GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן כבל: אם יבוא עובד ערבי, פלשתיני מרמאללה, ויתברר שהוא איזה גאון, הרי...
איתן כבל: אבל צריך לתת את הצ'אנס הזה בכלל להבין, שיכול להיות, כן, כן, יש ערבים שהם מבינים בהיי טק והם יכולים אפילו להיות מצטיינים בהיי טק, שהם גאונים.
מאיר שטרית: עד 77' החירותניקים לא יכלו לעבוד במדינה.
איתן כבל: זה כמו שאתה נחשף לעניין הזה שאתה מגיע לכל מקום בבתי חולים והרופא הוא ערבי.
איתן כבל: אין כמעט בית מרקחת, בראש העין אתה לא יכול להתחמק---
מאיר שטרית: וגם ברפואה.
קריאה: זה כבר לא מעניין את היהודים.
איתן כבל: זה לא משנה, זה דיון אחר.
מאיר שטרית: חבר הכנסת כבל, זו דוגמה הכי קלאסית.
מאיר שטרית: במערכת הרפואה משולבים הרבה מאוד רופאים ערבים ברמה גבוהה ביותר בכל בתי החולים בארץ.
מאיר שטרית: מספרם בסטודנטים ברפואה בארץ עומד על 20%.
איתן כבל: הרופא האישי שלי הוא חבר שלי ואתה אפילו לא חושב על זה.
דב חנין: ויש הרבה מאוד שלומדים בחוץ לארץ.
מאיר שטרית: ויש חוסר גדול מאוד ברופאים, ולצערי בגלל שהפקולטות לרפואה מצומצמת, הרבה סטודנטים ישראלים, ערבים ויהודים, לומדים בחוץ לארץ.
איתן כבל: נכון, רובם לא מצליחים להתקבל כאן ללימודים.
איתן כבל: לכן אני אומר, אדוני היושב ראש, זה בסדר וזה חשוב, הדיון הזה הוא חשוב, כל דיון שמתקיים, כל לבנה שמונחת על הקיר הזה שנקרא מערכת היחסים בין יהודים לערבים כאן בארץ הקשה הזו, הוא דבר חשוב ומבורך, ואני לא מאלה שחושב שכל פעם שאנחנו מדברים אנחנו משחיתים מלים לריק.
איתן כבל: בסופו של עניין, כל דיון כזה מייצר עוד מעגל התייחסות ועוד מעגל של דברים ואני אומר לכם, ואני אומר את זה לחבריי הערבים, אסור להרים ידיים בעניין הזה.
איתן כבל: כמו שאני אומר את זה, יש "השתלטות" על התחום של הרוקחות, על תחומים בביולוגיה וכימיה, מדעים מדויקים, דווקא איפה שהיהודים אומרים שזה לא מקצוע זוהר, לא מראים אותו בטלוויזיה, אין על זה סרטים, ראית פעם סדרה על כימאי?
איתן כבל: אין לזה משהו שנותן לך---
קריאה: אלכימאי.
איתן כבל: בתוך זה נכנסים לאט לאט ופורצים.
איתן כבל: מה כן אפשר אולי לעשות?
איתן כבל: אולי, אני לא יודע, אני לא חושב שהמדינה תתלהב, היא לא מתלהבת על דברים פחות ממה שאני רוצה להגיד, זה לעודד את היזמות בתחום במגזר הערבי.
איתן כבל: אם אנחנו נתחיל לדבר עם חברת חשמל ולדבר עם זה ולשכנע ונביא ונתחיל לדבר עם כל בעל מפעל שיפתח את הראש וסיפורים כאלה, עוד אלפי דיונים יתקיימו כאן, אבל אם נצליח, כוועדה, לשכנע את מקבלי ההחלטות לתת במגזר הערבי תמרוץ למי שירצה להקים סטרט אפים מסוגים שונים, להקים בתי תוכנה, להקים אני לא יודע מה, כל אחד במרחב בו הוא מתקיים, אם אתם שואלים אותי, זו אולי, הרי הכל בעירבון מוגבל, אני לא מתיימר להגיד שאני יודע את כל הפתרונות, אבל מההיכרות שלי, יחסית לא רעה, של המגזר הערבי, אני מאוד קרוב למגזר הערבי, וגם מכיר את החברה היהודית ושם את הדברים על השולחן---
סאמי סעיד: זה החברה הערבית ולא המגזר הערבי, מגזר ערבי וחברה יהודית.
איתן כבל: אני בא ממפלגת העבודה.
איתן כבל: קשה להוציא ביום אחד את הכל, לאט לאט, סאמי.
איתן כבל: לכן אני אומר, אם תצא מכאן קריאה, פעם אחת בדקלרציה כלפי מדינת ישראל, כממשלה, לגייס וזה, לא יקרה עם זה כלום, אבל זה יהיה טוב... ואם נבנה מודל של תמריצים ונביא את זה כהצעת החלטה של הוועדה, אולי יהיה מזה משהו.
מאיר שטרית: רשות דיבור למר יוסי כותן מצופן.
יוסי כותן: אני רציתי לתת כמה התייחסויות, חבל שחבר הכנסת אלסאנע לא נמצא, הוא דיבר על...
יוסי כותן: הבעיה מתמצאת בעיקרה בחברות ההיי טק או בגזענות, כי שם הבעיה, אני חושב שאנחנו נעשה לעצמנו חיים קלים אם נגיד שזו הבעיה.
יוסי כותן: יש גם בעיה כזו, אבל היא שולית לעניין.
יוסי כותן: עדיין יש פערים שצריך לסגור אותם גם אצל האקדמאים הערבים וזו אחת הנקודות שצופן לקחה על עצמה.
יוסי כותן: בעברי הקמתי מפעל היי טק בעיר שדרות שהתחיל מאפס עד 400 עובדים, היום כבר כמעט 600 עובדים.
מאיר שטרית: הוא קיים עדיין?
מאיר שטרית: איזה מפעל?
יוסי כותן: הוא קיים, ודאי.
יוסי כותן: מפעל של אמדוקס.
מאיר שטרית: מה הם עושים שם?
יוסי כותן: עושים פיתוח תוכנה, בדיוק כמו שעושים במרכז שלם ברעננה ובמרכז בחיפה ובמרכזים אחרים.
יוסי כותן: הניסיון שם לעבוד גם עם אוכלוסייה של הפריפריה היהודית, תושבי שדרות, נתיבות, אופקים, יש הרבה דברים מקבילים, ניסינו וקשה היה לקלוט חלק מהאנשים, עד שהבנו שיש איזה שהוא פער שאפשר לסגור אותו על ידי הכשרה, על ידי הדרכה, זה אנשים שדומים לכולנו.
יוסי כותן: אני רוצה לחזור לנושא של הבוגר הערבי.
יוסי כותן: יש אנשים מוכשרים שמצליחים באופן יוצא מן הכלל להיקלט, ואלה הבודדים שנקלטים בתעשייה.
יוסי כותן: עדיין, אני חושב שיש דרך לסגור חלק מהפערים, לאו דווקא הטכנולוגיים, חלק אישיותיים, דיברנו פה שאנשים ניגשים לראיונות, מי שכבר מצליח להגיע, לא עומד בראיון.
יוסי כותן: יש דרכים איך להכין אותם, כמו שילד יהודי עבר, התנסה במשך החיים שלו בהרבה ראיונות, יש לו רול מודלס, אנשים שעובדים בתעשייה, אחים, חברים שיוצרים את הקשרים.
יוסי כותן: אני רוצה לחזור לנקודה שאלסאנע התחיל בה, אני חושב שדווקא תמיכה בגופים כמו צופן שיכולים להקל על הבוגר האקדמאי הערבי, בוגר האוניברסיטה, בתחומים האלה, לסגור את אותו פער ולעזור לו להיקלט בחברות היי טק.
יוסי כותן: אני רוצה לתת דברים שהתייחס אליהם חבר הכנסת איתן כבל ונקודה מסוימת שכן אפשר לצאת ממנה פה בקריאה.
יוסי כותן: הוזכרה פה העובדה שניסו להגיע ל-6% עובדים ערבים במשק הציבורי והממשלתי, אתה, חבר הכנסת שטרית, דיברת על 8%, נדמה לי.
יוסי כותן: יש כלי, היום הממשלה או מדינת ישראל מוציאה עבודות בסדרי גודל של מיליארדים לחברות לביצוע, מה שנקרא מיקור חוץ, אחר יקרא לזה הפרטה, מוציאים עבודות לחברות בצורה של מכרזים בסדרי גודל אדירים.
יוסי כותן: יש המון התניות, יש המון תחרות של חברות ההיי טק לקבל את העבודה הזו ויש להן הרבה מאוד התניות שקשורות בתחומים מקצועיים.
יוסי כותן: צריכים שאחת ההתניות תהיה העסקת, 10%, 12%, 15% ערבים.
יוסי כותן: הם יעמדו בזה, הם רוצים את העבודה, הם מרוויחים הון על זה והם יעמדו בזה.
יוסי כותן: כשהייתי בשדרות גם קיבלתי סיוע מהמדינה, בתנאי ש-80% מהעובדים יהיו תושבי הנגב.
יוסי כותן: כשהייתי ב-75% לא קיבלתי גרוש, כשהייתי ב-79% לא קיבלתי גרוש, כשהגעתי ל-80%, דאגתי שאנשים או יעברו לגור בנגב, או לקלוט אנשים מתוך הנגב, אז התחלתי לקבל את הסיוע.
יוסי כותן: אותו דבר.
יוסי כותן: צריכה לצאת מפה קריאה לחשב הכללי, לשר האוצר, להתנות כל מכרז שיוצא בתחום של פיתוח תוכנה אחוז מסוים של ערבים, ואפשר לעמוד בזה.
מאיר שטרית: חבר הכנסת דב חנין.
דב חנין: אני מברך על קיום הדיון הזה, מברך על יוזמתו של חברי, חבר הכנסת דר' חנא סוייד, אני חושב שהנושא הוא מאוד חשוב ואני כמובן מברך את כל הנוכחים, את החומרים ואת הסקירות שאנחנו שמענו.
דב חנין: אדוני היושב ראש, הסוגיה היא סוגיה מאוד חשובה וגם מאוד מאוד חמורה.
דב חנין: מה שקורה, במבט יותר רחב, הוא שאנחנו נמצאים בארץ הזאת במצב שבו החברה היהודית הולכת ונעשית לחברת היי טק בהרבה מאוד מובנים, והחברה הערבית לא נעשית לכזאת, עם כל ההישגים של האנשים שנמצאים פה ואני מאוד מעריך את כל מי שמצליח בכל זאת להשתלב ולהגיע.
דב חנין: לדברים האלה יש השלכות ומשמעויות מאוד גדולות, לא רק חברתיות כלכליות, אלא גם משמעויות תרבותיות, מבחינת כל ההתפתחות של המערכת החברתית בארץ.
דב חנין: לכן הסוגיה היא סוגיה שמחייבת טיפול מאוד מקיף ומאוד רחב.
דב חנין: אני, אדוני היושב ראש, רוצה להציע הצעה שאולי תתרום למעשיות של הדיון.
דב חנין: זה כמובן דיון מהיר והוועדה, מן הסתם, כמו בדיון מהיר, תסכם את הדיון ותציג מסקנות בפני מליאת הכנסת ואני בעד זה, אבל אני מציע לך, אדוני היושב ראש, לשקול להתייחס לנושא הזה לא כנושא לדיון, אלא כנושא לתהליך שאותו הוועדה צריכה ללוות ותהליך כזה צריך לכלול שורה של דיוני המשך שצריכים להתבצע עם הגורמים הרלוונטיים כדי באמת לייצר פה דיאלוג ולבדוק את האפשרויות של צעדים אופרטיביים מצד גורמים שונים, גם של המדינה וגם מחוץ למדינה.
דב חנין: הועלתה פה הצעה, למשל, להזמין לישיבה את החשב הכללי, אולי גם את שר האוצר, כדי לבחון איך המדינה במכרזים ובדרישות שלה מספקים יכולה לעודד שינוי בתחום הזה.
דב חנין: אני חושב שצריך לעשות דיון עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, על מדיניות התמריצים שלו.
קריאה: היום המכרזים של החשב הכללי לא מאפשרים התחרות במכרזי המדינה.
קריאה: החברה הערבית היום לא יכולה, דרישות הסף הן ככה שאף חברה ערבית בארץ לא יכולה להתחרות במכרזים של המדינה.
מאיר שטרית: מה הדרישות?
סמדר נהב: גודל חברה.
סמדר נהב: זה משאיר את השחקנים הגדולים הרגילים.
מאיר שטרית: אם המכרז הוא גדול מאוד, את לא יכולה לקחת חברה קטנה.
איתן כבל: זה דיון לא רק בעניין של---
מאיר שטרית: יש כלים לכאן ולכאן.
מאיר שטרית: את רוצה לעשות מכרז לפיתוח תוכנה למשרד שהיא ענקית ויכולה לעשות חברה מרמת פעילות מסוימת, עם איקס עובדים, את לא יכולה לעשות את זה מלאכותי, להגיד לחברה קטנה לעשות את זה, אז התוכנה לעולם לא תתפתח.
דב חנין: אדוני היושב ראש, ההערה שלך בדיוק מלמדת למה צריך לעשות את הדיון הזה.
דב חנין: גם חברת גוגל, במקרה קראתי על הימים הראשונה, זה מפתיע לשמוע אבל היא לא התחילה כחברת ענק.
מאיר שטרית: שני אנשים.
דב חנין: גם פייסבוק.
מאיר שטרית: מאה אחוז, זה סטרט אפ, לכן שאלתי מה קורה מבחינה זו במגזר הערבי.
דב חנין: לכן אני אומר שישנם בוודאי נושאים וישנם מכרזים שבהם הצרכים מחייבים חברה ענקית עם יכולות עצומות וישנם תחומים אחרים.
דב חנין: לכן אני מציע לקיים את הדיון הזה, להזמין את שר האוצר, להזמין את החשב הכללי, ולבחון את התחומים השונים, איך המדינה מתייחסת.
דב חנין: אני חושב שמה שנאמר פה, על ידי מר פטרושקה קודם, משקף חלק מסוים מההתייחסות של המדינה.
דב חנין: יש חלק מסוים שהוא התייחסות מפלה, אבל יש חלק מסוים שהוא פשוט התייחסות שאיננה רואה את הפרטמטר הזה ואת הצורך להתייחס אליו בצורה רצינית ואז לא מסתכלים על זה.
דב חנין: כשמקבלים את ההחלטה על המכרז לא שואלים, 'איפה הערבים בתמונה', לא שואלים את השאלה הזאת בכלל.
דב חנין: אז משרד האוצר, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ואני הייתי מציע להזמין לדיון את שר המדע, כדי לבחון גם את השאלה של מעורבות האקדמיה.
דב חנין: האקדמיה ומערכת ההיי טק נמצאים בקשרים מאוד חזקים ואני חושב שפה יש חשיבות גם לעמדתו של משרד המדע והטכנולוגיה, גם למעורבותו, גם לאולי איזה תכנית שהם יכולים להכין בתחום הזה.
דב חנין: אני חושב שצריך לקיים דיון כזה גם עם שר החינוך.
דב חנין: בכל הנושא של ההכשרות והיכולות שניתנות במערכת החינוך בערבית, מערכת החינוך צריכה לתת תשובה לעובדה שבקרב הציבור היהודי ישנה לחלק גדול מהאנשים הכשרה נוספת על מה שהם מקבלים במערכת החינוך הממלכתית של ישראל והיא הכשרה שניתנת במערכות של הצבא.
דב חנין: הערבים לא מקבלים את ההכשרה הזאת.
איתן כבל: אני יכול להתפרץ לדברים שלך, חבר הכנסת חנין?
איתן כבל: אני רוצה לעזור לך.
איתן כבל: מה מדאיג אותי?
איתן כבל: אתה אומר דברים נכונים לחלוטין, אבל מההיכרות של הבית הזה, אתה לוקח אותנו ליפול בפח של עוד פעם אותה מערכת שממילא לא מתכוונת.
איתן כבל: גם כשאתה כבר מחוקק לה חוקים, כבר נותן לה את הכל, את כל מה שאתה רוצה, היא לא עושה.
איתן כבל: אם נלך, נלך בצורה יותר קיצונית.
איתן כבל: במקום לקיים את כל הדיונים ולעשות את כל זה, נביא מפה הצעת החלטה, ואנחנו נגדיר מה הן השתיים-שלוש נקודות, אם לא, אני אומר לך, שר המדע, נו, סגן מפקד חוליה מצומצמת הוא בקושי פה.
איתן כבל: אני מכבד אותו, אבל הוא בקושי משפיע על עצמו.
דב חנין: כן, אני מניח שאתה צודק בעניין השר הזה, אבל אני רוצה בכל זאת לומר, אני בעד, אני בעד שנקבל החלטה.
דב חנין: אם הוועדה יכולה לקבל החלטה מעשית---
מאיר שטרית: השר בממשלה הקודמת ראלב מג'אדלה.
איתן כבל: אלפי ערבים השתלבו בהיי טק.
מאיר שטרית: זה מה שרציתי לשאול, האמנם?
דב חנין: אני בהחלט בעד לקבל החלטה.
דב חנין: אם הוועדה מסוגלת לקבל מערכת של החלטות מעשיות, אני בעד זה, אני רק אומר שדיונים כאלה יש בהם איזה שהוא אפקט של התנעת מהלך.
דב חנין: אתה מזמין את השר, מגיע הצוות הבכיר של המשרד שלו, עולה נושא שלדעתי בכלל לא קיים באג'נדה, או אם הוא קיים, הוא נמצא בתחתית סדר העדיפויות.
דב חנין: אנחנו, כוועדה של הכנסת, יכולים להתניע את התהליכים האלה על ידי קודם כל השארתם כל הזמן על השולחן ודרישה מגורמים ממשלתיים ומקצועיים בתוך המערכת הממשלתית לתת תשובות ודיאלוג שנמשך וכל הזמן מאתגר את המערכת הזאת ולא נותן לה בעצם להתייחס לסוגיה כאיזה שהיא סוגיה חד פעמית, שבה, בסדר, אמרנו, אז יהיה כנס, כולם דיברו, בירכנו אחד את השני, טפחנו אחד על שכמי השני ושכחנו מהשאלה עד לשנה הבאה, כשיהיה עוד כנס כזה.
דב חנין: אנחנו חייבים לייצר איזה שהוא תהליך קבוע שבו המערכת כל הזמן מתאתגרת על ידי השאלות האלה וצריכה לספק תשובות וצריכה להתייחס וצריכה לתת תשובות לשאלות שלנו ולהציע הצעות משלה ואולי להתייחס להצעות שלנו וכדומה.
דב חנין: לבסוף, אדוני היושב ראש, אני חושב שישנם כמה נושאים שמחייבים אותנו לחשוב בכיוון של חקיקה.
דב חנין: אם אנחנו רוצים לייצר מנגנוני העדפה מחייבים, כמו שעשינו, אגב, בנושאים אחרים, אז יש מקום לחשוב, יש לי כמה רעיונות, אבל הם לא עד הסוף מגובשים, צריך לבחון את הדברים, אבל צריך לבחון איפה הכנסת מתערבת, לא כגורם מלווה, אלא כגורם מחוקק ומגדיר את כללי המשחק.
חנא סוייד: יש לי שאלה, אדוני היושב ראש.
חנא סוייד: הוזמנו, עד כמה שאני יודע, משרד ראש הממשלה, משרד המדע, משרד האוצר, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, יש נציגים של המשרדים?
מאיר שטרית: משרד המדע, אני רואה פה.
מאיר שטרית: ממשרד ראש הממשלה יש פה מישהו?
קריאה: יש כאן ממשרד ראש הממשלה.
מאיר שטרית: מי מהרשות לפיתוח כלכלי?
מאיר שטרית: נגיע אליך.
חנא סוייד: אולי להם יש משהו להגיד.
מאיר שטרית: תיכף, ניתן להם רשות דיבור.
בצלאל גרינברג: אני מהתאחדות עובדי תעשיות העילית, האיגוד המקצועי של עובדי ההיי טק, ביו טק, ביו טק, לינטק וכולי.
בצלאל גרינברג: ראשית, אני מצטרף למחמאות כבוד היושב ראש.
בצלאל גרינברג: באמת החוברת הזאת, שנעשתה במרכז המחקר והמידע, מכילה את כל המידע הרלוונטי בתמציתיות ובבהירות, ואני מבקש להתייחס למספר סוגיות ואני אתחיל דווקא מהחלק הקודר, אם כי הוא מצומצם בתעשייה הזו וזה באמת האפליה.
בצלאל גרינברג: בתעשיית ההיי טק בעיקר, ובכלל ובתעשיות העילית, קיימת אפליה גם על בסיס גיל, גם על בסיס מין וגם על בסיס גזע.
בצלאל גרינברג: זה נכון שהם מעדיפים אדם שקורות החיים שלו הם אמנם עם ניסיון מועט, אבל גילו צעיר יותר, כלומר הוא מסוגל מבחינת התדמית והרעיון של מי שמקבל את קורות החיים שלו במשאבי אנוש, לתת תפוקה גדולה יותר, שזה אדם שעדיין לא מחויב למשפחה, לפחות ברמה הרעיונית, ולכן מסוגל להישאר יותר שעות במקום העבודה, וגם אם האדם הוא יהודי, כלומר אותו יוצא 8200 שעכשיו מנהל חברה, או אותם מנהלי משאבי אנוש שיצאו מתחום הצבא, ומקבלים לידיהם קורות חיים שונים, יעדיפו, באופן טבעי, מועמד יהודי.
בצלאל גרינברג: עם זאת, תעשיית ההיי טק עובדת על מצוינות וברמה של המצוינות מחפשים את האנשים המתאימים ביותר תמיד לתפקיד המוגדר ומהניסיון שלי ומההבנה שלי ומה שאנחנו בודקים, אמנם קיימת אפליה, אבל האפליה הזו היא פחותה ביחס לרצון להביא את המועמד המתאים ביותר למקום הנכון.
בצלאל גרינברג: אני מגיע מהשטח ואני נותן את מה שאני רואה.
בצלאל גרינברג: כל אחד יכול להסכים, לא להסכים, להחליט, לא להחליט, אבל זה מה שאני רואה וזה מה שאני נותן.
בצלאל גרינברג: מהנתונים שמוצגים כאן, שהם גם הנתונים שנמצאים בידינו, ניתן לראות שהפנייה במגזר הערבי למקצועות המדעים המדויקים עומדת על 6.8% מתוך אלה שמגיעים להשכלה גבוהה בכלל, ומתוכם, אם אנחנו מנתחים, רק 2% עד 3% מתוך אלה שמגיעים ללמוד במקצועות של המדעים המדויקים מגיעים למדעי המחשב.
בצלאל גרינברג: כלומר מלכתחילה אנחנו מדברים על מספר מאוד מאוד קטן של אנשים שיהיו אחר כך דורשי עבודה.
סמדר נהב: אבל למה?
סמדר נהב: כי אין עבודה.
סמדר נהב: המעגל הסגור.
בצלאל גרינברג: יפה, אז אני חושב שכדי להגדיל---
אבי ענתי: למה רק מדעי המחשב?
אבי ענתי: זה ההיי טק?
בצלאל גרינברג: כדי להיכנס לתעשיית ההיי טק, בעיקר כשאנחנו מדברים על מסות, לא על תפקידים ספציפיים כאלה ואחרים.
בצלאל גרינברג: ..
בצלאל גרינברג: כדרך אגב, גם במתמטיקה וגם בפיזיקה יש עבודות בתחום ההיי טק לטובת כל המגזרים, אבל החלק הזה הוא מאוד מזערי וקטן, ולכן כשאתה מסתכל על דרישות העבודה, ואפשר לעשות את זה בבדיקה מאוד פשוטה, על ידי פתיחת מודעות דרושים, אתה רואה את הניסיון ואת ההשכלה הנדרשת, וכשאנחנו מדברים על מסות, המסה העיקרית היא של מי שהוא בוגר מדעי המחשב.
בצלאל גרינברג: כשאנחנו מסתכלים על זה, כדי להגדיל את כמות דרישות העבודה, אני חושב שהדבר הרלוונטי, וכבוד יושב ראש הוועדה הוא אדם פרקטי ואוהב דברים מעשיים, אז אני מתכוון להגיע אליהם, יש שני דברים שבעזרת כבוד השר לשעבר, חבר הכנסת איתן כבל, אנחנו משתדלים לקדם, וכאן אין איזה שהיא המצאת גלגל, אלא זה משהו שקיים.
בצלאל גרינברג: בארצות הברית ובצרפת קיימים חוקים ותקנות שמחייבים כל חברה שמבקשת להתמודד במכרז ממשלתי להציג אחוזים של מגזרים שעובדים אצלה.
בצלאל גרינברג: לדוגמה במכרז שכבוד יושב ראש הוועדה קידם במשרד הפנים, של HP, מי שרצה להתמודד היה צריך להציג, לצורך העניין, אם אנחנו מסתכלים על בסיס האוכלוסייה, 20% מכח העבודה לטובת הפרויקט הספציפי הזה יהיו מהמגזר הערבי.
בצלאל גרינברג: זה קיים בארצות הברית, זה קיים בצרפת, ואלה הם דברים שאפשר להחיל אותם גם כאן, באמצעות חקיקה.
בצלאל גרינברג: דבר נוסף, אפשר לעודד דרישות עבודה כדי לקדם גם את האוכלוסייה הזו ללכת וללמוד את המקצועות הללו ובסופו של דבר לעבוד בהם על ידי פרויקטים לעידוד תעסוקה.
בצלאל גרינברג: כמו שעשו עם אינטל בקרית גת, אפשר לעשות אינטל באזור פריפריאלי של המגזר הערבי.
מאיר שטרית: צריך שאינטל כזה יבוא.
בצלאל גרינברג: נכון, צריך שאינטל כזה יבוא.
בצלאל גרינברג: כשהממשלה נותנת מיליון דולר לעובד, אינטל תגיע לכל מקום שהממשלה תגיד לה להגיע.
בצלאל גרינברג: וגם HP וגם כל אחד אחר.
בצלאל גרינברג: ברגע שעובד מתומחר על ידי מיליון דולר, כמו שאינטל מבקשת כרגע ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אני מניח שהיא תגיע לאן שהממשלה תגיד לה להגיע.
סמדר נהב: זה, אגב, המלצה שלנו להקמת---
מאיר שטרית: אני אומר בצער שמספר החברות הגדולות שבאו לישראל בעשור האחרון הוא כמעט אפס.
סמדר נהב: גוגל, יאהו, מייקרוסופט.
מאיר שטרית: כמה אנשים עובדים בגוגל מהארץ?
מאיר שטרית: עשרה אנשים, עשרים איש?
סמדר נהב: לא, לא, לא, מאות כבר.
מאיר שטרית: גוגל לא קיבל שום תמריץ מהמדינה.
מאיר שטרית: אני מדבר על מפעלי היי טק של ייצור, לא של תוכנה.
מאיר שטרית: מפעלי היי טק.
מאיר שטרית: אינטל מייצר.
מאיר שטרית: למה נתנו לאינטל?
מאיר שטרית: כי הוא באמת מעסיק אלפי אנשים והוא מייצא ומכניס למדינה חזרה את כל הכסף שהוא מקבל פי כמה וכמה.
קריאה: הולכים להודו.
מאיר שטרית: לצערי הרב היום חברות גם ישראליות הולכות למזרח הרחוק.
קריאה: גם המחיר הוא יותר זול.
מאיר שטרית: בסדר, לזה יש בסוף מחיר, כי בסוף הדרך כל אלה שהולכים למזרח---
איתן כבל: עד שבמדינת ישראל לא יהיה תו איכות, ואני חושב על זה ואני עובד על זה באופן אישי---
מאיר שטרית: למה אינטל בא לפה ולמה חברות פיתחו פה את כל מרכזי המחקר שלהם, כמו מייקרוסופט ואחרים?
מאיר שטרית: כי יש פה יתרון יחסי מבחינת היכולת והידע, וצר לי לראות שלא משתלבים באותם מרכזים אנשים גם מהמגזר הערבי.
מאיר שטרית: הנקודה היא איך מביאים את זה לשם.
מאיר שטרית: זה שאתה אומר 'אני אביא את חברת גוגל', זה דיבורים באוויר, אף חברה לא עומדת בשער ולא דופקים על הדלתות ואף אחד לא הולך להציע מיליון דולר לעובד, אין אופציה כזו בכלל, רק חברות שמחזירות לך על כל מיליון שלושה מיליון, אז אולי יתנו להם מיליון.
מאיר שטרית: זה לא עובד ככה.
מאיר שטרית: אם להיות ריאלי, אין שום סיכוי, אני לא רואה בדרך, לצערי, אני אומר בצער...
מאיר שטרית: ישבנו פה בישיבה עם תעשיות ההיי טק, אין חברות גדולות היום, חברות עוגן, שבאות, בעשור האחרון כמעט אף אחד לא בא.
מאיר שטרית: כל החברות הגדולות נמצאות הרבה שנים אחורה, ולצערי הרב זה לא קורה סתם, יש לזה סיבה.
מאיר שטרית: יש תחרות גדולה מאוד בעולם על תעשייה.
קריאה: מהנדס ישראלי הוא יותר יקר, אין מה לעשות.
מאיר שטרית: אתה משלם בארץ שכר עבודה שהוא פי עשר יותר ממה שאתה יכול לשלם בהודו או בסין.
מאיר שטרית: נגיד שיש לך אחוז אחד מצטיינים בסין, אחוז אחד, יש לך מתוך מיליארד 300, מספיק שיש להם אחוז מצטיינים, אתה מדבר על עשרות אלפים מהנדסים שמוכנים לעבוד בכלום.
מאיר שטרית: לכן כל החברות עוברות, לא רק מהארץ, מכל העולם, המון חברות עוברות למזרח הרחוק ומעבירות לשם את התעשייה, את המחקר, את הפיתוח, ולאחרונה גם את---
בצלאל גרינברג: חלק מהם גם מחזירים, כבוד היושב ראש, כי שם הם לא מקבלים את האיכות הרצויה כפי שהם היו רוצים, אבל יש דברים מסוימים שאכן הם---
איתן כבל: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד לך---
מאיר שטרית: האייפד של אפל מיוצר כולו בסין.
בצלאל גרינברג: כן, אבל היי טק זה לא רק ייצור, היי טק זה גם תכנות, זה גם פיתוח, זה גם מחקר, זה דברים מהסוג הזה.
מאיר שטרית: הם עושים את זה, היום עושים את זה גם שם.
בצלאל גרינברג: עושים, נכון, אבל לא באותה איכות, אבל זו גם באמת אחת הבעיות של המגזר הערבי ושל עובדי ההיי טק במגזר הערבי, מכיוון שכיום, וגם בנתונים שאתם יכולים למצוא חוברת זה נמצא---
מאיר שטרית: אם הערבים צריכים לחכות עד שיבוא מפעל אינטל לארץ, זה יהיה רע מאוד.
בצלאל גרינברג: הם צריכים להתמודד עם דברים וקשיים נוספים ואחד מהקשיים זה באמת המצב של ההיי טק היום במדינת ישראל.
בצלאל גרינברג: הוא נמצא בשפל חסר תקדים.
בצלאל גרינברג: יש לנו כ-250,000 עובדים כיום ויש עוד כ-100,000 דורשי עבודה ופרילנסרים שמחכים לכל משרה שנפתחת.
בצלאל גרינברג: ולא סתם מר אורני פטרושקה ציין כאן שעל כל משרה שהוא בדק הוא מיין אלפי קורות חיים, ואם בתוכם אנחנו נכליל גם את השיקול של אותו מועמד ערבי שנניח נכנס לאותו מאגר של אלפי קורות חיים, אז מלכתחילה הסיכויים שלו קלושים ויותר מכך, רוב האנשים שנכללים באותם קורות חיים, באותה מועמדות, הם אנשים בעלי ניסיון והשכלה שמתאימים יותר מאותו מועמד ערבי, לצערנו, כי המגזר הערבי החל מאוחר יותר להיכנס לתחום ההיי טק ועדיין לא צבר את הניסיון המספיק לחלק מהעבודות.
בצלאל גרינברג: זה כמובן לא מכליל את כולם, אבל אני מדבר בהכללה, כדי לאפיין את הבעיה.
בצלאל גרינברג: אני חושב שההמלצה, זה לא פתרון, אבל כחלק מהפתרון, של חברת הכנסת זוארץ, להכין איזה שהוא אוגדן לטובת הנושא הזה, בשילוב עם תמריצים ודברים נוספים שעלו כאן, בהחלט יכול להיות משהו אפקטיבי.
מאיר שטרית: מנציגי משרדי הממשלה יש מישהו שרוצה לדבר?
מאיר שטרית: הרשות לפיתוח כלכלי?
מאיר שטרית: במגזר הערבי.
מאיר שטרית: איפה הייתם ומה עשיתם?
מאיר שטרית: מר מסאלחה, אני רוצה לציין שיש החלטות ממשלה, שאני מקריא אותן.
מאיר שטרית: במרץ 2010 התקבלה החלטת ממשלה על תכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים, זו החלטה 1539, בתקציב כולל של 778.5 מיליון שקלים, מהם 398 מיליון שקלים תוספת תקציב והשאר בתקציבי המשרדים.
מאיר שטרית: בין סעיפי ההחלטות שהתקבלו כתוב, סעיף 26, שעניינו 'הכשרה והסבה מקצועית לבעלי השכלה תיכונית והשכלה אקדמאית', קובע כי הרשות לפיתוח כלכלי תגבש, בשיתוף עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, נציגי תב"ת (תנופה בתעסוקה), מיזם משותף לממשלה ולג'וינט, נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר, תכנית הכשרה מקצועית המבוססת על מתן שוברים לבעלי השכלה על תיכונית ובעלי השכלה אקדמאית למקצועות נדרשים בשוק העבודה.
מאיר שטרית: התקציב המיועד לכך 30 מיליון שקל.
מאיר שטרית: סעיף 27, תחת הכותרת 'יזמות עסקית', קובע כי תגובש תכנית להקמת חממות עסקיות אזוריות לעידוד יזמות.
מאיר שטרית: התקציב המיועד לכך 10 מיליון שקלים.
מאיר שטרית: מדובר על כל המגזר הערבי.
מאיר שטרית: סעיף 28, תחת הכותרת 'חממה תעשייתית', קובע כי תופעל חממה תעשייתית בתקציב של 5 מיליון שקלים מתקציב משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, עבור יזמים ובעלי עסקים מקרב כלל אוכלוסיות המיעוטים, אשר השלימו את שלב ההיתכנות הטכנולוגית.
מאיר שטרית: הקראתי רק את אלה.
מאיר שטרית: מדובר על מרץ 2010, השאלה שלי, האם משהו מתוך ההחלטות האלה קורה, מתממש, או שהנייר סובל הכל?
קריאה: היו 4 מיליארד פעם.
מאיר שטרית: לא, זה דבר אחד, זה לא שייך להיי טק.
אברהם מיכאלי: כל זה מעבר לתקציב של ההשכלה הגבוהה, ששם כרגע יש---
מאיר שטרית: זה לא קשור, זה תקציב מיוחד שהממשלה אישרה.
אברהם מיכאלי: זה לא קשור בכלל, זה מה שאני אומר, זה מעבר.
מאיר שטרית: לכן אני שואל, מה קרה עם התקציבים האלה, מה קורה, מתרחש משהו, קורה משהו?
מג'יד מסאלחה: זו בדיוק הסקירה שאני תכננתי לעשות.
מג'יד מסאלחה: רציתי לעשות סקירה קצרה על הצעדים שאנחנו עושים היום, כרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה, אבל הערה קצרה בהתחלה, לגבי מה שאמרתם על השירות הצבאי, גם כבוד היושב ראש וגם חבר הכנסת איתן כבל.
מג'יד מסאלחה: אני קצין במילואים, אני דרוזי, אני יכול להגיד לכם, גם לגבי ההערה של מר עפיף אבו מוך, אני כלכלן, קצין מצטיין, סרן במילואים, ואני אומר לכם, המגזר הציבורי שם פס על כל זה.
מג'יד מסאלחה: אני מתנצל שאני מדבר ככה, אבל גם אני ניסיתי להתקבל במגזר הציבורי, ללא הצלחה יתרה.
מאיר שטרית: הנה, התקבלת.
מג'יד מסאחלה: סליחה, במגזר הפרטי.
מאיר שטרית: איפה ניסית?
מאיר שטרית: באיזה מקומות ניסית?
מג'יד מסאלחה: בכל מיני חברות.
מג'יד מסאלחה: הייתי בשני ראיונות שהגעתי לשם דרך חברים שהיו איתי בצבא ולא הצלחתי להתקבל לשם.
מג'יד מסאלחה: זה לגבי השירות הצבאי.
מג'יד מסאלחה: אני גם יכול להצטרף למה שהוא אמר, שאפשר גם למצוא בהיי טק עובדים יהודים שלא עשו שירות צבאי.
מג'יד מסאלחה: אני בטוח שיש הרבה כאלה, דרך אגב.
מג'יד מסאלחה: לכן אין הרבה קשר בין שירות צבאי לבין השתלבות במגזר הפרטי.
עפיף אבו מוך: יותר מזה, הקטע של המצוינות.
עפיף אבו מוך: אתה יכול למצוא הרבה עובדי היי טק יהודים שהם בינוניים ומטה, שאני לא הייתי שם אותו בדוכן פלאפל אפילו.
דב חנין: פלאפל זה תחום מאוד מקצועי, אני אומר לך מניסיון.
דב חנין: להכין פלאפל לא כל אחד יודע.
מאיר שטרית: פלאפל טוב, אתה מתכוון.
מג'יד מסאלחה: זה לגבי זה.
מאיר שטרית: עכשיו תגיד לנו מה עשיתם ברשות מאז ההחלטות האלה.
מג'יד מסאלחה: קודם כל ב-21.3 האחרון התקבלה החלטת הממשלה 1539, יש שם כל מיני סעיפים שמדברים על עידוד תעסוקה.
מג'יד מסאלחה: קודם כל יש איזה שהוא דגש לשילוב אקדמאים ונשים בעולם העבודה, בדגש על נושא ההיי טק.
מג'יד מסאלחה: נושא מסלול התעסוקה.
מג'יד מסאלחה: זה לא כל כך קשור לתכנית, אבל אנחנו כן מרחיבים את הנושא.
מג'יד מסאלחה: אנחנו גם מרחיבים את המענקים לתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: מה עם השוברים של 30 מיליון שקל?
מג'יד מסאלחה: אני אגיד לזה.
מג'יד מסאלחה: יש קרן השקעות משותפת לממשלה ולמגזר הפרטי, מטרתה בין היתר גם לעודד יזמי היי טק במגזר הערבי.
מג'יד מסאלחה: שולחן עגול עם חברות היי טק שמטרתו לשלב עובדים ערבים בחברות היי טק.
מג'יד מסאלחה: שיתוף פעולה עם משרד האוצר בנושא הבאת מפעלים, או ניצול היתרון היחסי של המגזר הערבי על פני מדינות אחרות בסביבה, בנושא היי טק.
מג'יד מסאלחה: לגבי הכשרה מקצועית ולגבי התכנית שלנו.
מג'יד מסאלחה: בתכנית מדובר על שוברי תעסוקה של 30 מיליון שקלים ועל הקמת חמישה מרכזי הכוון תעסוקתי והנגיעה שלהם להיי טק, קודם כל בנושא הכשרה מקצועית זה הרחבה של הקורסים שקיימים היום באגף להכשרה מקצועית, הרחבה לתחומים נוספים בהיי טק.
מג'יד מסאלחה: אין היום כמעט קורסים למקצועות היי טק באגף להכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: לא צריך, בחוץ, הם עושים.
מאיר שטרית: רק אין להם כסף לשלם.
מאיר שטרית: אז אם אתם נותנים שוברים לאנשים שרוצים ללמוד היי טק, הם יילכו אצלם והם ישלמו בשוברים האלה.
מג'יד מסאלחה: יפה, אבל זה אמור להשתלב, עמותות כמו צופן אמורות להשתלב בעניין של השוברים במרכזי ההכוון התעסוקתי.
מג'יד מסאלחה: אוקי?
מאיר שטרית: לא אוקי.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה זה מסובך.
מאיר שטרית: סלח לי שאני תכליתי, הממשלה החליטה לתת 30 מיליון שקל שוברים, אני הייתי רוצה להיות פקיד שיש לו ביד 30 מיליון שקל וכל ערבי שמבקש לעשות הכשרה מקצועית, אומר 'השובר שלי שווה 5,000 שקל', נגיד, 'אדוני, הנה שובר, עזוב את בית הספר, אנחנו נשלם לבית הספר ישירות'.
סמדר נהב: זה נקרא לפשט הליכים.
מאיר שטרית: אז אני יודע שזה נעשה.
מאיר שטרית: כל עוד שנעשה מרכזי הכוון וזה וזה, לא יקרה כלום.