שבודקת"?
מאיר שטרית: אם אתה אמור לקבל את העובד- -
שי קופרמן: מגיעים 30 מועמדים; הוא אומר שהוא צריך- - -
מאיר שטרית: לא יכולים לגייס 30 מועמדים.
מאיר שטרית: אתה פונה ל-7-6 חברות.
שי קופרמן: הוא מקבל 5-4 הצעות במקום 18.
איתן מלמד: אני צריך 10.
מאיר שטרית: אז אתה מקבל עשרה עובדים.
טל הרמתי: המכרז הזה אתה מגדיר שאתה יכול להגדיר כמה הצעות אתה יכול לקבל.
טל הרמתי: אם היית מכיר את המכרז היית יודע.
איתן מלמד: אני צריך ועדה שתבדוק את ההצעות, אני צריך לפנות לחברות, צריך לתת להן- -
מאיר שטרית: איזה הצעות היא בודקת?
מאיר שטרית: אני לא הבנתי את הבדיקה הזאת, זה מה שאני לא מבין.
מאיר שטרית: אתה צריך לעשות עבודה מסוימת, ואתה פונה לחברות ואומר שזאת העבודה שאתה צריך לעשות, ולשם כך צריך איש תקשורת.
מאיר שטרית: כל חברה שולחת לך מועמד, ויש עשרה מועמדים.
מאיר שטרית: אתה מראיין אותם ומקבל אחד.
איתן מלמד: אני מקבל הצעה מהחברה על שני אנשים, מהחברה השנייה - על שלושה איש- -
מאיר שטרית: אז תגיד- - -
איתן מלמד: אני צריך 30 איש.
איתן מלמד: אני צריך למיין את ההצעות, צריך לשקלל את ההצעה באיכות ובמחיר- -
טל הרמתי: אז מה אתה אומר, שאם מישהו מוצא חן בעיניך כי יש לו עיניים כחולות תחתים אותו לשלוש שנים?
טל הרמתי: מה אתה בדיוק מבקש שיהיה פה?
איתן מלמד: עבר חודש –לא מצאתי איש תקשורת- -
מאיר שטרית: למה התהליך הזה צריך לקחת חודש?
איתן מלמד: אני עשיתי את התהליכים האלה במכרז בתי תוכנה.
איתן מלמד: אני הייתי צריך לחפש שלושה איש – לקח לי שמונה חודשים, ומצאתי שניים.
ליאור אגאי: מה אתה מציע?
איתן מלמד: עד היום היה לי Cost .
איתן מלמד: הייתי מאתר את האדם דרך האינטרנט, דרך החברים וכדומה- -
ליאור אגאי: אבל זאת ממשלה, איתן, אני באמת לא מבין.
איתן מלמד: רק רגע.
איתן מלמד: זה לוקח שלושה ימים.
איתן מלמד: הבן אדם מודיע במקום ההוא שהוא עוזב חודש מראש, ויש לי העובד.
איתן מלמד: בתהליך הזה אני לא מחזיק את השם לפני שעבר חודש ימים.
טל הרמתי: איפה העסקים הקטנים בעניין הזה?
טל הרמתי: איפה ההזדמנות השווה?
מאיר שטרית: מה זאת אומרת Cost ?
מאיר שטרית: החברה יכולה לקבוע לך - - - בלי שהיא רצתה?
איתן מלמד: מנגנון של Cost אומר שאני הייתי מאתר את הבן אדם- -
מאיר שטרית: מי קובע את המחיר?
איתן מלמד: במשא ומתן.
קריאה: יש הוראת שעה.
איתן מלמד: הוראת שעה שמגדירה לפי סוג האנשים והרמה כמה מותר לי לשלם.
מאיר שטרית: אז עכשיו אומרים לך שיש הגדרה של מחיר מקסימלי עם אפשרות להנחה.
מאיר שטרית: אתה יכול לפנות ל-7-6 חברות ולהגיד שאתה רוצה בן אדם אחד עד תאריך מסוים תוך שבוע- -
איתן מלמד: זה לא תוך שבוע.
מאיר שטרית: אתה ממיין אותם וגומר.
ליאור אגאי: כבוד היושב ראש, אני רוצה לציין שההוראות היום, גם במכרזים הישנים, אוסרות לאתר את האדם ואחר כך לעשות תהליך מכרזי.
איתן מלמד: אני מדבר על Cost .
ליאור אגאי: עדיין אסור לך לאתר אדם ולבוא איתו לוועדה כי צריך לעשות תחרות בין 11 חברות.
איתן מלמד: לא, עם Cost לא הייתי בא לשום ועדה.
טל הרמתי: אני הייתי נזהר במילים שאני מוציא.
איתן מלמד: הייתי מחתים חשב או סמנכ"ל למנהל, והבן אדם היה מתחיל לעבוד מחר.
איתן מלמד: במנגנון הזה אני לא אמצא את הבן אדם.
תמים עבד אל-חלים: זה שהדבר נעשה בצורה הזאת זה לא אומר שכך היה אמור להיעשות.
תמים עבד אל-חלים: האחראי על המכרז שומע שהתהליך הזה לא תקין.
מאיר שטרית: אני מסכים עם הדובר שיש בירוקרטיה מצד הממשלה, אבל אני לא מסכים שאי אפשר לחתוך את הבירוקרטיה הזאת.
מאיר שטרית: תלוי מי ייתן לך את הגיבוי בעבודה.
מאיר שטרית: אם אני הייתי צריך לחכות חודש בשביל לקלוט בן אדם- -
ליאור אגאי: זה לא חודש.
ליאור אגאי: אם הוועדה תונחה לשבת - - - תוך יומיים מראיינים את כל האנשים.
טל הרמתי: אתה יודע כמה זמן לוקח לקלוט בן אדם בשירות המדינה?
מאיר שטרית: קליטת בן אדם בנציבות שירות המדינה זה חצי שנה-שנה.
מאיר שטרית: אבל אם השיטה נקלטת על-ידך, וזה תלוי בעיקר במשרד, אין שום סיבה לא לכנס את ועדת המכרזים היום או מחר.
איתן מלמד: זה לא בדיוק מהיום למחר, יש לוח זמנים.
מאיר שטרית: שניים-שלושה אנשים עובדי משרד, מה הבעיה?
איתן מלמד: זה לא עובד ככה במשרדי הממשלה.
מאיר שטרית: עשינו הרבה מאוד מכרזים.
מאיר שטרית: הוא היה אצלי בוועדת מכרזים במשרד השיכון.
מאיר שטרית: עשינו מאות מכרזים גדולים.
מאיר שטרית: אף פעם לא נתקלתי בבעיה שוועדת מכרזים לא יכולה להתכנס.
מאיר שטרית: מכנסים אותה כל יום אם צריך, מה הבעיה?
ליאור אגאי: זאת גם לא בעיה של המכרז, אפשר לגייס עובד תוך יום.
מאיר שטרית: ימים יגידו.
מאיר שטרית: יכול להיות שאתה צודק- -
איתן מלמד: כשתתפרסם הוראת השעה אני אשלח לך את לוח הזמנים כפי שהוא כתוב בהוראת השעה, ואתה תספור כמה ימים זה.
מאיר שטרית: אמרתי שנמשיך לעקוב אחרי זה.
ליאור אגאי: אבל יש לך גם גיוס במניעת נזק של ממש.
מאיר שטרית: אחרון הדוברים, בבקשה.
שמעון ברונר: אני מנמ"ר משרד התמ"ת.
שמעון ברונר: אני מברך על המכרז.
שמעון ברונר: היינו גם שותפים בתחילת ההגדרות שלו.
שמעון ברונר: אנחנו מבקשים שלא יקרה מצב כמו במכרז הקודם, שהתעריף לא התעדכן במשך עשר שנים, וכן עורך המכרז ידאג לעשות בדיקה תקופתית אחת לחצי שנה, ואם יש צורך בעדכון התעריפים, שיעדכנו אותם.
טל הרמתי: הערה במקום.
טל הרמתי: זאת מחויבות שלנו.
שמעון ברונר: אני מבקש דבר נוסף שלא ראינו בהוראת השעה, אבל מניסיון של פניות רבות במסגרת המכרז בתי התוכנה הישן אני מבקש שהוראת השעה תכלול לא פנייה שמגדירים בלשכה המשפטית אצלנו "מפרט מכרז", אלא פנייה של שני עמודים המגדירה את התפקיד הנדרש - -
מאיר שטרית: חצי עמוד.
שמעון ברונר: - - ושזה יהיה תקף לכל משרדי הממשלה.
שמעון ברונר: כי בכל משרד ומשרד יש נוהל אחר לפנייה.
שמעון ברונר: הליך המכרז הזה באמת לוקח זמן, כמו שאיתן מתאר.
שמעון ברונר: אתה יודע מה, מקובל עליי הטופס שיש בחשב הכללי, טל.
שמעון ברונר: אבל שהוראת השעה תגדיר למשרדים - -
ליאור אגאי: קיצרנו אותו לעמוד.
שמעון ברונר: אבל שזה יהיה בהוראת השעה שלנו ושהמשרדים שלנו יידעו שככה פונים, ולא יגידו לנו, לא, תוציא מכרז ושהלשכה המשפטית צריכה לבדוק.
ליאור אגאי: טיפלנו בזה.
מאיר שטרית: הערות לעניין.
מאיר שטרית: מתי תהיה הוראה?
ליאור אגאי: אני מקווה תוך כמה ימים.
מאיר שטרית: בישיבה הבאה היא תהיה?
טל הרמתי: אם תקבע את הישיבה הבאה למחר, היא לא תהיה.
מאיר שטרית: לא מחר, ניתן לכם זמן.
שמעון ברונר: הערה שלישית: איך יכול להיות שחברה שעבדה איתנו החל במכרז הקודם במשך עשר שנים ודרשה תעריפים בגובה מסוים, מציעה עכשיו חצי, ואנחנו עדיין מחייכים ומוכנים להמשיך לעבוד איתה?
שמעון ברונר: זה כאילו אנחנו אומרים, יופי, אנחנו יודעים שדפקתם אותנו, אבל בואי נמשיך לעבוד.
מאיר שטרית: אני מודה על ההערות ולכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: שמחתי לשמוע את הנתונים על המכרז.
מאיר שטרית: המכרז יוצר סדר בכל הנושא של העסקת אנשים בתחום המחשוב בישראל.
מאיר שטרית: ההערות של הדובר האחרון, מנמ"ר התמ"ת, הן לעניין; אני באמת ממליץ לעשות הוראה מסודרת כיצד פונים לקבל אדם כדי שהמנמ"ר של משרד הבריאות לא יהיה צודק.
מאיר שטרית: שיהיה נוהל פשוט ואותו טופס פנייה לכל המשרדים עם הפרטים שצריך למלא כדי שיועצים משפטיים לא יגידו, עכשיו צריך לעשות ככה ואחרת, ומסתבכים.
מאיר שטרית: אני לא בא אליך בטענות כיועץ משפטי.
שמעון ברונר: אני צוחק כי אנחנו איתו באיטרציות די גדולות.
מאיר שטרית: אם הוא יכין את הנוהל וזה יתקבל בכל משרדי הממשלה כדבר קבוע, זה יקל מאוד על משרדי הממשלה לעשות את הפעולה.
מאיר שטרית: שנית, צריך לזכור: מתי המכרז יוצא לדרך?
מאיר שטרית: הוא יצא לדרך?
ליאור אגאי: ברגע שתצא הוראה הוא בתוקף.
טל הרמתי: ההסכמים עם החברות נחתמים בימים אלה ממש.
מאיר שטרית: בסופו של דבר ימים יגידו.
מאיר שטרית: אנחנו חיים פה, ואני אמרתי שאמשיך לעקוב אחרי הדבר הזה, לראות את ההתפתחות, ומדי פעם בפעם נזמן דיון לשמוע גם מהמנמ"רים ומשרדים, ונראה שהדבר באמת עובד.
מאיר שטרית: אני גם מניח שהאוצר לא אטום.
מאיר שטרית: אם ניתקל מחר בבעיות שונות שהיום אתם העליתם אותן, ואולי אין להן פתרון אני מניח שהחשב הכללי יוכל לשנות דברים תוך כדי הליכה.
מאיר שטרית: דיברו פה על שינוי תעריפים, אם יהיה צורך, על שינוי נהלים אם יהיה צורך.
מאיר שטרית: אין פה אטימות.
מאיר שטרית: כשבידי הממשלה יש כלי שפרוס בכל המדינה וכל אחד יכול להשתמש בו באותם כלים ובאותה מתכונת זה יוצר סדר בתוך המערכת.
מאיר שטרית: לא שמעתי פה אף מילה שמישהו מתנגד לעשות פרויקטים של מיקור חוץ בתור key project.
מאיר שטרית: לעיתים צריך לעשות כאלה פרויקטים, ועובדה שעושים.
טל הרמתי: לא קשור למכרז הזה.
מאיר שטרית: אני מודה לחשב הכללי ולאנשיו על הפעולה הזאת ועל הדיון.
מאיר שטרית: אנחנו, כאמור, נמשיך לזמן ישיבות נוספות.
מאיר שטרית: אני אזמין בקרוב ישיבה כדי לוודא שיצא נוהל.
מאיר שטרית: נראה את הנוהל הזה ותהיה לנו הזדמנות להחליף עוד כמה דעות ולראות מה התקדם ומה התפתח.
מאיר שטרית: על סדר היום הצעת חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (תיקון – מטרות ודרכי פעולה), התש"ע-2010, של חבר הכנסת זבולון אורלב.
מאיר שטרית: אני מברך את חבר הכנסת אורלב על היוזמה.
מאיר שטרית: הוא ניסה כבר בכנסת הקודמת להעביר את החוק, אבל הוא לא עבר.
מאיר שטרית: גם אני ניסיתי בכנסת הזאת ביחד אתו והוא לא עבר, אבל סוף סוף העניין הצליח לעבור את תמיכת הממשלה בקריאה טרומית ואנחנו היום מכינים את החוק לקריאה ראשונה.
מאיר שטרית: אני מזמין את חבר הכנסת זבולון אורלב ידידי, יושב ראש ועדת החינוך, להסביר את הצעת החוק ולהציג אותה.
זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח במילת תודה ובמילת התנצלות.
זבולון אורלב: מילת תודה ליושב ראש הוועדה, לחברי חבר הכנסת שטרית שבלוח זמנים קצר מצא לנכון לקדם את החוק כדי להכינו לקריאה הראשונה.
מאיר שטרית: זה היתרון של ועדת המדע.
זבולון אורלב: כיושב ראש הוועדה לשעבר, אני מכיר ביתרון הזה.
זבולון אורלב: אני מבטיח לך שכל חוק שאני יכול, כולל גם חוק ניסויים רפואיים בבני אדם, שאני אוכל להעביר אותו לוועדה הזאת, אני אעשה זאת כי אני יודע שכאן ניתן יהיה לסיים אותו.
זבולון אורלב: מילת התנצלות.
זבולון אורלב: בכנסת הנוכחית, חבר הכנסת שטרית ואנכי הגשנו ביחד את ההצעה בגרסה הקודמת של תיקון חוק האקדמיה, מטרה ודרכי פעולה, ולצערי החוק נפל כי הניסוח של החוק עוד מהקדנציה הקודמת היה פחות או יותר, כפי שאז הבנו, מוסכם.
זבולון אורלב: לצערי בגרסה החדשה שהכנתי שתואמה עם משרד המדע, וזאת הזדמנות להודות למשרד המדע על התיאום, לא לקחתי בחשבון, כפי שהייתי צריך לקחת בחשבון, שגם חבר הכנסת שטרית צריך להיות בין היוזמים ואני מנצל את ההזדמנות להתנצל בפניו כי כך ראוי היה שייעשה אבל לצערי זה לא נעשה.
זבולון אורלב: לכן, מבחינתי, החוק הזה, תראו אותו כמשותף.
זבולון אורלב: הואיל והוא גם יושב ראש הוועדה, הוא זה שבסופו של דבר צריך להציג אותו בקריאה שנייה ושלישית.
זבולון אורלב: אני גם אדאג במליאה להזכיר את הדבר הזה,ף את חלקו של חבר הכנסת שטרית בקידום החוק הזה.
זבולון אורלב: לגופו של עניין.
זבולון אורלב: האקדמיה הלאומית למדעים עבורה חוקק חוק עברה עליות, עברה מורדות, והגיע הזמן, בעקבות ועדת אברמסקי, כפי שהיא המליצה, לרענן את המטרות על מנת שהאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים תהיה רלוונטית יותר במעמדה או בתפקודה בעולם המדע בישראל.
זבולון אורלב: רק אתמול ועדת החינוך קיימה עם המועצה להשכלה גבוהה דיון בהחלטת הממשלה על הקמת המרכזים למצוינות במוסדות להשכלה גבוהה וכבר שם ראינו את הצורך בחיזוק מעמדה של האקדמיה כדי שהיא תוכל להשפיע, תוכל לייעץ ותוכל להציג בפני מקבלי ההחלטות נתונים, עובדות, ממצאים, המלצות מקצועיות, כך שתתקבלנה ההחלטות הנכונות.
זבולון אורלב: הצעת החוק שלי מסדירה באופן יותר מדויק את מעמדה ותפקידיה של האקדמיה למדעים.
זבולון אורלב: החלק השני של הצעת החוק.
זבולון אורלב: ועדת החינוך, התרבות והספורט עמלה למעלה משנתיים כדי להסדיר בתקנות מיוחדות את כל סוגיית המכרזים במוסדות להשכלה גבוהה כי חוק חובת המכרזים הוא גורף והוא עשה רק החרגה אחת בחוק וזה שר הביטחון.
זבולון אורלב: חשבנו שהחלה גורפת של חוק חובת המכרזים על העולם האקדמי הוא שיבוש של החופש האקדמי ושיבוש היכולת לפתח את המחקר בישראל.
זבולון אורלב: לכן עבדנו קשה מאוד במשך שנתיים וסוף סוף הושגה הסכמה בין שר האוצר, שר החינוך, ועד ראשי האוניברסיטאות, האקדמיה הלאומית, המועצה להשכלה גבוהה, כל הגורמים לגבי התקנות והתקנות אושרו לפני חודשים ספורים.
זבולון אורלב: אנחנו מציעים להחיל את התקנות האלה גם על האקדמיה למדעים כדי שגם עליה יחולו הכללים האלה שהם כללים שמתאימים יותר למחקר.
מאיר שטרית: היא תהיה פטורה ממכרז?
זבולון אורלב: אם תבקש ממני לתמצת תקנות שמשתרעות על עשרה עמודים בשני משפטים, יהיה לי קשה.
מאיר שטרית: אם מדובר בעשרה עמודים, סימן שהתקנות לא טובות.
זבולון אורלב: כיוון שהפעילות המחקרית היא כל כך ענפה והיא מקיפה עולם ומלואו.
זבולון אורלב: הרי לא דומה מחקר בתנ"ך למחקר בנאנו-טכנולוגיה מבחינת ההסתיידויות, ההתקשרויות וכל הסיפורים המורכבים האלה.
זבולון אורלב: לכן התקנות האלה מאוד טובות והן יצאו לשביעות רצון כולם.
זבולון אורלב: חשבנו שאי אפשר שחוק חובת המכרזים יחול באופן גורף גם על האקדמיה בשעה שהאקדמיה ממלאת תפקיד לאומי גם בתחום המחקר וגם בתחום הפיתוח.
זבולון אורלב: אחרי שהגשתי את הצעת החוק, העיר לי נשיא האקדמיה, פרופסור יערי, ושאל אותי האם זה חל גם על ההתקשרות בין הממשלה לבין האקדמיה.
הדס פרבר: בין הממשלה לאקדמיה יש פטור ממכרז.
זבולון אורלב: מבירור משפטי שערכתי, ענו לי משפטנים יודעי דבר, גם ממשלתיים וגם מהכנסת, שזה מובן מאליו שהואיל והאקדמיה היא מוסד סטטוטורי, בהתקשרות בין הממשלה לבין האקדמיה לא חל חוק חובת המכרזים.
זבולון אורלב: כלומר, ההסדרים המיוחדים שאנחנו נותנים הם לא בין הממשלה לאקדמיה כי זה דבר מובן מאליו שאין צורך לעשות מכרזים אלא בין האקדמיה לבין גופים אחרים כפי שעושים המוסדות להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: אני מודה לך אדוני היושב ראש.
זבולון אורלב: אני קיימתי פגישה מכינה - ואני מניח שגם אתה קיימת – עם נשיא האקדמיה ואני נתתי הסכמתי לנוסח לדיון שמונח כאן.
זבולון אורלב: אני מפקיד את גורל החוק בידיך כפי שהחוק מחייב.
מאיר שטרית: נשיא האקדמיה, בבקשה.
מנחם יערי: אדוני יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, אדוני יושב ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
מנחם יערי: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים קיימת בדיוק חמישים שנים ואולי זה המקום להודות לוועדת המדע וליושב ראש ועדת המדע על כך שוועדת המדע בחרה לציין את יובל האקדמיה בישיבה חגיגית ומיוחדת לפני כמה שבועות.
מנחם יערי: האקדמיה קמה מכוח חקיקה של הכנסת שבחכמתה מצאה לנכון לצעוד בנתיב שכבר צעדו בו אקדמיות רבות וחשובות, בעיקר בעולם המערבי אבל למעשה בעולם כולו, ולהקים את האקדמיה מכוח חקיקה שמקנה לאקדמיה את המעמד הראוי ואת היכולות שהכנסת בשעתו חשבה שראוי לקבץ באקדמיה המוקמת.
מנחם יערי: לצורך זה הכנסת מנתה שורה של מטרות ותפקידים שהאקדמיה המוקמת אמורה למלא ויש סעיף אחד מסוים שלעניין הסעיף הזה אנחנו מכונסים כאן היום ולכן, ברשותכם, אני אקרא אותו.
מנחם יערי: "סעיף 2.3 מטרות ותפקידים של האקדמיה.
מנחם יערי: תפקיד האקדמיה הוא לייעץ לממשלה בפעולות הנוגעות למחקר ולתכנון מדעי בעלי חשיבות לאומית".
מנחם יערי: הדבר הזה הוא אחת המטרות שהכנסת מצאה לנכון לייחד לאקדמיה וגם כאן זאת לא המצאה של הגלגל אלא מצא באקדמיות רבות.
מנחם יערי: אני חושב שהראשונה שבחקיקה שלה מופיע התפקיד הזה במפורש היא האקדמיה הלאומית האמריקאית כאשר בשנת 1863 חוקק הקונגרס האמריקאי חוק דומה לחוק שלנו ושם לראשונה, למיטב ידיעתי, מופיע התפקיד הזה במפורש כתפקיד של האקדמיה למדעים המוקמת על ידי אותו חוק.
מנחם יערי: בפועל כמעט שלא הייתה פעילות בתחום הזה, של מילוי התפקיד שהכנסת ייעדה לאקדמיה בתחום של ייעוץ והערכה של תחומים או של פעולות שיש בהם מרכיב מדעי.
מנחם יערי: לא ניכנס כאן לשאלה מדוע כמעט שלא הייתה פעילות, האם זו הייתה הפרה שלא רצתה להיניק או העגל שלא רצה לינוק, אבל בפועל לא הייתה פעילות רבה ועל פני השנים היה רק מספר ועדות קטן של האקדמיה שעסקה בסוגיות שברומו של עולם המדיניות והעשייה הממשלתית.
מנחם יערי: אני, עבדכם, נכנסתי לתפקידי לפני כשש שנים ובעוד אני נכנס לתפקידי ההערה הכללית והנפוצה ביותר שאני שמעתי היא: איפה האקדמיה בנושא הזה והזה, איפה אתם, למה לא נשמע קולה של האקדמיה בעניינים אלה ואחרים.
מנחם יערי: היו גם באותה עת, ממש עם כניסתי לתפקידי, שני מסמכים חשובים בנושא הזה של גופים מחוץ לאקדמיה.
מנחם יערי: המסמך האחד, בראשותו של חברנו פרופסור עודד אברמסקי שיושב כאן אתנו, ועדה שהתמנתה על ידי שר המדע דאז להסתכל על האקדמיה ועל המידה שבה היא ממלאת את תפקידיה, ועוד שבע דקות, לקראת הסיום, אקרא פסוק אחד, ברשותו של עודד אברמסקי, מתוך הדוח שהוציאה הוועדה, האומר בדיוק את מה שאני אז התרשמתי, שהאקדמיה לא מצאה את מקומה הראוי בתחום הזה של ייעוץ לגורמים ולרשויות.
מנחם יערי: המסמך השני היה דוח מבקר המדינה משנת 2004 שבחן את האקדמיה מכל ההיבטים שמבקר המדינה אמון עליהם, ובין השאר גם ההיבט של מידת המילוי של תפקידים שנועדו לאקדמיה בחוק.
מנחם יערי: גם דוח מבקר המדינה מביע דעה על הנושא הזה וגם ממנו אני אקרא פסוק אחד, ברשותך אדוני היושב ראש.
מנחם יערי: כדי לגולל קצת את ההתפתחויות מאז לפני כשש שנים, אני כמי שנכנס אז לתפקידו, ראיתי לעצמי חובה להדגיש בדיוק את העניין הזה, לשים עליו דגש ואני ניסיתי, יחד עם חבריי באקדמיה ועם הצוות של האקדמיה, לקדם את זמינותה של האקדמיה כמקור מוסמך ובלתי תלוי להערכה וייעוץ מדעי.
מנחם יערי: עם כל הצניעות, אני חייב לומר שמאז באמת היו התפתחויות ניכרות והבאתי לכאן כמה דוגמאות לגבי פעילויות שהאקדמיה ביצעה בדיוק בתחום התפקיד הזה שמיועד לה בחוק ואני אזכיר רק כמה.
מנחם יערי: יש מסכת שלמה של פעילויות שהכותרת שלהן אצלנו היא היוזמה למחקר יישומי בחינוך, וכאן האקדמיה קיבלה על עצמה לסייע לקובעי המדיניות בתחום החינוך, וזה התחום שבראש הוועדה שלו יושב חבר הכנסת אורלב והוא בין הצרכנים של התפוקות, אם נקרא להן כך, של היוזמה.
מנחם יערי: עסקנו במחקר יישומי בחינוך, עסקנו בנושאי הגיל הרך, עסקנו בנושאי הקשר בין בית הספר למשפחה, עסקנו בנושאי אינדיקטורים ודוקטור אביטל דרמון, שהיא המנהלת של כל הפעילות הזאת מטעם האקדמיה, יושבת כאן אתנו ואני בטוח שהיא תשמח להרחיב את הדיבור, אם תהיינה שאלות בתחום הזה.
מנחם יערי: תחום נוסף שעסקנו בו הוא ביו-אתיקה.
מנחם יערי: שם הייעוץ הוא באמצעות אתר אינטרנט מאוד פעיל של האקדמיה כאשר אנשים פונים אליו בנושאים של ביו-אתיקה ומקבלים הדרכה ותשובות מוסמכות ממומחי האקדמיה.
מנחם יערי: נושא שלישי שעסקנו בו הוא ביו-טרו.
מנחם יערי: יש כ-400 מעבדות בישראל שחלק מחומר המחקר שלהן הם חיידקים מאוד מסוכנים.
מנחם יערי: הוועדה הזאת הגישה דוח על איך להסדיר מחקר בתחומים האלה עם מיקרו אורגניזמים מסוכנים בצורה שמצד אחד לא תפריע לחופש האקדמי ומצד שני לא תסכן את שלום הציבור ואת הביטחון, וזה באמת היווה בסיס לחקיקה ואנחנו רואים בזה את הסיכום של שירות ראוי שאנחנו מעמידים לרשות קובעי המדיניות.
מנחם יערי: עוד תחום אחד שאני רק אזכיר אותו כי זמני קצר, אבל יש עוד, הוא התחום של בדיקת תוכנית ויסקונסין.
מאיר שטרית: מה הייתה ההמלצה שלכם?
מנחם יערי: הנה ההמלצה.
מאיר שטרית: בשורה התחתונה.
זבולון אורלב: באקדמיה אין את זה.
זבולון אורלב: באקדמיה אתה תקרא את כל הספר.
מנחם יערי: היושב ראש קיבל תשובה נאותה.
זבולון אורלב: אין תקציר באקדמיה.
מנחם יערי: לא, יש, אבל התשובה הייתה שלא כדאי לשפוך את התינוק עם מי האמבטיה, שכדאי להעמיד תוכנית כזאת אפילו בקנה מידה ארצי אבל במתכונת קצת שונה.
מנחם יערי: אנחנו נלך למשרד התעשייה ואתה תראה כמה אבק הצטבר על המסמך הזה שכרגע קיבלת לידיך.
זבולון אורלב: מתי הם קיבלו את הדוח הזה?
מנחם יערי: בשנת 2007.
מאיר שטרית: 30 בדצמבר 2007.
זבולון אורלב: היה להם זמן לתקן.
מנחם יערי: זה אפילו בא לדיון בממשלה והוקם צוות בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, רענן דינור.
מנחם יערי: אני ביקשתי שהוא יהיה נוכח כאן, אבל זה מתחת לכבודו.
מנחם יערי: סליחה, זה היה אמור להיות בבדיחות הדעת.
מנחם יערי: בקיצור, הוא לא בא.
מנחם יערי: מכל מקום, בדיוק בגלל הסיבה הזאת ביקשתי את זה ואתם רואים את כל הדוגמאות האלה ויש שורה שלמה נוספת.
מנחם יערי: אני חייב להזכיר עוד תחום אחד מאוד חשוב והוא בדיקת תחומי מחקר בישראל.
מנחם יערי: כרגע יושבת ועדה של האקדמיה לבדיקת תחום הארכיאולוגיה ועל זה אני לא אומר כלום, אבל התחום האחרון שנבדק והבדיקה הסתיימה היה תחום המחקר הביו-רפואי והוא נבדק על ידי ועדה של האקדמיה בראשותה של פרופסור רות ארנון שיושבת כאן אתנו.
מנחם יערי: הדוח שהיא הגישה למיטב ידיעתי אכן התקבל ברוח בה הוא הוגש והוא מהווה עכשיו בסיס לדיון על הרחבת וחיזוק המחקר הביו-רפואי בישראל והכלים העומדים לרשותו.
מנחם יערי: זאת עוד דוגמה של השימוש שקובעי המדיניות יכולים לעשות בשירות הזה וביכולות האלה של האקדמיה.
מנחם יערי: אני רוצה להדגיש ולומר שבמקרים רבים הדבר לא נעשה וידועים לי מקרים שמשרדי ממשלה פנו לחברות ייעוץ בחוץ לארץ ושילמו הון תועפות כדי לקיים בדיקה ולהגיע למסקנות ולהמלצות, שדרך אגב, צוותים מחוץ לארץ לא אמונים על החומר במידה שהאקדמיה אמונה עליו, ויתרה מזאת, זה עלה הון תועפות למשלם המסים.
מאיר שטרית: למשל?
מנחם יערי: אני לא רוצה לומר איזה משרד.
מאיר שטרית: לא, תן דוגמה.
מנחם יערי: אתה מכריח אותי.
מנחם יערי: לפני פחות משנה הוגש למשרד להגנת הסביבה דוח של חברת מקנזי שעלה הון תועפות.
מנחם יערי: תסתכל בו ותראה שלא זו בלבד שהוא עלה הרבה יותר אלא הוא עשה הרבה פחות ממה שהאקדמיה הייתה יכולה לעשות, ולדעתי זאת דוגמה מובהקת לאי ניצול של משאב מאוד חשוב ומאוד סמכותי.
מאיר שטרית: אולי תשנו את השם שלכם.
מאיר שטרית: תעשו חברה עסקית.
מנחם יערי: אחר הצהרים מתכנסת מליאת האקדמיה לדון בדיוק במה ששני יושבי הראש מציעים וזה להקים יחידה בתוך האקדמיה שתעסוק בדיוק בתחום הזה.
מנחם יערי: עוד הערה אחת.
מנחם יערי: חשוב לי לומר שכל הבדיקות של האקדמיה וכל הפעילויות מהסוג הזה של האקדמיה הן חשופות בצורה מלאה לציבור וניתנות לקריאה באתר האינטרנט של האקדמיה.
מנחם יערי: כלומר, יש גם בייעוץ של האקדמיה מרכיב של שקיפות מוחלטת שאנחנו מאוד מאוד מקפידים עליו.
מנחם יערי: מצד אחד אי תלות ומצד שני שקיפות.
מנחם יערי: הדברים האלה הם מאוד חשובים.
מנחם יערי: הייתי רוצה כאמור לקרוא את המשפט מדוח מבקר המדינה 2004 שאומר: "לדעת משרד מבקר המדינה על האקדמיה למלא את ייעודה ולהציע את הייעוץ לממשלה גם אם לדעתה הממשלה איננה מביעה עניין בייעוץ זה".
מנחם יערי: כלומר, המבקר חושב שהאקדמיה צריכה לייעץ על אפה ועל חמתה של הממשלה.
מנחם יערי: אנחנו מציעים שהכנסת תיצור גשר טבעי בין הממשלה לבין האקדמיה ולא נצטרך לעשות את זה על אפה ועל חמתה של הממשלה.
מנחם יערי: "בימים אלה שבהם המדע עומד בחזית העשייה בכל העולם, על ממשלת ישראל להשתמש שימוש מושכל ויעיל במשאב חשוב העומד לרשותה, דהיינו, במדענים הבכירים של המדינה.
מנחם יערי: על כן מן הראוי שהממשלה והאקדמיה יסדירו יחד מתן ייעוץ מקצועי ולא תלוי בנושאים בעלי חשיבות לאומית בתחומי המדע האמורים".
מנחם יערי: זה ציטוט מתוך דוח מבקר המדינה 2004.
מנחם יערי: עכשיו אני מרשה לעצמי לצטט מדוח הוועדה בראשותו של פרופסור עודד אברמסקי: "יש להוסיף בחוק האקדמיה הוראות שיעגנו את העיקרון של פנייה מטעם משרדי ממשלה ורשויות אחרות לאקדמיה בנושאים הקשורים למחקר בישראל.
מנחם יערי: הממשלה תפנה לאקדמיה לצורך קבלת ייעוץ ומידע בנושאים העומדים בה לדיון וקשורים לפיתוח מדע בישראל או למידע שניתן להפיק ממנו זאת".
מנחם יערי: זה ציטוט מדוח הוועדה שפרופסור אברמסקי עמד בראשה ואני מבקש להוסיף את זה לחומר הרקע של הדיון.
מנחם יערי: אנחנו מבקשים לקבע את הנושא הזה בחוק וזה מה שמוצע כאן ואנחנו שמחים על היוזמה ושמחים להיות שותפים לניסוח.
מנחם יערי: תודה על כך.
מנחם יערי: הפטור מעמידה למכרז, נראה לי שהוא ברור מאליו.
מנחם יערי: אומרים לנו שזה ממילא קיים אבל אני סבור שגם דבר שהוא ממילא קיים, ראוי להזכיר אותו.
מנחם יערי: כלומר, הממשלה לא תצטרך, כל פעם כאשר היא פונה לאקדמיה, להעמיד את העניין למכרז ולשאול מי עוד רוצה ויכול להציע את הדבר הזה.
מנחם יערי: האקדמיה היא גוף סטטוטורי שאחת התכליות שלי היא זאת.
זבולון אורלב: גברת פרבר תכף תבהיר את הדבר הזה.
מנחם יערי: אני מבקש שזה כן ייכלל בניסוח, ואני לא אומר את זה סתם.
מנחם יערי: במגעים שלנו עם משרדי ממשלה, הם לא יודעים את מה שהיועצת המשפטית יודעת, מטרטרים אותנו עם נושאי מכרז בצורה שלטעמי צריך לכתוב שתי מלים בחוק שנוכל להצביע עליהן.
מנחם יערי: דבר אחרון, וסליחה על ההארכה בדברים, אני מציע שייאמר בחוק שהאקדמיה נותנת את השירות הזה בהתנדבות וללא גמול כלשהו מנותני השירות ושהממשלה או מי שמזמין, הרשות שמזמינה את הייעוץ, נושאת אך ורק בעלויות המתבקשות סביב הפעולה הזאת כגון מונית לחברי הוועדה כדי להביא אותם לישיבות ודברים מהסוג הזה.
מנחם יערי: כאן אני לא המצאתי את הנושא הזה אלא אני מסיים בקריאה מתוך חוק האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, חוק משנת 1863, באמצע מלחמת האזרחים של ארצות הברית, אז הנשיא לינקולן מצא לנכון להקים אקדמיה ולחוקק חוק, או יותר נכון להמליץ לקונגרס לחוקק חוק, בו נאמר (ציטוט באנגלית).
מנחם יערי: אני מציע שלמרות שזה אומר להעתיק מאחרים, לעמוד על כתפי קודמינו ולומר את זה גם בחוק שלנו, שהאקדמיה לא מקבלת גמול או אנשי האקדמיה שעושים את פעולת הייעוץ, עושים את זה בהתנדבות ומזמיני הייעוץ משלמים רק את העלויות ואת ההוצאות הנלוות.
מנחם יערי: אני מציע שהדבר הזה ייכלל.
מנחם יערי: אני מתנצל על שהארכתי.
מאיר שטרית: תודה רבה ליושב ראש האקדמיה.
זבולון אורלב: שכחתי לומר בדבריי שכמקובל בהצעות חוק פרטיות, אני התחייבתי במליאת הכנסת שקידום החוק מצדי יהיה בתיאום עם משרד המדע ועם משרד החינוך.
מאיר שטרית: אני רוצה לציין שהצעתי את זה עת הבאנו את החוק בפעם הראשונה לדיון, שנתאם עם הממשלה אבל בכל זאת הם לא הסכימו.
זבולון אורלב: אף על פי שאני חבר קואליציה, אתה יודע שלא הצבעתי להפיל את החוק הזה.
מאיר שטרית: אני מציע שניגש ישירות לקריאת החוק ולחקיקת החוק.
מאיר שטרית: כל יתר הדברים ייאמרו תוך כדי החקיקה בסעיפים השונים ונוכל לתקן את מה שצריך לתקן ולהוריד את מה שצריך להוריד.
מאיר שטרית: אני מציע להתחיל לקרוא את החוק.
מאיר שטרית: ף
הדס פרבר: שאלה טכנית.
הדס פרבר: אני רואה כאן נוסח שהוא כבר עם תיקונים.
הדס פרבר: זה לא הנוסח שעלה להצבעה בוועדת השרים.
מאיר שטרית: זאת ההצעה של האקדמיה.
הדס פרבר: התיקונים שמסומנים כאן בקו, אלה תוספות.
מאיר שטרית: אלה ההצעות של האקדמיה.
הדס פרבר: כלומר, זה לא הנוסח שאושר.
מאיר שטרית: הנוסח שאושר בכנסת הוא הנוסח שהונח על שולחן הכנסת.
מאיר שטרית: אלה ההצעות שהאקדמיה מבקשת לשנות וזה ייכנס לדיון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מה שמודגש בקו מהווה הצעה לדיון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יהיו כאן עוד עניינים שמן הסתם יעלו.
זבולון אורלב: חוץ מהמודגש בקו, זה הנוסח שאושר במליאה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הצעת חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (תיקון – מטרות ודרכי פעולה), התש"ע-2010 1.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הוספת סעיף 2א בחוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשדכ"א-1961, אחרי סעיף 2 יבוא: "2א.
נירה לאמעי-רכלבסקי: פנייה אל האקדמיה (א) האקדמיה תגיש לשר המדע והטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על פעולותיה, תוך התייחסות אל מצב המדע והמחקר בישראל, תוך השוואה למצב המדע והמחקר בעולם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) ועת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה תקיים דיון בדין וחשבון השנתי לאחר הגשתו, והממשלה תקיים בו דיון אחת לשנה.