GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אני בטוח שנצטרך להתעסק בחקיקה ואני מקווה באמת שנוכל ליזום, בעקבות הדיון הזה, גם כמה חקיקות קונקרטיות.
מאיר שטרית: אני איידע את המוזיאון למדע, נקווה שתראו שיש גם שכר לפעולתכם בסוף הדרך, ואני מקווה שנצליח לעבור את המשוכות פה בכנסת.
מאיר שטרית: כפי שאתם התרשמתם בוודאי מהדיון, לא קל בסופו של דבר להסכים.
מאיר שטרית: לכן כשרואים ויכוחים בכנסת, לעתים הוויכוחים נובעים לא רק מתוך ויכוח אמיתי שאנשים מאמינים במה שהם מצביעים, לעתים הם גם צריכים להחליט בגלל עמדות פוליטיות, שכשאתה נמצא בתוך מסגרת, נגיד אתה בקבוצה א' ואתה בקבוצה ב', והקבוצה הזו חושבת ככה וקבוצה ב' חושבת אחרת, ואתה בקבוצה מסוימת, אפילו אם אתה חושב הפוך, אתה לפעמים נאלץ להצביע כמו שקבוצה א', שאתה שייך אליה, רוצה, אפילו בלי לבדוק את עמדתך.
מאיר שטרית: גם זה קורה, אם כי אני עוד מאמין שצריך אומץ בפוליטיקה, שגם אם אתה שייך לקבוצה, לעתים יש דברים שבהם אסור להתפשר וצריך להצביע לפי עמדתך, גם אם כל הקבוצה שלך נגדך.
מאיר שטרית: עמדתי בניסיונות האלה לא פעם אחת והצבעתי לא אחת נגד המפלגה שלי.
מאיר שטרית: הדוגמה הבולטת היא דוגמת הסכם אוסלו, שכל הליכוד היה נגד, ואני היחידי שהצבעתי בעד.
מאיר שטרית: לא חששתי מהתוצאות, כי האמנתי שצריך לעשות שלום בארץ, והצבעתי כפי שהבנתי, נגד עמדת המפלגה שלי ונגד החלטה על משמעת סיעתית.
מאיר שטרית: יש דברים שבהם אתה לא יכול להתפשר.
מאיר שטרית: דברים שהם עקרוניים ומצפוניים, שם אסור לעשות פשרות.
מאיר שטרית: בדברים שאתה יכול להתגמש ולדון וכן הלאה, כדאי.
מאיר שטרית: אבל אתם ראיתם דרך היום הזה שזה לא קל.
מאיר שטרית: אני מניח שהקבוצה השלישית, שדנה בעניין של גנים מעוררי עבריינות, שם היו בטח ויכוחים חריפים, כיוון שפה יש עמדות שיכולות להיות מאוד קיצוניות לכאן ולכאן, יש כאלה שיגידו, אנחנו רוצים חברה נקייה מעבריינים, לכן בוא נהרוג אותם כשהם קטנים.
מאיר שטרית: אבל יש כאלה שיגידו, מה פתאום, מה זכות האזרח, אנחנו רוצים שאדם יחיה, שתינתן לו הזדמנות עדיין להוכיח את עצמו ובכל זאת להשתנות ואפשר גם לטפל בו ולחנך אותו ולמנוע ממנו את העבריינות, ויכול להיות שיש כאלה שיהיו באמצע, שכדאי לגלות אותם בגיל צעיר וללוות אותם בטיפול מיוחד כדי להביא אותם לשם שהם לא יהיו עבריינים.
מאיר שטרית: זאת אומרת יכולים להיות כל מיני היבטים לכל דבר.
מאיר שטרית: אני בהחלט מודה לכם על הרעיון ואני חושב שהוא יפה מאוד ואני רוצה להגיד תודה גם לחבר הכנסת מיכאלי שהיה איתנו כל היום, בחלקים שאנחנו היינו בהם, ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת דין נירה לאמעי, ואני מבטיח לכם שהיא התעניינה באופן אישי מאוד מאוד בנושאים האלה, ולדר' מחמוד תאיה שליווה כל היום, ולגב' ענת לוי, כמובן, מנהלת הוועדה, והעוזרים האחרים של הוועדה והעוזרים שלי.
מאיר שטרית: אני בטוח שהיה לכם מעניין יותר מאשר לשבת בכיתה עכשיו וללמוד עוד כמה שיעורים משעממים.
מאיר שטרית: אגב, בכלל לא בטוח שלא לומדים יותר בתהליך הזה מאשר לשבת בכיתה.
מאיר שטרית: אני חושב שאחת הדרכים שצריך להכניס לחינוך זה שמורים צריכים ללמד לא מה ללמוד, אלא איך ללמוד.
מאיר שטרית: זה הבדל גדול בין השניים.
מאיר שטרית: מורה לא יכול לשנן לך חומר כדי שתלמד אותו בעל פה, או 'תלמד מה שאני אומר לך', אלא ללמד אותך את העקרונות לפתוח דיון, לפתוח ויכוח, לעורר במה ולהגיד 'תקראו את החומר בבית ותבואו נדבר על זה בפעם הבאה'.
מאיר שטרית: יש מקומות שעושים את זה.
מאיר שטרית: זה היה מלמד הרבה יותר, ונותן אפשרות לתלמידים לבוא לידי ביטוי יותר חזק.
מאיר שטרית: אני חושב שזו הדרך הנכונה לעשות לימודים ולימוד מדע, הדרך הזו למשל אני בטוח שהיא פתחה בפניכם עולמות אחרים שאני מקווה שתמצאו בהם עניין בעתיד.
מאיר שטרית: אני מאחל לכם הצלחה רבה בלימודים.
מאיר שטרית: תודה רבה למוזיאון למדעים בירושלים, אני חושב שהם עשו עבודה נפלאה ואני מאחל לכם המשך הצלחה.
מיה הלוי: אני רוצה להזמין את הוועדה לבוא לבקר במוזיאון בהזדמנות קרובה, שנראה לכם גם פעילות שקורית בתוך המוזיאון.
מאיר שטרית: נושא הישיבה היום הוא תקנות חתימה אלקטרונית (חתימה אלקטרונית מאובטחת, מערכות חומרה ותוכנה ובדיקת בקשות) (תיקון), התש"ע-2010.
הילה דוידוביץ: אנחנו מבקשים לתקן את תקנות חתימה אלקטרונית כך שיתאפשר למבקש להנפיק חתימה אלקטרונית מאושרת, זאת אומרת, תעודה אלקטרונית, מספר חלופות לצורך הזדהות מול הגורם המאשר, לעומת המספר המצומצם של החלופות שקיימות כיום בתקנה 10 לתקנות חתימה אלקטרונית.
הילה דוידוביץ: הצורך בתקנות התעורר בעקבות פניות רבות שקיבלנו לאחרונה, במיוחד לאחר הפרוייקט של רשות המסים שהעלה את מספר המבקשים להנפיק את התעודות האלקטרוניות.
הילה דוידוביץ: אנשים נתקלו בכך שאין להם לא דרכון ולא רשיון נהיגה ולמעשה הם נתקלו בקושי להנפיק את התעודה האלקטרונית ולמלא את המוטל עליהם לפי הדין.
הילה דוידוביץ: מכאן בא הצורך לספק להם עוד מספר חלופות, כמובן כל זאת מבלי לפגוע באמינות של הזיהוי ובאבטחת הזהות של המבקש.
הילה דוידוביץ: כאמור, מכאן התעורר הצורך ואנחנו מבקשים לתקן את התקנות בהתאם.
מאיר שטרית: מה אתם מציעים בתקנות?
מאיר שטרית: מה התיקון המוצע?
מאיר שטרית: בעיקרון מה אתם מחדשים באמצעי הזיהוי?
הילה דוידוביץ: כיום התקנות קובעות שהמבקש להנפיק תעודה אלקטרונית צריך להציג תעודת זהות וכן דרכון ישראלי או רשיון נהיגה, ועל פי הנחיית הרשם על התעודות האלו צריך להתווסף מידע מן המרשם.
הילה דוידוביץ: אנחנו בעצם מבקשים להוסיף לדוגמה אפשרות של הצגת מסמך מזהה שהונפק על ידי רשות ציבורית והרשם אישר אותו לצורך העניין.
מאיר שטרית: תני דוגמה.
מאיר שטרית: תעודת חוגר?
הילה דוידוביץ: זה סעיף אחר.
הילה דוידוביץ: אנחנו ראינו לנגד עינינו למשל רשיון של עורך דין, רשיון של רואה חשבון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אמרתי לכם שרואה חשבון לא ממש נכנס להגדרה.
מאיר שטרית: למה רשיון משמש לזיהוי?
הילה דוידוביץ: אנחנו רואים באותו סוג של מסמך שהונפק על ידי רשות ציבורית.
הילה דוידוביץ: בעיקרון ראינו לנגד עינינו מסמך שהונפק לאחר שבוצע איזשהו אלמנט של זיהוי.
הילה דוידוביץ: הרשם צריך לאשר את אותו סוג של תעודה.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, זאת לא כל תעודה שהונפקה על ידי רשות ציבורית.
הילה דוידוביץ: קודם כל, נדרש שתהיה תמונה, מספר תעודת זהות, ואישור של הרשם לאותו סוג של תעודה.
הילה דוידוביץ: הרשם מתכנן בד בבד עם התקנות להוציא רשימה של סוגי מסמכים כאלו.
הילה דוידוביץ: אנחנו פשוט רוצים להוסיף כאן עוד אלטרנטיבה וזה מה שראינו לנגד עינינו.
הילה דוידוביץ: למשל, עוד איזשהו מסמך שרשות מקומית הנפיקה או הכנסת.
הילה דוידוביץ: אני רוצה להזכיר שזה מתווסף לתעודת הזהות ולמידע מן המרשם.
מאיר שטרית: זה בנוסף לתעודות הקיימות היום.
הילה דוידוביץ: זה בנוסף.
מאיר שטרית: מה הואילו חכמים בתקנתם?
הילה דוידוביץ: היום מה שנדרש זאת תעודת זהות, דרכון או רשיון נהיגה.
מאיר שטרית: לא שלושתם ביחד.
הילה דוידוביץ: שתי תעודות פלוס מידע מן המרשם.
הילה דוידוביץ: מבקשים רבים פנו אלינו ואמרו שאין להם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היום זה או מידע מן המרשם.
הילה דוידוביץ: או מידע מן המרשם, אבל ההנחיה של הרשם שניתנה בשנת 2003 אם אני לא טועה קובעת שהמידע מן המרשם הוא חובה.
מאיר שטרית: לרשם יש גישה למרשם התושבים.
הילה דוידוביץ: לא לרשם, לגורם המאשר.
מאיר שטרית: לגורם המאשר.
מאיר שטרית: יש לו גישה למרשם התושבים.
מאיר שטרית: רק לפרטים הרלוונטיים.
הילה דוידוביץ: כן, לפרטים הקבועים כאן.
הילה דוידוביץ: פנו אלינו מבקשים רבים שאין להם לא רשיון נהיגה ולא דרכון.
מאיר שטרית: ולא תעודת זהות.
הילה דוידוביץ: לא, זה מתווסף לתעודת הזהות.
הילה דוידוביץ: צריך שתי תעודות – תעודת זהות פלוס דרכון או רשיון.
מאיר שטרית: תעודת זהות ומרשם, זה לא מספיק?
הילה דוידוביץ: לפי התקנות זה לא מספיק.
הילה דוידוביץ: כי אנחנו רוצים שתי תעודות פלוס מרשם.
יהונתן קלינגר: מה עם הדרישות שיהיו ביומטריות?
הילה דוידוביץ: רגע.
הילה דוידוביץ: תכף נגיע לזה.
מאיר שטרית: אני לא רואה בעיה.
מאיר שטרית: כאשר תהיה תעודה ביומטרית, לא צריך את כל זה.
הילה דוידוביץ: המטרה של התקנות האלה היא מאחר שהיום יש בעיה בשטח.
הילה דוידוביץ: אנחנו מדברים כאן על תקנות שייתנו פתרון מיידי שקיים בשטח כבר ממחר.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, אנחנו מקבלים מדי יום טלפונים ופניות של מבקשים שנתקעים כי אין להם רשיון ואין להם דרכון, וזה לא מצב מופרך.
הילה דוידוביץ: היום הגורם המאשר שולח אותם להנפיק דרכון וזה אומר עוד עלות ועוד טרטור.
הילה דוידוביץ: חשבנו להקל על כל התהליך ויש הרבה מבקשים בעקבות הפרוייקט של רשות המסים.
הילה דוידוביץ: זאת המטרה.
מאיר שטרית: יש בארץ אנשי עסקים שאף פעם לא נוסעים לחוץ לארץ.
יהונתן קלינגר: אפשר להכניס איזשהו חריג מתוך הכנה לתעודה הביומטרית?
הילה דוידוביץ: לא אנחנו לא רוצים.
יהונתן קלינגר: אפשר לומר שמי שיש לו תעודה ביומטרית, לא צריך מעבר לה.
הילה דוידוביץ: אנחנו לא רוצים עכשיו להיכנס לעניין הזה של התעודה הביומטרית.
הילה דוידוביץ: קודם כל, נראה מתי זה יהיה.
הילה דוידוביץ: אנחנו רוצים עכשיו ליצור פתרון מיידי להיום, פתרון שיותאם למצב שקיים בשטח.
הילה דוידוביץ: כאשר נגיע לתעודות הביומטריות, נראה מתי הן יונפקו, נחשוב על זה.
הילה דוידוביץ: זה לא נושא פשוט, כל הגישה למאגר של הנתונים הביומטריים.
יהונתן קלינגר: אני לא מדבר על הגישה למאגר של הנתונים הביומטריים אלא אני מדבר על התעודה הביומטרית עצמה.
הילה דוידוביץ: רצינו שקודם כל הפרוייקט הזה יצא לפועל ואז נחשוב ונבחן את העניין.
הילה דוידוביץ: צריך לערב כאן את משרד הפנים ועוד גורמים רלוונטיים.
הילה דוידוביץ: אנחנו לא רוצים להיכנס לשם בשלב זה.
הילה דוידוביץ: זה לא רלוונטי בשלב הנוכחי.
יהונתן קלינגר: יש מכרז, יש התחלה של פעולה.
הילה דוידוביץ: אנחנו כרגע לא רוצים להיכנס לנושא הזה של התעודות הביומטריות.
הילה דוידוביץ: אנחנו רוצים למצוא פתרון מיידי מעכשיו ולא להיכנס לנושא התעודות הביומטריות.
הילה דוידוביץ: בבוא היום ניתן את הדעת על זה ונראה אם זה ראוי.
יהונתן קלינגר: יש עם זה איזושהי בעיה קטנה ביישום של החוק הביומטרי.
יהונתן קלינגר: בחוק הביומטרי צריך להכניס או אפשר להכניס על התעודה חתימה אלקטרונית.
יהונתן קלינגר: אם אני בא ואני מזדהה מול משרד הפנים שהוא גורם שהוא הרבה יותר חשוב והרבה יותר חזק מאשר גורם מאשר, והוא מקבל את הזהות שלי בצורה מסוימת, והוא מנפיק לי תעודת זהות, יבואו ויאמרו שמאוד נחמד שהנפיקו לי תעודת זהות, אבל את החתימה האלקטרונית לא יכולים להנפיק לי על התעודה כי אני צריך ללכת ולהזדהות.
הילה דוידוביץ: תיקון מספר 2 – אין לי כאן את הנוסח – לא מטפל בזה.
יהונתן קלינגר: אני לא רוצה שישימו מכשולים בחלק של החתימה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לפי תיקון נוסף של החוק תהיה אפשרות לזה, קודם כל לעובדי מדינה ואחר כך גם לאזרחים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הגיוני שנטפל בזה בעתיד, כאשר הדברים יתחילו להתקיים.
יהונתן קלינגר: התשתית החוקית קיימת.
יהונתן קלינגר: זה שבפועל זה עוד לא יצא, זה משהו אחר.
הילה דוידוביץ: זה מה שחשוב, שבפועל יהיו לאנשים את התעודות.
הילה דוידוביץ: זה לא רלוונטי עכשיו אם אנשים מחזיקים את התעודות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו מדברים על תקנות שהן מסמך מאוד תפעולי, עד שהדברים יזוזו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק העיקרי כבר עבר ויש הגיון בהמתנה עם זה.
הילה דוידוביץ: זאת לא חקיקה ראשית שההליך הוא ארוך.
הילה דוידוביץ: בסך הכל יהיה צריך לחזור לוועדה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תסבירי לגבי תעודת מעבר שהיא תעודה של מידע על מעמד יחסית יותר חלש.
מאיר שטרית: בתעודת מעבר אין תמונה.
הילה דוידוביץ: איציק גורדון מהרשות יגיע – הוא מתעכב בביטחון - והוא זה שערך את הבירור לגבי תעודת מעבר.
הילה דוידוביץ: לפי מה שהוא מסר לי, כן יש תמונה בתעודות מעבר.
הילה דוידוביץ: הוא יגיע ויוכל להסביר את העניין הזה אבל לפי הבירור שהוא ערך במשרד הפנים, יש תמונה בתעודות המעבר.
מאיר שטרית: אני מבין שאפשר למשל גם פנקס חוגר.
מאיר שטרית: זה תופס.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לסעיף 4, אני רוצה לציין כבר עכשיו שסעיף 2(4), אנחנו נשנה את הניסוח שלו לפי הניסוח שעשינו בתיקון מספר 2.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו שינינו קצת את ההגדרות למסמך מזוהה שמונפק על ידי המדינה וזה אמור להיות תואם מבחינה ניסוחית.
מאיר שטרית: כרטיס של עובד מדינה ישמש מסמך זיהוי?
הילה דוידוביץ: כן, בנוסף לתעודה.
מאיר שטרית: תעודת עורך דין תשמש מסמך זיהוי?
הילה דוידוביץ: תעודת עורך דין, רק אם הרשם יאשר לעניין זה, כי זה בפסקה (5).
נירה לאמעי-רכלבסקי: תהיתי לגבי התעודות שאנחנו מנפיקים לעובדי המדינה, שיש עליהם כבר חתימה אלקטרונית שלהם כעובד המדינה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה בסעיף הזה לאנשים שרוצים, בנוסף, כאנשים פרטיים, ללכת ולהנפיק לעצמם תעודה אלקטרונית עם חתימה מאושרת?
נירה לאמעי-רכלבסקי: אז המסמך הזה כעובד המדינה יכול לעזור להם בזיהוי.
הילה דוידוביץ: כן אבל לא לכל עובדי המדינה כיום.
מאיר שטרית: יש עובדי מדינה שעושים עסקים במדינה, שהם עובדים במדינה מצד אחד ובחצי מהזמן עושים חוקים עבור המדינה, כמו למשל חוק התכנון.
יהונתן קלינגר: סעיף 6 בעצם אומר שגם כרטיס חבר מועדון בביי אנד בונוס יכול להיות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נגיע לזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי איציק גורדון יסביר לגבי לתעודת מעבר.
יצחק גורדון: פניתי בעניין למשרד הפנים ולפי מה שהם בדקו, בתעודת מעבר יש תמונה.
מאיר שטרית: אם כן, צריך לכתוב תעודת מעבר עם תמונה.
יצחק גורדון: אין מניעה.
יצחק גורדון: עשינו את זה גם במסמכים אחרים.
הילה דוידוביץ: אם זה לא ברור, נוסיף.
יהונתן קלינגר: תעודה באמצעותה אפשר לזהות את האדם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: וכמובן שהיא בתוקף כי התוקף של התעודה הוא בדרך כלל לשנתיים.
הילה דוידוביץ: את זה כתבנו ברישא, ובלבד שהם בתוקף: דרכון ישראלי, רשיון נהיגה.
מאיר שטרית: אני מציע שנתחיל לעבור על התקנות ואולי בדרך נעלה על משהו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 24(א)(10) לחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001 (להלן – החוק) ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת לפי סעיף 24(ב)(2) לחוק, אני מתקין תקנות אלה: 1.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות חתימה אלקטרונית (חתימה אלקטרונית מאובטחת, מערכות חומרה ותוכנה ובדיקת בקשות), התשס"ב-2001 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי הגדרת "מבקש" יבוא: "מידע מן המרשם" – פרטים שהתקבלו לפי דרישת הרשם, ממרשם האוכלוסין במשרד הפנים (להלן – מרשם האוכלוסין), כולם או חלקם, מבין אלה: מספר זהות, שם משפחה ושם משפחה קודם, אם שונה, שם פרטי, שם האב, שם האם, שנת לידה, תאריך הנפקת תעודה אחרון, סיבת הנפקת התעודה, מען נוכחי, אם ישנם, סטטוס פטירה ותאריך פטירה".
מאיר שטרית: מה זה סטטוס פטירה?
יצחק גורדון: כדי לבדוק שהוא לא נפטר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון תקנה 10 בתקנה 10(2) לתקנות העיקריות – (1) ברישא, במקום "יאמת" יבוא "יבדוק".
נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) במקום פסקת משנה (א) יבוא: "(א) ביחיד שהוא תושב ישראל – על פי תעודת זהות וכן מידע מן המרשם, וכן אחד מן המסמכים המזהים האלה, ובלבד שהם בתוקף".
נירה לאמעי-רכלבסקי: (1) דרכון ישראלי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) רשיון נהיגה ישראלי עם תמונה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (3) תעודת מעבר, כהגדרתה בחוק הדרכונים, התשי"ב-1952".
מאיר שטרית: בחוק המקורי, מה כתוב היום בפסקת משנה (א)?
מאיר שטרית: יחיד שהוא תושב ישראל, על פי תעודת זהות וכן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: פלוס דרכון או רשיון או מידע ממרשם האוכלוסין.
מאיר שטרית: מה זה מחליף?
מאיר שטרית: יבוא דרכון ישראלי, רשיון נהיגה, תעודת מעבר, בתור מה?
נירה לאמעי-רכלבסקי: בתור תוספת על תעודת זהות ומרשם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן אנחנו קובעים את המרשם כחובה ביחד עם תעודת זהות ואז הם עשו סדר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הרעיון הוא מה שמוסיפים כאן, שאפשר לא רק פלוס דרכון או רשיון.
מאיר שטרית: אני חושב שדרכון פלוס מרשם זה מספיק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: חייבים תעודת זהות, חייבים מרשם.
הילה דוידוביץ: הכלל הוא שתי תעודות ומרשם כאשר אחת משתי התעודות חייבת להיות תעודת זהות.
מאיר שטרית: את אומרת שיש כאלה שאין להם תעודת זהות.
הילה דוידוביץ: תעודת זהות יש.
הילה דוידוביץ: יש כאלה שאין להם דרכון או רשיון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אז אנחנו מוסיפים כאן עוד רשימה כמו תעודת מעבר.
מאיר שטרית: תעודה של פלסטינים ממזרח ירושלים היא תעודת זהות?
מאיר שטרית: יש להם תעודות שונות.
אבי נגר: למיטב זיכרוני, כאשר אנחנו היינו גורם מאשר, תעודה כתומה נחשבה תעודת זהות.
מאיר שטרית: תעודה ישראלית.
מאיר שטרית: אני שואל לגבי תעודה כתומה.
יצחק גורדון: אני אוודא שהתעודה נחשבת תעודת זהות לצורך העניין.
יצחק גורדון: אני חושב שכן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו מדברים כאן על יחיד שהוא תושב ישראל.
יצחק גורדון: אני חושב שכן, אבל אני אוודא את זה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: למיטב זיכרוני, תעודת זהות לא מוגדרת בתקנות דווקא כתעודת זהות ישראלית.
מאיר שטרית: אפשר עם תעודת זהות פלסטינית?
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא מוגדרת תעודת זהות דווקא כתעודת זהות כחולה.
מאיר שטרית: יכול פלסטיני להירשם במרשם כדי להוציא חתימה אלקטרונית בישראל?
אבי נגר: לא, כי אז אני לא יכול לאמת אותו במרשם.
אבי נגר: אין לנו דרך לאמת אותו במרשם.
מאיר שטרית: אתה תתפלא, אבל דווקא מרשם האוכלוסין של הפלסטינים נמצא אצלנו ולא אצלם.
אבי נגר: אבל זה לא מרשם האוכלוסין במשרד הפנים.
מאיר שטרית: בסדר, אבל הוא נמצא אצלנו ולא אצלם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא בטוחה שתושב בשטחים מסוימים נחשב תושב ישראל.
מאיר שטרית: הוא לא תושב אבל יש כאלה שהם כן תושבי ישראל.
מאיר שטרית: כל תושבי מזרח ירושלים ונספחיהם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה אזור C.
יצחק גורדון: אנחנו לא החלפנו את יתר הסעיפים.
יצחק גורדון: ב-10(2) הקיים יש סעיפים (ב), (ג) ו-(ד).
יצחק גורדון: יש ביחיד שהוא תושב חוץ על פי דרכון חוץ או תעודת מסע או תעודת זהות.
יצחק גורדון: אם כן, יש חלופות.
מאיר שטרית: זאת אומרת, אדם שהוא תושב חוץ כן יכול להוציא חתימה אלקטרונית.
יצחק גורדון: כן.
יצחק גורדון: זה קיים כיום.
יצחק גורדון: לא נגענו בזה.
מאיר שטרית: אולי הוא פלסטיני.
מאיר שטרית: גם הוא תושב חוץ.
יצחק גורדון: בזה לא נגענו.
יצחק גורדון: זה לא נכנס.
מאיר שטרית: יש פלסטינים שיש להם עסקים עם ישראל.
מאיר שטרית: בגדה למשל יש הרבה פלסטינים שעובדים עם ישראל.
מאיר שטרית: אני מניח שאם פלסטיני רוצה להעביר כסף או לקבל כסף באמצעות חתימה מאושרת, אולי הוא גם ירצה חתימה אלקטרונית.
יצחק גורדון: זה קיים ב-10(2).
אבי נגר: היו לנו גם מקרים של אזרחי חוץ באירופה שהיו צריכים לדווח לרשות לניירות ערך.
מאיר שטרית: אם כן, תעודת זהות חייבת פלוס אחת מהתעודות האלה, דרכון ישראלי, רשיון נהיגה ישראלי עם תמונה, או תעודת מעבר לפי חוק הדרכונים.
מאיר שטרית: זאת אומרת, צריך שתי תעודות פלוס מרשם.
הילה דוידוביץ: יש עוד חלופות שנראה אותן בהמשך.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (4) מסמך מזהה שמונפק על ידי המדינה לעובד המדינה או למי שמועסק על ידה או ממלא תפקיד מטעמה או שממלא תפקיד על פי דין, לצורך ביצוע עבודתו או תפקידו כאמור, ובלבד שהמסמך נושא תמונה של המבקש ואת מספר הזהות שלו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לעניין זה, "עובד המדינה " – לרבות חייל, שוטר, סוהר וכל נושא משרה או בעל תפקיד על פי חיקוק במוסד ממוסדות המדינה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת הגדרה שתואמת את הצעת חוק חתימה אלקטרונית, תיקון 2 שהממשלה הביאה ואנחנו שינינו אותה כאן בוועדה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נשנה את זה לאותו נוסח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לצורך העניין, אני יכולה להקריא את זה: "מסמך מזהה שמונפק בידי המדינה לעובד המדינה, למי שממלא תפקיד או נושא משרה מטעמה, או במוסד ממוסדות המדינה או למי שממלא תפקיד על פי דין לצורך ביצוע עבודתו או תפקידו כאמור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לעניין זה – "עובד המדינה", לרבות חייל כהגדרתו בחוק השיפוט הצבאי, שוטר וסוהר".
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא בטוח שניקח את "הגדרתו בחוק השיפוט הצבאי כי אולי זה מצמצם".
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מקריאה את ההגדרה המתוקנת מסעיף 21 להצעת חוק חתימה אלקטרונית אותה אנחנו עומדים להניח.
הילה דוידוביץ: הוספת את המשפט "ובלבד שהמסמך נושא תמונה"?
נירה לאמעי-רכלבסקי: הסיומת כמובן תהיה: "ובלבד שהמסמך נושא תמונה של המבקש ואת מספר הזהות שלו".
יאיר רובין: תעודת חייל במילואים כלולה בתוך ההגדרה הזאת?
נירה לאמעי-רכלבסקי: הרעיון הוא שהיא תהיה כלולה.
הילה דוידוביץ: אם כן, אנחנו אומרים חייל, בלי הפניה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני צריכה לבדוק את כל החלופות.
הילה דוידוביץ: אבל הכוונה ברורה, שזה חייל במובן הרחב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: חייל במובן הרחב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הבעיה הייתה עם אזרח עובד צה"ל, לגביו לא היינו בטוחים.
אריאל כהן: מה הכוונה למוסדות מדינה?
אריאל כהן: האם מי שממומן על ידי המדינה כמו מוסדות להשכלה גבוהה שממומנות על ידי ות"ת שמנפיקות תעודת עובד?
אריאל כהן: האם גם מוסדות להשכלה גבוהה בתוך זה?
אריאל כהן: או כל המכללות?
מאיר שטרית: תעודה של עובד רשות שדות תעופה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בזמנו, בחוק חתימה אלקטרונית הגישה הייתה גישה רחבה.
הילה דוידוביץ: אני חושבת שזה ייחשב בפסקה (5).
מאיר שטרית: חבר מרכז ליכוד.
יצחק גורדון: ב-(5) וב-(6) יש אפשרויות של תעודות מזהות נוספות שאישר הרשם אחרי שבדק שהזיהוי שלהן הוא רציני.
מאיר שטרית: למה צריך להרחיב כל כך?
יצחק גורדון: בעקבות הסיטואציה בעיקר בהקשר של רשות המסים שעכשיו יש חובת דיווח מקוון למע"מ, התקבלו פניות של גורמים שונים.
מאיר שטרית: תזיזו את התקנות של התעודות הביומטריות ובזה תפתרו את כל הבעיה.
מאיר שטרית: אתם לא עומדים בחוק.
מאיר שטרית: אתה יודע שלפי החוק כבר מזמן עבר זמן הגשת התקנות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: במרץ הייתם צריכים להתחיל להגיש את התקנות הראשונות לגבי כל הפונקציונרים שאמורים להתניע את החוק.
מאיר שטרית: עד היום התקנות לא אושרו.
יצחק גורדון: אלה תקנות של משרד הפנים כמדומני.
מאיר שטרית: גם של משרד המשפטים.
מאיר שטרית: חשבתי שאנחנו באותה מדינה.
יצחק גורדון: אני לא יודע.
יצחק גורדון: אני צריך לבדוק.
הילה דוידוביץ: אנחנו לא הגורמים האמונים על זה.
מאיר שטרית: אני חושב שזה לא נאה ולא יאה שממשלה לא עומדת בלוח הזמנים שהיא קובעת לעצמה בחקיקה.
יצחק גורדון: אכן.
יצחק גורדון: בכל מקרה, עד שיהיה התהליך הביומטרי, התקנות האלה הן סוג של פלסטר, זה פתרון מיידי.
מאיר שטרית: אני שואל אם אתם לא מרחיבים מדיי.
מאיר שטרית: כאן אתה נותן אפשרות די רחבה.
מאיר שטרית: כל מסמך שהמדינה מנפיקה, כל מסמך לפי דין.
מאיר שטרית: למה אתה צריך עוד להוסיף מסמך מזהה מסוג אחר שאישר הרשם?
מאיר שטרית: למה צריך בסעיף 6 לומר את זה?
יהונתן קלינגר: אני מפחד מכרטיסי קופת חולים או דברים כאלה.
הילה דוידוביץ: הרשם הוא לא קל דעת.
יהונתן קלינגר: נכון, הוא לא קל דעת.
יצחק גורדון: הרעיון היה שהרשם בכל זאת את (5) ו-(6) מאשר כי הוא באמת בודק שהליכי הזיהוי הם רציניים.
יצחק גורדון: את (5) ו-(6), לא כל רשות ציבורית אלא הוא בודק שזה באמת רציני.
מאיר שטרית: לא, ב-(6) זה לא מוגבל בכלל.
יצחק גורדון: לא, (6) זה מסמך מזהה מסוג אחר שאישר הרשם.
הילה דוידוביץ: מטעמים שיירשמו.
יצחק גורדון: מטעמים שיירשמו.
יהונתן קלינגר: בסדר, אבל גם אז אני הייתי אומר – ושוב, מקשים עלי כאשר באים לאמת את הזהות שלי וחבל לי בתור עוסק – שאת מסמך המזהה האחר תיקחו רק אם אין לי דרכון או אם אין לי תעודת זהות.
יהונתן קלינגר: נניח אישרתם ואמרתם קופת חולים לאומית.
יהונתן קלינגר: אנחנו מאמינים בקופת חולים לאומית.
יהונתן קלינגר: יש לי דרכון בבית, יש לי רשיון נהיגה, יש לי רשיון ירי ויש לי רשיון עורך דין, אבל יש לי גם תעודת קופת חולים.
יהונתן קלינגר: אני אבוא אליכם רק עם תעודת הזהות ותעודת קופת חולים, כאשר ברור שתהליך הזיהוי של קופת חולים – ואני לא בא להשמיץ את קופת חולים אלא אני נותן אותה כדוגמה – הוא פחות טוב משל רשויות אחרות.
הילה דוידוביץ: יכול להיות שהרשם לא יאשר.
יצחק גורדון: אפשר לעשות את זה כמו שעשינו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אדם יצהיר שאין לו דרכון ורשיון נהיגה, אז הוא יעבור הלאה למסמכים החלשים יותר.
קריאה: לא צריך להצהיר.
קריאה: זה מופיע.
יצחק גורדון: לא, זה ב-(7).
נירה לאמעי-רכלבסקי: הם לא רואים את זה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הם רואים רק את המרשם ואני לא בטוחה שהם רואים במרשם אם יש לו רשיון נהיגה או לא.
יהונתן קלינגר: זה גם לא משנה.
יהונתן קלינגר: כאן כתוב "וכן אחד".
מאיר שטרית: אם אני מבין נכון את התקנות, מה שכתוב כאן זה תעודת זהות פלוס תעודה אחרת.
מאיר שטרית: הוא לא חייב להצהיר שום דבר.
מאיר שטרית: הוא יכול לבוא עם תעודת זהות פלוס כל תעודה שהרשם אישר, גם אם יש לו דרכון ורשיון נהיגה.
הילה דוידוביץ: ברירת המחדל היא תעודת זהות פלוס דרכון או רשיון נהיגה.
הילה דוידוביץ: ככל שאין דבר כזה, אז לעבור לאפשרויות אחרות.
אבי נגר: לא נוכל לבדוק את זה.
יהונתן קלינגר: אתם לא אמורים לבדוק את זה.
אבי נגר: אנחנו לא נוכל לבדוק את זה.
יהונתן קלינגר: אבל הוא יביא לך הצהרה.
אבי נגר: אין כאן משמעות למדרג כי לנו אין כל יכולת לבדוק את זה.
אבי נגר: הוא יבוא עם תעודת זהות וכל תעודה אחרת שאתם מאשרים, אבל זה שיש לו דרכון בבית, אני לא יודע על כך.
יצחק גורדון: הוא צריך למלא תצהיר.
הילה דוידוביץ: הוא ממלא תצהיר שאין לו דרכון ומוזהר על פי דין.
יהונתן קלינגר: בתצהיר אתה יכול גם לשלול לו את התעודה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם דרכון אתה לא יכול לראות במרשם כאשר אתה נכנס אליו?
אבי נגר: לא.
נירה לאמעי-רכלבסקי: עדיין יש כוח לתצהיר על פי דין.
מאיר שטרית: זה נכון לעבוד כל כך רחב?
מאיר שטרית: אולי כדאי להגביל, לבטל את 6 ו-7 ולהסתפק ב-5?
יהונתן קלינגר: 7 דווקא חשוב.
מאיר שטרית: אני מדבר על 6.
מאיר שטרית: כל מסמך אחר שיאשר הרשם.
מאיר שטרית: אולי אפשר לוותר על זה.
יהונתן קלינגר: תמיד אפשר להוסיף את זה בתקנה.
מאיר שטרית: אני מציע לעשות בהדרגה.
מאיר שטרית: תוותר על סעיף 6, לא לתת אפשרות לרשם לאשר כל מסמך, נלך עם שלב אחד.
מאיר שטרית: אם תחשבו שיש בעיה וזה לא פותר את הבעיות שנתקלתם בהן, תחזרו לוועדה ונתקן את זה עוד פעם.
יצחק גורדון: הסיבה שהלכנו לכל התיקון הזה היא שנתקלנו בבעיה אמיתית שאנשים מחויבים על פי דין, עוסקים חייבים על פי דין.
מאיר שטרית: אני פותח את הדלת אבל לא צריך לפתוח אותה לרווחה לכל הצדדים.
מאיר שטרית: זה נותן לך עכשיו אפשרות להשתמש בכל מסמך אחר מזהה ולא כל מסמך אחר שהרשם קבע.
יצחק גורדון: הוא בודק.
מאיר שטרית: כן, אבל יש לו שורה גדולה של מסמכים.
מאיר שטרית: כרטיס חייל, כרטיס שוטר, כרטיס סוהר וכולי.
יצחק גורדון: אני מביא דוגמאות שנתקלנו בהן למשל בציבור החרדי ממנו פנו עוסקים חרדים.
מאיר שטרית: אין להם תעודת זהות?
יצחק גורדון: יש להם תעודת זהות.
הילה דוידוביץ: אין להם דרכון.
יצחק גורדון: אין להם את התעודה הנוספת.
יצחק גורדון: לחייב אדם ללכת להוציא דרכון רק בשביל החתימה האלקטרונית, אנחנו לא רוצים.
מאיר שטרית: עם איזו תעודה הוא יבוא?
הילה דוידוביץ: הם באו עם תעודת זהות ושלחו אותה.
מאיר שטרית: איזה תעודה נוספת הם יביאו?
הילה דוידוביץ: לכן הכנסנו את פסקה (7).
מאיר שטרית: כרטיס תלמיד?
הילה דוידוביץ: הרשם לא יאשר כרטיס תלמיד.
מאיר שטרית: אני שואל מה הוא כן יאשר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: על מה חשבתם למשל?
מאיר שטרית: תתייחס לסקטור החרדי קונקרטית.
מאיר שטרית: מה הוא יכול לאשר?
מאיר שטרית: שם באמת אתה לא יכול לזהות את האנשים.
מאיר שטרית: תראה את הבחירות.
יצחק גורדון: האופציה בפסקה (7) עוסקת בדיוק בעניין שאין תעודה אחרת ואז יש או אישור עורך דין שמכיר אותו או משהו אחר.
יצחק גורדון: אנחנו בהמשך נגיע לפסקה (7).
יהונתן קלינגר: איזה תעודות לדוגמה?
יצחק גורדון: רצינו להשאיר שיקול דעת לרשם דווקא בגלל שאנחנו לא יודעים עכשיו את כל סוגי התעודות.
יהונתן קלינגר: תאמרו לנו במה נתקלתם.
הילה דוידוביץ: הרשם ייתן פתרון לסיטואציות ספציפיות שהוא ייתקל בהן.
הילה דוידוביץ: אני חושבת שכן כדאי להשאיר את זה.
מאיר שטרית: מה רע בזה שהוא יוציא דרכון?
הילה דוידוביץ: זאת עלות כספית.
הילה דוידוביץ: הוא צריך למלא את המוטל עליו בדין.
מאיר שטרית: כמה עולה להוציא דרכון?
מאיר שטרית: 200 שקלים?
הילה דוידוביץ: אולי אפילו יותר.
יהונתן קלינגר: תעודות אחרות, תעודת תושב בעירייה, הוא יכול להוציא וזה כן מסמך רשמי שאפשר לאשר.
קריאה: הדרכון אולי עולה 800 שקלים.
מאיר שטרית: כמי שהיה שר הפנים אני אומר לכם שדרכון לא עולה 800 שקלים.
יצחק גורדון: אנחנו נבדוק את המחיר.
מאיר שטרית: המחיר היה אלף שקלים כאשר אתה מאבד דרכון ורוצה בשדה התעופה להנפיק דרכון.
מאיר שטרית: עכשיו הורידו את המחיר לצערי הרב כי אני דווקא נלחמתי באיבוד דרכונים.