GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברק חרות: אם פירוק החברה מתוכנן לינואר 2011, אנחנו נכנסים לפגרה ודיוני תקציב, נכנסים לחגים ואם לא יתכנסו באיזה שהוא חדר אחד לישיבה אד-הוק ויסגרו את העניינים, זה ימשיך ויתמוסס.
ברק חרות: לכן, אני מאוד אשמח אם זה אכן ייעשה.
מאיר שטרית: אני פונה למנהל הכללי של משרד התשתיות, אתם תהיו אחראים על שמונים אחוזים ממה שיישאר מהחברה המפורקת, ואני מניח שיש אינטרס של משרד התשתיות להשלים את הצעד.
מאיר שטרית: אתה צריך להיות הכתובת לפניות שלנו להאיץ את העניין בקיץ, לפני שהעניין יימשך עוד שנה.
שאול צמח: בוקר טוב, אני אתחיל בזה שוודאי שאין הרבה סיבות להתגאות בתהליך כפי שהוא נעשה עד עכשיו, כפי שנראה היו בו עיכובים שהיינו מעדיפים שלא יהיו.
שאול צמח: את העבר קשה לתקן, אנחנו ננסה לתקן את ההווה ואת העתיד.
שאול צמח: בעקבות הדיון הקודם בוועדה, כינסתי אצלי את הגורמים הרלוונטיים.
שאול צמח: היו שלושה או ארבעה נושאים עיקריים שהיה צריך להסדיר בנושא תהליך המעבר.
שאול צמח: נושא ראשון והמיידי היה ההסדרה של התקצוב שיאפשר את פעילות החברה במחצית השנייה של שנת 2010.
שאול צמח: הנושא הזה כבר הוסדר, וועדת המכרזים אישרה ובימים הקרובים תצא ההתקשרות.
שאול צמח: יש לנו סיבות טובות להניח שתוך מספר ימים הפטור יאושר.
מאיר שטרית: אני גם דיברתי מפה בשיחת טלפון עם החשב הכללי על כך שמשרד החקלאות מחכים כבר חצי שנה כדי לקבל פטור ממכרז.
שאול צמח: אני מניח בלי התחייבות למעשי החשב הכללי שהפטור יאושר והחברה תוכל מבחינה זו להמשיך ולתפקד במחצית השנייה של השנה ללא בעיות תקציביות.
שאול צמח: מדובר במהלך חשוב שחשוב ששכר העובדים לא ייפגע בגלל המהלך אלא להיפך.
שאול צמח: ישנן עוד שתי סוגיות – שאלה אחת היא סוגיית הפירוק לגביה היה וויכוח על הטכניקה באמצעותה יש לבצע את הפירוק.
שאול צמח: משרד התשתיות ומשרד האוצר הסכימו לשאוב את סמכויות הדירקטוריון לאסיפה כללית על מנת להצהיר על כושר הפירעון ואכן כך ייעשה.
שאול צמח: כפי שהוצג כאן הדירקטוריון אכן קיבל בקשה לכנס אסיפה כללית.
שאול צמח: יש פרוצדורה קבועה בחוק של עשרים יום מהמועד בו מחליטים, וזה מביא אותנו למתי שהוא במחצית ספטמבר בה תהיה האסיפה.
מאיר מרקוביץ: למה מחצית ספטמבר?
מאיר מרקוביץ: הם מתכנסים ביום חמישי בשבוע הבא.
שאול צמח: מה שאני מתכוון להגיד זה שאני מקווה שבטווח הזה שבין סוף אוגוסט ללפני החגים יוסדר העניין של מהלך הפירוק.
שאול צמח: בתוך הזמן הזה המטרה שלנו היא גם להכניס את ההסכמים לגבי השכר כפי שהזכיר הממונה על השכר, כך שהתמונה תתכנס לפני החגים.
שאול צמח: נתכנס בראש השנה ונברך על המוגמר בעניין זה.
שאול צמח: כפי שביקש יושב הראש, אני וודאי מסכים לקחת על עצמי ללוות את העניין בישיבות מעקב כדי לראות שהתהליך קורה.
מאיר שטרית: חברים, אני חושב שבזה סיכמנו את העניין.
יוסי ישי: רק לגבי החלק השני, אנחנו הגוף הקולט וכל הנושאים של תקציב, תקנים לעובדים והכול – ברגע שהחסמים מוסרים זה יהיה באחריותנו.
מאיר שטרית: אני מקווה שהשיחה שלי עם החשב הכללי תפתור את הבעיה של התקציב.
מאיר שטרית: אני מציע לקבוע ישיבת מעקב בשבוע לפני ראש השנה או לפני שהכנסת תיסגר ואני מקווה שנרים כוסית ולשמוע בשורות טובות, ולדעת שגמרנו לפחות דבר אחד טוב בקדנציה הזו.
מאיר שטרית: כפי שאתם יודעים יש לנו עד סדר היום שני נושאים, הראשון הוא לא ביוזמת הוועדה אלא יוזמת בית החולים רמב"ם.
מאיר שטרית: נמצא איתנו כאן פרופסור רפי ביאר מנהל בית החולים רמב"ם.
מאיר שטרית: אני שמח לומר שבית החולים רמב"ם עושה מעשה מאוד מאוד מיוחד במינו והוא פרסום ירחון רפואי עם השם "רמב"ם" – רבי משה בן מימון.
מאיר שטרית: הרעיון לקחת את הרמב"ם שהיה גם רופא, גם פילוסוף, גם איש תורה ודעת, וגם מרוקאי - - -
קריאה: יתווכחו איתך על זה, הוא לפחות הוא עבר במרוקו.
מאיר שטרית: הוא היה בעיר פס.
מאיר שטרית: אגב לפי הפילוסופיה שלו שבאה לידי ביטוי בכתביו הוא מאמין שצריך ללכת לא בקיצוניות ימנית ולא בקיצוניות שמאלית, הוא אומר "לא בקיצון הימיני ולא בקיצון השמאלי, אלא בדרך האמצע" שהוא קורה לה "שביל הזהב".
מאיר שטרית: זו פילוסופית חיים מאוד חכמה שאומרת שאנשים לא צריכים להיות קיצוניים בשום דבר אלא ללכת בשביל הזהב.
מאיר שטרית: הוא הפגין את החוכמה הזאת בזמן שהוא חי במרוקו.
מאיר שטרית: בזמן שהוא חי במרוקו  בתקופת מוחמד א-דין אילצו את יהודי מרוקו להתאסלם או למות.
מאיר שטרית: אלפים מתו על קידוש ה' כי הם לא הסכימו להתאסלם.
מאיר שטרית: הוא הוציא פסק הלכה במרוקו שאסר ליהודי להתאבד, אסור ליהודים ליהרג על העניין הזה.
מאיר שטרית: הוא אמר שאם מכריחים אתכם תתאסלמו ותשמרו את הדת בסתר עד יעבור הזעם.
מאיר שטרית: כשיעבור הזעם תוכלו לחזור ליהדות.
מאיר שטרית: זה באמת מה שיהודים עשו והוא הציל בכך עשרות ואולי מאות אלפי יהודים שלא רצו ולא יכלו להתאסלם.
מאיר שטרית: זה מראה את חוכמת החיים שלו.
מאיר שטרית: תאמר את זה היום לאחד מהרבנים החרדים, הם יגידו "יהרג ובל יעבור" זה כתוב בתורה.
מאיר שטרית: בחוכמתו הוא הצליח להציל רבבות יהודים.
מאיר שטרית: רוב היהודים האלה חזרו בסוף הדרך ליהדות, חלקם לא.
מאיר שטרית: עד היום מי שמסתובב בפס יכול לפגוש ערבים מוסלמים ששם משפחתם הוא כהן, אלבז, שמות יהודים מובהקים, הם שמרו במשך הדורות על השמות במשפחה למרות שהמשפחה מוסלמית כמה וכמה דורות.
מאיר שטרית: פגשתי בפס איש אסלם ששמו כהן.
מאיר שטרית: הרמב"ם לדעתי הציב דרך לרבנות גם לעתיד שאומרת שאין סתירה בין לימוד תורה לבין לימוד מדעים, זה כידוע בניגוד לתפיסה השוררת אצל חלק מהאוכלוסייה היום.
מאיר שטרית: אין סתירה כזאת ושר המדע שלנו מוכיח את זה, הוא גם רב וגם פרופסור למתמטיקה.
מאיר שטרית: כתוב : "על שלושה דברים העולם עומד, על התורה, על העבודה ועל גמילות חסדים".
מאיר שטרית: יש לי פרשנות אישית למשפט הזה.
מאיר שטרית: אל יאמר אדם אני לא יכול ללמוד תורה כי אני עובד ואל יאמר אדם אני לא יכול לעבוד כי אני לומד תורה.
מאיר שטרית: רק מי שעושה את שני הדברים, גם לומד תורה וגם עובד זוכה לקיים את החלק השלישי והוא גמילות החסדים.
מאיר שטרית: אני חושב שהרמב"ם מבחינה זאת היה מורה דרך.
מאיר שטרית: אני שמח שבית החולים "רמב"ם" מצא לנכון לעשות פעולה כל כך מיוחדת של הפצת ירחון רפואי- מדעי, עם מיטב הכותבים.
מאיר שטרית: שותפים לו שישה חתני פרס נובל, פרופסורים מדענים שיכתבו על הרפואה, על תרופות והכל לידיעת הציבור.
מאיר שטרית: זה יהיה עיתון אינטרנטי עם אתר ייעודי.
מאיר שטרית: את הירחון הראשון הוציאו בדפוס, יש לנו כאן גיליון מזכרת.
מאיר שטרית: הרעיון הוא שאנשי מקצוע יכתבו מאמרים שאנשים יכלו לקרוא באינטרנט באופן חופשי.
מאיר שטרית: הבנתי שבניגוד למדינה שמנסה לשמור זכויות בכל דבר, ואוסרת לצטט, לכתוב, להעתיק, או לעשות שימוש, אסור לעשות דבר.
מאיר שטרית: זה דבר טיפשי לגמרי, העברתי חוק, בסוף בתמיכת הממשלה, לוויתור על זכויות היוצרים.
מאיר שטרית: אנחנו מנסים להסדיר את העניין.
מאיר שטרית: בניגוד למקובל הירחון הזה לא יהיה עם זכויות יוצרים.
מאיר שטרית: זאת אומרת שאנשים יוכלו להוריד מהאתר, לשכפל, לצלם ולהשתמש בחומרים.
מאיר שטרית: זה מיוחד במינו ונדיר במחוזותינו.
מאיר שטרית: אני מברך אתכם על כך כי זו הגישה בעולם היום.
מאיר שטרית: הבית הלבן בארצות הברית שחרר את כל החומרים הממשלתיים מזכויות יוצרים.
מאיר שטרית: להיפך, יש להם אינטרס להפיץ את זה ולכן הם מודיעים ומפרסמים שכל אחד יכול לקחת ולעשות בזה שימוש.
מאיר שטרית: אצלנו זה בל ימצא ואסור לך להוריד דבר, אם אני רוצה תמונה של שר המדע, המקום היחיד שאני יכול מבלי לשלם אלו הם הצילומים שלו מחוץ לארץ.
מאיר שטרית: כלומר אם מישהו צילם אותו בחוץ לארץ ממנו אני יכול לקבל את התמונה.
מאיר שטרית: בארץ אני לא יכול לקבל תמונה של שר המדע או של שום שר אחר או ראש ממשלה, נשיא או כל אחד.
מאיר שטרית: כל התמונות המופיעות בתקשורת בארץ הם רק מחוץ לארץ ואין שום תמונות מישראל.
מאיר שטרית: זה פשוט טיפשי.
מאיר שטרית: אתם משמשים דוגמה קלאסית גם בעניין הזה ולא רק ברפואה ולא רק במדע ולא רק בחשיפת החומר לאנשים אלא גם באפשרות לעשות בחומרים שימוש.
מאיר שטרית: אני מברך אתכם על כך.
מאיר שטרית: כיושב ראש הוועדה אני מתכבד לברך את יציאתו לאור של הירחון הזה.
מאיר שטרית: אני גם אביא לידיעת חברי הכנסת בכתב עם כתובת אתר האינטרנט כדי שכל המעוניין יוכל להיכנס ולעיין.
מאיר שטרית: אני באמת מאחל לכם הצלחה רבה בפרויקט החשוב הזה.
מאיר שטרית: אני חושב שהוא באמת חשוב ואני שוב מברך אתכם על כך.
מאיר שטרית: אני מקווה לראות את המשכו של הירחון לאורך זמן ואני מבין שאתם עובדים הרבה מאוד זמן להוצאתו לאור.
מאיר שטרית: אני מקווה שהוא יחזיק מעמד הרבה מאוד שנים קדימה.
מאיר שטרית: תמיד נזכה ללמוד ולהחכים ממנו.
דניאל הרשקוביץ: אני שמח מאוד ומודה ליושב ראש שנענה לרעיון לקיים ישיבה חגיגית, לציין באופן חגיגי את יסודה של היוזמה.
דניאל הרשקוביץ: האמת שאני נאלץ לרסן את עצמי כיוון שמבקר המדינה הטיל עלי מגבלות מאחר ואני בחופשה ללא תשלום מהטכניון ולא התפטרתי מהטכניון.
דניאל הרשקוביץ: לכן הוא הטיל עלי מגבלות לא לתת יחס מיוחד לטכניון.
דניאל הרשקוביץ: מאחר ובית הספר לרפואה בבית החולים רמב"ם הוא חלק מהטכניון אז אסור לי לשבח יותר מדי.
מאיר שטרית: באמת יש דבר כזה?
דניאל הרשקוביץ: אני קצת מגזים.
דניאל הרשקוביץ: אבל אתה יודע איך זה אצלנו.
דניאל הרשקוביץ: כאחד שמכיר מקרוב את בית החולים רמב"ם ואת הרפואה, רפי ביאר היה קודם דיקן הפקולטה לרפואה, אני חושב שיש כאן אבן דרך חשובה מאוד.
דניאל הרשקוביץ: רמב"ם לא נקרא היום בית חולים וגם לא בית הרפואה, הוא נקרא "קריה רפואית לבריאות האדם".
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שהשם הזה הוא לא רק שם שונה אלא הוא מבטא משהו.
דניאל הרשקוביץ: יש כאן הרבה יותר מבית חולים, יותר ממוסד מטפל ויותר ממוסד שמלמד.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שהרעיון לעיתון מדעי, אגב גם זורם עם הקידמה, שהוא עיתון מדעי אינטרנטי הוא צועד עם הכיוון  של עולם עם עיתונים אינטרנטיים.
דניאל הרשקוביץ: כפי שאתה בוודאי יודע דפי HTML צורכים פחות עצים מניירות.
דניאל הרשקוביץ: אני משבח מאוד את היוזמה, ואני לא יודע אם שרגא בלזר העורך הראשי מודע מה הוא לקח על עצמו.
דניאל הרשקוביץ: אני יודע.
דניאל הרשקוביץ: השבוע ב- 15 בחודש סיימתי להיות עורך ראשי של עיתון אינטרנטי מדעי מתמטי, ביקשתי לסיים כי כשעיתון תופס תאוצה אז הנטל הופך להיות נטל גדול.
דניאל הרשקוביץ: השירות הוא לכולם שמנגיש את התוצאות ואת העשייה המדעית לא רק לרופאים ולא רק למתמחים במדעי הרפואה ובמדעים הנלווים, ובמיוחד לאור העובדה שמדובר בעיתון אינטרנטי הוא בעצם מנגיש את הדברים לציבור כולו.
דניאל הרשקוביץ: הרעיון משקף את הגישה המיוחדת ואת רמב"ם שהיא גישה מאוד ידידותית לסביבה כולה.
דניאל הרשקוביץ: כשמסתכלים על התוכן רואים שבתוכן יש מצד אחד מאמרים שפונים למקצועיים הגדולים ביותר, כלומר אדם צריך להיות מקצועי בתחומו, אבל ישנם גם מאמרים שיכולים להיות שווים לכל נפש והיפה בזה שהם שווים לכל נפש מבלי להוריד את הרמה, לא הופכים את זה למדע פופולארי אלא הם שווים לכל נפש ונוגעים בסוגיות חשובות מאוד.
דניאל הרשקוביץ: דיברת על התורה, על העבודה ועל גמילות חסדים, כאן למשל יש עיסוק בשאלה, שלצערי בציבור רבה בו הבורות, על הידיעה בנושא יחסי הגומלין בין היהדות לבין תורת ההתפתחות של דרווין.
דניאל הרשקוביץ: בגלל בורות שיש, נחשפנו לפני כמה חודשים לעימות מיותר בין אנשים כולל שרים שנסחפו לוויכוח מבלי בעצם להכיר את הנושא.
דניאל הרשקוביץ: כשקראתי את המאמר של פרופסור שטיינברג נהניתי שהוא מעמיד את הדברים בפרספקטיבה גם מבחינת המדע וגם מבחינת ההלכה והיהדות, אין ספק שזו תרומה חשובה.
דניאל הרשקוביץ: אין לי אלא לברך את כל העוסקים במלאכה.
דניאל הרשקוביץ: אני לא אזכיר שמות והזכרתי את פרופסור רפי ביאר מנהל הקריה הרפואית ואת פרופסור שרגא בלזר שהוא מנהל הפגיה בבית חולים רמב"ם, יש כאן את פרופסור יעקב רואו  מנהל היחידה ההמטולוגית ואנשים נוספים.
דניאל הרשקוביץ: ברכותיי ואני מאחל לכם שבאמת העיתון הזה יתפוס תאוצה ויפיק את המרב.
דניאל הרשקוביץ: אני רואה ששיש מערכת נכבדה מאוד ובחלוקה נכונה בין האנשים תהייה גם חלוקת הנטל.
דניאל הרשקוביץ: ברכותיי לעוד פעולה מבורכת ש"רמב"ם" עושה.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לפרופסור שרגא בלזר או רפי ביאר, כפי שתרצו.
מאיר שטרית: אני אגיד משהו מאהבה, היה מאוד עוזר אם היה אפשר להוציא את העיתון גם בעברית, זאת אומרת שגם קוראים שלא קוראים אנגלית יוכלו לקרוא אותו בעברית, שפת הקודש.
מאיר שטרית: כל דבר אפשר לתרגם לעברית כך כשרוצים לקרב אחרים למדע יהיה קל יותר.
רפי ביאר: מאה אחוז.
רפי ביאר: ראשית אני מקבל את הנקודה הזאת.
רפי ביאר: אני אספר מעט על איך נולד הרעיון.
רפי ביאר: כמו שאתם יודעים בית חולים גדול – אקדמי עסוק כל היום ויותר מ- 24 שעות ביממה ראשית בטיפול בחולים מכל גווני הקשת של המחלות, בהוראה, בחינוך, בלימוד, במחקר וזאת כדי לקדם את הרפואה בבית החולים עצמו ועבור מדינת ישראל וגם כדי לקדם את הרפואה בעולם.
רפי ביאר: "רמב"ם" בסך הכל הוא עם פוקוס אקדמי מזה הרבה מאוד שנים, הייתי אומר מאז הקמת מדינת ישראל עם הקמת הפקולטה לרפואה.
רפי ביאר: בהמשך בקמפוס הזה הוא עיצב את האופי האקדמי החזק שלו.
רפי ביאר: כשמוניתי למנהל בית החולים היה לי ברור שאחד הדברים החשובים זה לפרסם את העשייה האדירה שמתרחשת בעולם במדע, הדברים קורים גם לפי מורשת הרמב"ם בקשר בין מחקר והרפואה, גוף ונפש והעשייה, לכן עיתון כזה יוצא.
רפי ביאר: הכוונה שהוא יהיה עיתון רבעוני – ארבע פעמים בשנה ויופץ למעשה לכל האנשים בעולם, ראשית יקדם את הרפואה בעולם.
רפי ביאר: אגב, לכן הוא בשפה האנגלית כי העיתון הזה מכוון לכלל העולם ולא מכוון רק לתושבי מדינת ישראל.
רפי ביאר: אין ספק שנוכל לתרגם את הדברים לעברית באופן רלוונטי אבל אין ספק שאנחנו צריכים לחשוף את עצמנו לעולם.
רפי ביאר: הכוונה לחשוף לעולם את העשייה בארץ.
רפי ביאר: מצד שני לשמור על הצביון הבינלאומי החזק של העיתון.
רפי ביאר: זה לא יהיה רק העיתון של הרמב"ם.
רפי ביאר: אם תשימו לב בין חברי המערכת נמנים, העורכים פרופסור שרגא בלזר שחשבתי שהמנוע שיזיז את זה קדימה יהיה פרופסור שרגא בלזר, זו עשייה אדירה.
רפי ביאר: ארבע שנים לקח לבנות את התוכנה, להקים את המערכת, לבנות את כל הרשת הבינלאומית של חוקרים הטובים ביותר בעולם בתחומים השונים.
רפי ביאר: לקחת כעורכי משנה את פרופסור סקורצ'קי, פרופסור צ'חנובר, אני גם קיבלתי על עצמי.
רפי ביאר: נמצאים כאן גם פרופסור מיכאל אבירם ראש מכון לגסי שהוא גם מכון מחקר שהקמנו לאחרונה, מכון מיוחד במינו, פרוספר איין גרלניק, מרג'ורי כהן מהספרייה שעזרה מאוד, פרופסור הורן, אודליה יעיש שעזרה מאוד בהכנת התשתית האינטרנטית לכל הנושא הזה.
רפי ביאר: זה פרויקט אדיר, מחמם את הנפש.
רפי ביאר: קיבלנו כבר עכשיו המון פניות, ועל זה שרגא בלזר יוכל לומר כמה מילים.
רפי ביאר: היום למעשה הוא יום ההשקה של העיתון.
רפי ביאר: אבל העיתון רץ כבר באינטרנט בערך חודש וכבר יש אלפי כניסות.
רפי ביאר: אני לא רוצה להאריך כי הזמן קצר, אני חושב שזו עשייה אדירה שתקדם את מדינת ישראל ברפואה בכלל ועם המורשת של הרמב"ם.
רפי ביאר: אני תמיד אמרתי לעצמי, אנחנו בתור רופאים מכירים ולמדנו על פי העיתונים מהי Clinic Proceeding שיהיה גם ממוסד רפואי מכובד שילך לכל העולם.
רפי ביאר: לכן אני חושב שזה יופץ בכל העולם שיהיה עיתון שקול, מדעי שחובק את כל תחומי הרפואה וגם את האתיקה הרפואית ובכלל.
רפי ביאר: זה הרעיון והתפיסה.
שרגא בלזר: ראשית תודה רבה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת מאיר שטרית, שהואיל לתת לנו כאן בית חם.
שרגא בלזר: הרעיון לעיתון הזה החל לנבוט לפני כעשר שנים, בדיוק מאותן הסיבות שאתה חבר הכנסת מאיר שטרית מנית.
שרגא בלזר: מדינת ישראל תורמת הרבה למדע, לרפואה, לטכנולוגיה אבל זה מופץ בעיתונים מדעיים, לא חסרים עיתונים מדעיים, אבל הם עיתונים של העברת חומר.
שרגא בלזר: אנחנו רוצים להעביר חומר עם רוח.
שרגא בלזר: אנחנו רוצים להעביר רפואה עם רגש, אנחנו רוצים להעביר רפואה עם חמלה, אנחנו רוצים ללכת כמו הרמב"ם או כמו הרופא הוותיק שמדד דופק.
שרגא בלזר: היום רופאים לא מודדים דופק, מקסימום האחות שגם היא כבר לא עושה את זה אלא נותנת לסייעת למדוד דופק ולחץ דם.
שרגא בלזר: הגישה האישית הפרטנית השתנתה.
שרגא בלזר: הצלחנו לרתום למערכת שלנו אנשים גדולי עולם, יש כאן את הרשימה שכוללת את הברונית מהפרלמנט הבריטי, משפטנים, דרך אביר סר שקיבל רק עכשיו את פרס לסקר שהוא פרס אחד לפני פרס נובל, אנשים שהחליטו שהם רוצים לתרום למען הרעיון הזה.
שרגא בלזר: אני מאוד שמח שכשפרופסור רפי ביאר נבחר למנהל של הקריה הרפואית רמב"ם חיש מהר נרתם ונתן כתף מאוד חמה ומאוד גדולה.
שרגא בלזר: מטרת העיתון היא שיכתבו בו כל מי שעושה, כל המי ומי כל אחד במקצוע ובתחום שלו.
שרגא בלזר: בינתיים כל המאמרים מוזמנים והכותבים הם מהצמרת בתחומם בין אם זה ברפואה בענפיה השונים, מדע, אתיקה, יהדות וכן הלאה - - -
מאיר שטרית: המוזמנים הם אלה שאתם מבקשים מהם שיכתבו.
שרגא בלזר: כן.
שרגא בלזר: זאת אומרת שכל מאמר עובר הערכה כדי להעמיד אותו ברמה המתאימה.
מאיר שטרית: העיתון לא משלם על המאמר.
שרגא בלזר: העיתון לא עולה כסף ולא נותן כסף.
שרגא בלזר: בשלב זה הוא חי מתרומות.
שרגא בלזר: אנחנו לא נבקש מוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
שרגא בלזר: הרעיון הוא לתת את זה בצורה חופשית ונגישה לכל, כל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה.
שרגא בלזר: כל כותב מתחייב שהוא מאשר את זה.
שרגא בלזר: זו השיטה החדשה בעולם.
שרגא בלזר: היום אנחנו נפרסם את העיתון בארץ ולכמה אלפי אנשים שמופיעים אצלנו במאגר הכתובות מהעולם.
שרגא בלזר: היו כבר כ- 9,000 הורדות של מאמרים.
שרגא בלזר: כשאני מתסכל על המפה העולמית אני מופתע לראות 15 מהודו, מאוסטרליה, מניו-זילנד, מאיסלנד.
שרגא בלזר: איך אנשים הגיעו לזה?
שרגא בלזר: – מכיוון שגוגל שהוא המנוע החיפוש הגדול בעולם חיש מהר עלה על זה שזה עיתון חופשי – חינם, מדעי והוא מקדם אותו ביוזמתו מבלי שבכלל פנינו אליו, זה בגלל הייחודיות שלו.
שרגא בלזר: אני מקווה שהברכות שלכם יעזרו ויהיה קל בהמשך.
שרגא בלזר: אני לא רוצה להיות שר או חבר כנסת כדי להתפטר מזה, אבל הרעיון הוא שהוא לא העיתון של שלי, הוא עיתון של "רמב"ם".
שרגא בלזר: "רמב"ם" הוא המארח של העיתון.
שרגא בלזר: העיתון שייך לקהילה המדעית רפואית העולמית כשאנחנו, מדרך הטבע מישהו צריך לרכז את זה, מרכזים את זה ואני מקווה שיום אחד ייקח את זה מישהו מחוץ לבית החולים.
שרגא בלזר: זה הרעיון.
דניאל הרשקוביץ: התחילו לזרום מאמרים למערכת?
שרגא בלזר: קיבלתי כבר שניים.
רפי ביאר: רק עכשיו זה יצא.
שרגא בלזר: אחרי שאנחנו יוצאים מכאן אנחנו מריצים את הפרסום העולמי.
מאיר שטרית: אני באמת מאחל לכם הצלחה.
רפי ביאר: ברשות היושב ראש, הייתי רוצה שפרופסור מיכאל אבירם יאמר כמה מילים.
רפי ביאר: רפואה ומדע הולכים יד ביד, את זה אני אומר כל הזמן, אנחנו השקנו בשנתיים האחרונות מרכז מחקר ע"ש לגסי בראשות פרופסור מיכאל אבירם ובעזרת פרופסור סקורסקי ואחרים.
מאיר שטרית: בתוך הקריה של בית החולים?
רפי ביאר: כן.
רפי ביאר: הייתי רוצה שפרופסור מיכאל אבירם יאמר כמה מילים כמנהל מכון לגסי.
מיכאל איתן: מזה כשנתיים אנחנו פועלים במסגרת מכון למחקר רפואי חדש שקם ב"רמב"ם" ונקרא מכון לגסי למחקר רפואי, לגסי  - מורשה, מורשת.
מיכאל איתן: מכל מקום מכון המחקר הזה הוא ייחודי מאוד בארץ, אבל ייחודי גם ברמה העולמית.
מיכאל איתן: הייחודיות שלו נובעת מכך שכל אחד מ- 42 קבוצות מחקר שאנחנו אמורים לגייס עד לשנת 2016-2017 כל אחד מהמשתתפים בהן צריך לעסוק גם בקליניקה, גם בצד הרפואי וגם בצד המחקרי.
מיכאל איתן: זאת אומרת שחלק מזמנו הוא רואה חולים או קשור לפעילות רפואית - - -
מאיר שטרית: רופאים חוקרים.
מיכאל איתן: רופאים אבל חוקרים שאינם רופאים אבל כן עוסקים בקליניקה היומיומית ומרבית זמנם עוסקים במחקר בסיסי ברמה הגבוהה ביותר.
מיכאל איתן: בשביל לגייס 42 קבוצות מחקר כאלה לאורך הזמן, יש לנו נהלים שביססנו אותם שכל מי שמגיע ועובר את כל שלבי הגיוס שנמשכים בערך שנה הוא ללא ספק הוא מהכוכבים בתחומים הרפואיים.
מיכאל איתן: צמצמנו את מספר שטחי המחקר כדי שיהיו לנו מאסה קריטיות.
מיכאל איתן: שטחי המחקר שלנו הם ארבעה: סוכרת, סרטן, מחלות לב וכלי דם ומחלות נוירודגרטיביות - אלצהיימר, פרקינסון.
מיכאל איתן: עד היום גייסנו חמישה חוקרים.
מיכאל איתן: אם תשאלו מי הם החוקרים שגייסנו אלו רובם יהיו ישראלים חוזרים, כאלה שיצאו אחרי שסיימו לימודי רפואה או אחרי שסיימו את הדוקטורט בתחומים רפואיים לעולם הגדול ורוצים לחזור לארץ, וכמו שאתם יודעים זה לא פשוט.
מיכאל איתן: מבין החמישה שכבר גייסנו שלושה הם ישראלים חוזרים שאלמלא האופציה הזאת הייתה להם בעיה.
מיכאל איתן: כל מי שאנחנו מגייסים מקבל מינוי כפול, מינוי של "רמב"ם" באחת המחלקות כי הוא שייך גם לצד הרפואי וגם מקבל מינוי של הטכניון כחבר סגל בפקולטה לרפואה.
מיכאל איתן: השניים הנוספים, וגם זה חלק מעניין מאוד, הם בעצם כאלה שעשו עלייה לארץ והם באמת ברמות הגבוהות ביותר.
מיכאל איתן: האחד הוא המומחה שהיה ראש מרכז מצוינות לסוכרת למכוני הבריאות הלאומיים בארצות הברית, החליט לעלות לארץ.
מיכאל איתן: הוא הבטיח לאשתו הישראלית שאם הוא יקבל הצעה טובה הוא יעלה, הוא יהיה כאן מה- 1 באוקטובר והמכון למצוינות לסוכרת כבר מוכן, פרופסור דרק מירויט, יהודי דרום אפריקאי במקור, עבר לארצות הברית תחילה וסוף סוף מגיע אלינו.
מיכאל איתן: השנייה היא רופאה, אחת המומחיות הצעירות בארצות הברית לחקר הכאב, היא תיכנס לנושא הנוירודגרטיביות, היא תעלה לארץ בספטמבר.
מיכאל איתן: גם המעבדה שלה כבר מוכנה.
מיכאל איתן: אנחנו במשא ומתן עם הגיוס השישי שהוא מומחה גדול בתחום של מחלות הנוירודגרטיביות.
מיכאל איתן: אני מניח שבהחלט זה ישליך על מה שקורה בארץ וגם על מה שקורה בעולם.
מאיר שטרית: מה התקציב של המרכז הזה?
רפי ביאר: התקציב אם נמשוך אותו על עשרים שנה שאנחנו מדברים, יהיה לפחות 80 מיליון דולר.
מאיר שטרית: עד 2016.
רפי ביאר: הוא ברובו מתרומות.
רפי ביאר: אנחנו צריכים להביא גם matching מתרומות נוספות.
רפי ביאר: כאשר "רמב"ם" מכסה את העלות של ההעסקה הקלינית של אותם רופאים, התרומות באות - - -
מאיר שטרית: וזה כלול ב- 80 מיליון דולר?
רפי ביאר: לא. זה לא כלול.
רפי ביאר: זה מעבר.
מאיר שטרית: זה רק למחקר.
רפי ביאר: רק למחקר ולהקמת הבניין.
רפי ביאר: אנחנו בונים מגדל בין הפקולטה לרפואה לבין בית החולים.
רפי ביאר: זה פרויקט אדיר שלא היה כמוהו.
מאיר שטרית: מדובר על 10-12 מיליון דולר לשנה.
מאיר שטרית: גוף מחקרי כזה יכול לפנות גם לקרנות המחקר התחרותיים שיש בישראל.
רפי ביאר: באופן טבעי הוא פונה.
רפי ביאר: כל חוקר שלא הולך ופונה - - -
מאיר שטרית: השנה אנחנו נהיה הנשיאים של קרן אוריקה.
מאיר שטרית: קרן שמחלקת כ- 1.2 מיליארד יורו למחקרים בתחומים רבים.
מאיר שטרית: בדיוק בשבוע שעבר חזרתי מבריסל מאירוע שבו צוין שישראל מקבלת את הנשיאות של קרן אוריקה.
מאיר שטרית: המדען הראשי שלנו יהיה המנהל הכללי של הקרן השנה.
מאיר שטרית: כל החלטות הקרן תתקבלנה כאן בארץ.
מאיר שטרית: אנחנו גם נארח ליום אחד כאן בכנסת את כל המדענים מכל מדינות אירופה וגם חברי הפרלמנט של ראשי המדע שיהיו כאן יום שלם בכנסת.
מאיר שטרית: נקיים כאן גם דיונים בנושאים האלה בשנה הקרובה.
מאיר שטרית: הקרן הזאת זו הזדמנות מבחינתנו, הייתי בכנס הזה ואחד הדברים שהדגשתי בדבריי באירוע בבריסל, זו קרן מאוד גדולה ו- 1.2 מיליארד יורו זה הרבה מאוד כסף, אני חושב שאחת הבעיות, לצערי הרב, והמוזנחות בתחום של המחקר הוא המחקר הרפואי.
מאיר שטרית: לפני שבועיים קיימנו כאן דיון עם פרופסור רות ארנון, היא הנשיאה החדשה של האקדמיה למדעים, על בסיס הדוח שהיא הכינה על מחקר ביו-מד, הם סבורים שהם צריכים 100 מיליון דולר לשנה לצרכים של מחקרים רפואיים.
מאיר שטרית: אני מנסה לעזור להם להקים קרן כזאת באקדמיה למדעים, קרן ישראלית שתוכל להגיע למצב שבכל שנה תחלק 100 מיליון דולר.
מאיר שטרית: אני מנסה לדבר עם כל מיני גורמים ולראות אם ניתן לשים לכך כסף.
מאיר שטרית: הצעתי בפני קרן אירוקה בבריסל שכדאי להתמקד נושא כמו הביו-מד ולשים כסף.
מאיר שטרית: גם ביו-מד תעשייה, ביו-מד יכול לעשות מיליונים.
מאיר שטרית: אחת הבעיות בישראל שכאשר חוקרים ישראלים מעלים רעיון לפיתוח תרופה חדשה, הבדיקה הראשונית הוא המחקר הבסיסי, אם יש רעיון עושים מחקר בסיסי וכדי לבדוק את ההיתכנות שלו נדרשים לעשות את השלב הקליני של המחקר שזה בכמה מיליוני דולרים.
מאיר שטרית: אם אין כסף מוכרים את הזכויות האלה בחוץ לארץ לחברות שמשקיעות 3.4.5 מיליון דולר ואחר כך קוצרות מאוד מיליוני דולרים אם מצליחים לפתח את התרופה.
מאיר שטרית: אני אומר שזה בזבוז של המדינה.
מאיר שטרית: זה כסף קטן מאוד שצריך להשקיע בשלב הזה כדי להפוך אותו מחר לכלי שיוכל להכניס הרבה מאוד כסף.
מאיר שטרית: אפשר לראות למשל מה עשתה תרופת הקופקסון וגם אחרות.
מאיר שטרית: בישראל יש לנו מדע ויכולות יוצאות מהכלל שלא מנוצלת, אולי מנוצלת לרעה או יוצאות לחוץ לארץ בנזיד עדשים.
מאיר שטרית: לדעתי קרן לנושאי ביו-מד וההתמקדות בתחום הזה תוכל להביא לנו אמצעים כדי לקדם את הביו-מד.
מאיר שטרית: אני ממליץ לכם ליצור קשר עם המדען הראשי אלי עופר בתחום הזה.
מאיר שטרית: מעכשיו אנחנו נשיאי הקרן, לדבר איתו בנושא ולבחון איך ניתן לקשור חוטים ולשלב את מרכז המחקר שצריך כסף למחקרים.
מאיר שטרית: זה בסיסי.
מאיר שטרית: הכללים של הקרן אומרים שצריך להיות שיתוף פעולה עם עוד מדינה כדי לקבל מימון מחקר.
מאיר שטרית: זה אומנם מחקר תחרותי אבל הבקשות מוגשות  ממדענים של שתי מדינות לפחות.
מאיר שטרית: כאמור אנחנו חברים בקרן הזאת כחברים מן המניין והשנה נשיאי הקרן.
מאיר שטרית: השתתפות עם כל מדינה אחרת ששותפה בקרן יכולה להיות מפתח לקבלת מימון.
מאיר שטרית: הם נותנים מענקים מאוד נכבדים.
מאיר שטרית: ממה שראיתי הם נותנים הרבה מאוד כסף.
מאיר שטרית: שווה לעשות מאמץ.
אבי ענתי: יש כמה חוקרים מישראל שזכו.
מאיר שטרית: ישראל משתתפת בקרן הזאת בסכום מסוים ולדעתי אנחנו מקבלים הרבה יותר ממה שאנחנו משתתפים.
מאיר שטרית: בוודאי כדאי להמשיך ולהשתתף בקרן הזאת, כנשיאים אני מקווה שנוכל למנף את נושא הביו-מד.
מאיר שטרית: שמתי למטרה לבדוק אם ניתן להריץ את נושא הביו-מד.
מאיר שטרית: חברים אני מאחל לכם הצלחה רבה.
מאיר שטרית: הצגת פעילות המדען הראשי במשרד הבריאות
מאיר שטרית: משרד הבריאות מבקש להציג לנו את התכנית המדעית שלו.
דניאל הרשקוביץ: סליחה.
דניאל הרשקוביץ: במסגרת הדיונים על התקציב בממשלה.
דניאל הרשקוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה הוא אולי המשרד היחיד שיש לו בשורות באחוזים, אבל בין היתר אנחנו לא רק הכפלנו את תכנית המחקר התשתיתי, הוספו לתכנית 26 מיליון שקל לתכנית.
דניאל הרשקוביץ: נתח די מכובד מזה מגיע למדעי החיים.
דניאל הרשקוביץ: אני מניח שגם הנושא הזה - - -
מאיר שטרית: אולי תשתתפו במימון הקרן המדעים?
מאיר שטרית: אני בקשתי מהמדען הראשי שישים שם עשרה מיליון דולר.
מאיר שטרית: שימו אתם מיליון אחד.
מאיר שטרית: בבקשה כבוד פרופסור בנימין שרדני.
מאיר שטרית: המדען הראשי של משרד הבריאות.
בנימין שרדני: אני מוכרח לומר שני דברים כפתיחה.
בנימין שרדני: אומרים שצריך מזל בחיים.
בנימין שרדני: מזל זה ראשי תיבות מ' –להיות במקום הנכון, ז' – להיות בזמן הנכון ול- הכי חשובה זה לדעת שהמזל אצלך.
בנימין שרדני: אני יודע שהמזל שלי היום הוא שאני יושב כאן בישיבת הוועדה למדע וטכנולוגיה ויש לי הזכות שאנשי "רמב"ם" והרופאים יושבים כאן ואני אוכל לקבל משוב על המערכת הזאת.
בנימין שרדני: ראשית אני רוצה לברך אתכם כי העובדה שהגיע הזמן שישראל תעמוד במקום הראוי לה מבחינת פרסומים בתוך ישראל.
בנימין שרדני: אנחנו בין המובילים בפטנטים, אנחנו מובילים במדע ואנחנו לא מובילים בג'ורנלים בינלאומיים.
בנימין שרדני: אין לנו את זה.
בנימין שרדני: כמו שנאמר כאן אם לכל מדינה באירופה, לא בארצות הברית, יכולים להיות ג'ורנלים יוקרתיים הגיעה הזמן שזה יהיה אצלנו.
בנימין שרדני: כל הכבוד ליוזמה והעובדה שהוא אינטרדיסציפלינרי שזה בעצם הדבר הכי חשוב שייתן את סיכוי שהוא יהפך לג'ורנל מוביל.
בנימין שרדני: חשוב מאוד שהמדענים הטובים יכתבו לג'ורנל הזה ושהם יהיו גאים שהם מופיעים בג'ורנל של "רמב"ם".
מאיר שטרית: אולי אפשר לעזור להם בתקציב כדי לתרגם אותו לעברית?
בנימין שרדני: מיד.
בנימין שרדני: אני קודם כל רוצה להתחיל בחזון שלנו.
בנימין שרדני: החזון שלנו לעודד ולתמוך במחקר רפואי ולשמש כצומת לחוקרים באקדמיה, בבתי החולים ולממשלה.
בנימין שרדני: זה בעצם הייעוד והחזון שלנו.
בנימין שרדני: אבל אני גייסתי לי את כל התמנון כי אמרתי שאם הוא בחר בנו אז אנחנו כבר ניצחנו, אנחנו ננצח.