GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית אני מאמין כי החינוך הוא התשובה לכל הבעיות.
מאיר שטרית: צריך לתת לכל ילד את האפשרות להתקדם.
מאיר שטרית: אני מגיע ממשפחה לא עמידה.
מאיר שטרית: הגענו לישראל ב1957 וגרנו בבקתה ללא חשמל.
מאיר שטרית: כאשר הגעתי לישראל הייתי בן 10 בלבד, אך היה לי מזל משום שהמשכתי בלימודיי ולאחר התיכון המשכתי לאוניברסיטה.
מאיר שטרית: החינוך נתן לי את הכלים לתחרות.
מאיר שטרית: בישראל ישנו חוק חינוך חובה חינם.
מאיר שטרית: אם אתה נותן הזדמנות לכל ילד, הוא יכול לפרוץ ממעגל הבורות האכזרי.
מאיר שטרית: התלמידים התקדמו ללימוד מדע וטכנולוגיה.
מאיר שטרית: יש לנו זוכי פרס נובל.
מאיר שטרית: בתחום ההיי-טק הפכנו למעצמת על וICQ הינו רק דוגמא אחת לכך.
מאיר שטרית: הממשלה משקיעה בטכנולוגיה ומדע במושגי תל"ג.
מאיר שטרית: אני יודע שיחסנו עם קניה טובים מאוד.
מאיר שטרית: ל40 מליון אנשים בקניה יש פוטנציאל ענק.
מאיר שטרית: בעבר הצענו סיוע לכל מדינות אפריקה.
מאיר שטרית: בעבר מתוך כל 20 אנשים, 18 עסקו בחקלאות וכיום מתוך כל 20 אנשים רק אחד עוסק בחקלאות.
מאיר שטרית: כעת הדגש הוא על טכנולוגיה והיא אינה בגדר סוד, אנו מוכנים לחלוק עמכם את כל הידוע לנו.
מאיר שטרית: דוד קוץ' תודה רבה לך היו"ר.
מאיר שטרית: קניה תלויה במידה רבה בחקלאות.
מאיר שטרית: כאשר ישנה בצורת אנשינו מושפעים בצורה משמעותית.
מאיר שטרית: אנו עדין עוסקים הרבה בעבודת כפיים.
מאיר שטרית: אנחנו צריכים לעשות את המעבר.
מאיר שטרית: נעשה מחקר מקיף לצורך השגת ציוד.
מאיר שטרית: הייתה לנו הזדמנות לבקר בקיבוץ וצפינו בטכנולוגיה בה הם משתמשים, אך אנחנו חושבים שהשימוש בה הוא עדין יקר מדי עבור קניה.
מאיר שטרית: מהו התקציב עבור המחקר כאן, בישראל?
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית התל"ג שלנו עומד על 100 בליון דולרים.
מאיר שטרית: 4 בליון הולכים למחקר בכל התחומים.
מאיר שטרית: לא כל הכסף מגיע מן הממשלה, חלקו מגיע מתעשיות פרטיות.
מאיר שטרית: הממשלה מסייעת לכל חברה המשקיעה במחקר.
מאיר שטרית: יש לנו מדען בכיר, אשר מקבל תקציב של 1.3 בליון שקלים.
מאיר שטרית: ישנה ועדה המחליטה לגבי הקצאת הכספים.
מאיר שטרית: כמו כן, אנו משקיעים רבות בשוק המניות.
מאיר שטרית: חברות מכל העולם מגיעות לישראל בחיפוש אחר פרויקטי מחקר והצבא משתתף גם הוא.
מאיר שטרית: ישנו שילוב בין ההון, המחקר והידע.
מאיר שטרית: הבניה מתרחשת מלמטה למעלה.
מאיר שטרית: אם הייתי במקומכם, הייתי מעודד צעירים ללמוד טכנולוגיה.
מאיר שטרית: במהלך 10 שנים, הגיעו אלינו מליון מהגרים מרוסיה- לא היה להם דבר מלבד השכלתם ואנו נתנו להם אפשרות לערוך מחקרים ב"לולי תרנגולים".
מאיר שטרית: דוד קוץ' קרנות המיועדות למחקר מעניינות אותי במיוחד.
מאיר שטרית: דיברת על חברות הפונות לשוק המניות ואני מנסה להבין כיצד הן עושות זאת.
מאיר שטרית: חברות פרטיות המשקיעות במחקר.
מאיר שטרית: בקניה היה מצב בו במקום לשפר את מוצריהם, ניסו החברות הפרטיות לחסל את התחרות.
מאיר שטרית: כיצד ניתן למנוע מונופול?
מאיר שטרית: איך מעודדים תחרות חיובית?
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית לפי החוק בישראל, המדינה מסדירה מחירים עבור כל מי שיש לו יתר מ50% ממוצר מסוים.
מאיר שטרית: משרד התעשיה והמסחר אחראי לכך.
מאיר שטרית: זהו החוק, ללא קשר לסוג העסק בו מדובר.
מאיר שטרית: אנחנו כמובן מעודדים תחרות לצורך הורדת המחירים.
מאיר שטרית: וילבר אוטיצ'לו תודה לכם על התובנה לגבי ההתמודדות של ישראל עם נושאים אלה.
מאיר שטרית: איזו תוכנית אתם מטפחים בתיכונים או אף אוניברסיטאות, על מנת לעודד תלמידים ללימוד טכנולוגיה בכלל ועיסוק במחקר בפרט?
מאיר שטרית: הרי חייב להיות קידום כלשהו.
מאיר שטרית: וכמו כן, מהי ביוטכנולוגיה?
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית ישנו מכון וולקני, העוסק במחקר בתחום גנטיקה חקלאית.
מאיר שטרית: לדוגמא, הם מגדלים אבטיחים וענבים ללא גרעינים.
מאיר שטרית: הם פיתחו פלפלים בכל הצבעים וחציל לבן.
מאיר שטרית: הם הצליחו לפתח פרחים בצבעים שונים.
מאיר שטרית: ההנדסה החקלאית אמורה לשפר את היבולים.
מאיר שטרית: וילבר אוטיצ'לו במדינתנו ישנם ארגונים חוץ ממשלתיים בינלאומיים רבים, אשר מטיפים נגד מזון העובר שינויים גנטיים.
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית קיים ביטוי האומר כי הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.
מאיר שטרית: ארגון חוץ ממשלתי הינו בעל כוונות טובות אך בסוף הם מפספסים את המטרה.
מאיר שטרית: אתם צריכים לעודד את אנשי החוות הגדולות, במדינה, לגדל מזון בשילוב אמצעים מכניים.
מאיר שטרית: משלב מוקדם יש צורך בתמריץ אשר יעודד ילדים ונוער ללמוד מדע.
מאיר שטרית: וילבר אוטיצ'לו מה הכיוון שלכם לגבי מדעי החלל?
מאיר שטרית: על פני השטח נראה כי המדינות המתקדמות הולכות לחלל.
מאיר שטרית: איטליה השתמשה בקניה לצורך שילוח לוויינים.
מאיר שטרית: אנחנו מנסים לשלב בתוכניות שלנו את מדעי החלל.
מאיר שטרית: יו"ר מאיר שטרית מדעי החלל חשובים מאוד עבורנו.
מאיר שטרית: ישראל הינה אחת מן המדינות הבודדות אשר שיגרה לווין אל החלל.
מאיר שטרית: עשינו זאת מרוסיה.
מאיר שטרית: אנחנו עובדים על שיגור מיקרו לוויינים.
מאיר שטרית: אחר כך נוכל למכור מיקרו לוויינים בכל רחבי העולם והמחיר ירד.
מאיר שטרית: אנו גם מייצרים מזל"טים.
מאיר שטרית: וילבר אוטיצ'לו אנחנו מצפים בקוצר רוח לראות כיצד נוכל לשתף פעולה עם ישראל בתחום זה.
מאיר שטרית: דוד קוץ' תודה רבה לכם.
מאיר שטרית: חלק מן השאלות שלנו הצביעו על כך שאנו רחוקים עדין מהשגת מטרותינו.
מאיר שטרית: אנחנו צריכים שינוי גישה של הילדים וגם של המורים.
מאיר שטרית: באמצעות שיתוף פעולה עם יפן במהלך 10 השנים האחרונות, ניסינו לשנות את יכולותיהם של המורים.
מאיר שטרית: מר יו"ר, אני רוצה להודות לך עבור פגישה זאת.
מאיר שטרית: כעת אנחנו יכולים להכיר אחד את השני טוב יותר.
מאיר שטרית: אנחנו מעוניינים בחיזוק הקשר שלנו בעיקר בתחום הטכנולוגיה והמחקר.
מאיר שטרית: ברצוני להודות לך בשם הועדה ולהביע את תקוותינו לראותך בקניה.
מאיר שטרית: חברים בוקר טוב, אני מבקש להתחיל בדיון.
מאיר שטרית: אני רוצה לברך את כל מי שהגיעו לדיון איתנו.
מאיר שטרית: נמצאת חברת הכנסת רחל אדטו שהיא גם כן באה מתחום הבריאות בין יתר התחומים.
מאיר שטרית: הזמנו קבוצה גדולה מאוד של אנשים להשתתף בדיון הזה, אפילו שהיום הוא לא הדיון בחוק בעצמו, כי בשביל דיון בחוק, החוק צריך לעבור קודם כל קריאה טרומית בכנסת ולעבור את המליאה ואז לחזור לדיון בוועדה, אבל חשבתי שמדובר בחוק כל כך כבד ורציני ולכן צריך לקיין דיון מקדים ולשמוע את האנשים הרלוונטיים לפני שנניח סופית את החוק על שולחן הכנסת, וזו בעצם הסיבה שזימנת אנשים רבים כל כך מהתחום הזה.
מאיר שטרית: אני מאוד שמח על ההיענות ואני מניח שלרבים החוק הזה מדבר ויש שורה גדולה של אנשים שהם רלוונטיים לנושא החוק ולכן גם הגיעו ותהיה לכם היום הזדמנות לדבר על החוק, לברר, אנחנו נברר בעצמו את הנושאים שעומדים לדיון.
מאיר שטרית: זימנו לפה את אנשי משרד הבריאות, את היועץ המשפטי ואת רופאת מחוז ירושלים מלשכת הבריאות המחוזית, את מנהל המחלקה לגנטיקה קהילתית, פרופ' יואל זלוטוגורה, את פרופ' משה פרידמן, רופא של ועדת הלסינקי העליונה לגנטיקה, פרופ' אשר אור נוי, מנהל המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו, ד"ר אסף אורן, הממונה על יישום חוק מעונות יום שיקומיים.
מאיר שטרית: ממשרד הרווחה נמצאת פה חיה יוסף, האחות הראשית.
מאיר שטרית: ממשרד המשפטים עו"ד טלי שטיין, נמצאת?
מאיר שטרית: עו"ד עדי גולדינר נמצא?
מאיר שטרית: מהמוסד לביטוח לאומי לאה לוגסי, מנהלת הגמלאות וארי הלוי מהלשכה הרפואית.
מאיר שטרית: נמצא?
מאיר שטרית: ברוך הבא.
מאיר שטרית: מההסתדרות הרפואית לישראל נמצא לאוניד אידלמן, יו"ר ההסתדרות, ברוך הבא.
מאיר שטרית: פרופ' אריה הרמן, יו"ר האיגוד הגניקולוגי בישראל.
מאיר שטרית: פרופ' יעקב בר, יו"ר החוג לרפואת האם והעובר, גוסטבו מלינגר, מנהל יחידת US נשים במרכז הרפואי וולפסון, פרופ' מוטי שוחט, נציג איגוד הגנטיקאים, פרופ' רוני טפר, מנהל יחידת אולטרסאונד בבית החולים מאיר, פרופ' ורדיאלה מיינר, נציגת איגוד הגנטיקאים, ד"ר אריק כהנא, נציג האיגוד הגניקולוגי, עו"ד דקלה סיתי מאיר, עוזרת מנהל ההסתדרות הרפואית.
מאיר שטרית: עו"ד רביב מייזל, מדיניות ציבורית בהסתדרות הרפואית, נמצא; מלשכת עורכי הדין ד"ר שמואל עמיקם ילינק, נמצא; מקופת החולים מאוחדת ד"ר שמואל שרירא, נמצא; חגית איטח, נמצאת?
מאיר שטרית: קופת החולים כללית, עו"ד יצחק לוי, היועץ המשפטי של הקופה, נמצא; עוזר המנכ"ל לפרויקטים מיוחדים, דוד עוזר; ד"ר פוריה שחף, מנהלת המחלקה לבטיחות?
מאיר שטרית: בית החולים שערי צדק, ד"ר ריבל סגל, נמצאת; בית החולים שניידר לילדים, פרופ' מרדכי שוחט, כבר ציינו אותו קודם; בית החולים הדסה עין כרם, עו"ד דן שפי, נמצא; בית החולים תל השומר, פרופ' אלון פרס, נמצא; בית החולים אסותא, ד"ר אריק כהנא, כבר ציינו קודם; הקריה האקדמית אונו, ד"ר גיל סגל, נמצא; מהמכללה למנהל, המתמחה טלי וייס; אישה לאישה, מרכז פמיניסטי בחיפה, חדוה אייל, נמצאת; מאוד מתמידה.
מאיר שטרית: מכון פועה, הרב בנימין דוד ומוזמנים נוספים, אהרון זאב וייל, בכיר במשרד עורכי דין.
מאיר שטרית: הצגתי את כל המשתתפים ואפתח בדיון.
מאיר שטרית: אני רוצה קודם כל להגדיר את מטרת הדיון.
מאיר שטרית: אנחנו לא מחוקקים היום את החוק ולכן לא נעבור ונקרא סעיפים אלא נדון בכללותו של החוק הזה, לשמוע עמדות שונות, אם יש לאנשים עמדות כאלה, לדון פרטים, ואני מקווה שכולכם קיבלתם או שיש לכם העתק של נוסח החוק, אם צריך אז נשכפל ונחלק לכולנו.
מאיר שטרית: אני רוצה להגיד תודה לפרופ' מוטי שוחט שהביא את העניין הזה, העלה את הנושא הזה לשולחן.
מאיר שטרית: הוא פנה אליי לפני כמעט שנה, אני חושב, ואני מודה שהנושא מאוד עניין אותי בראייה ראשונה ואני עבדתי על החוק די הרבה זמן, יש לי פה חומרים ממש מכל העולם ומכל המוצרים הרפואיים.
מאיר שטרית: עברתי על החוק לפרטיו כדי לדעת מה קורה בעולם, מה קורה במקומות אחרים, מה המשמעויות, מה ההשלכות, בדקתי עם גופים שונים כמו משרד הבריאות, עם ההסתדרות הרפואית, עם קבוצות נוספות של אנשים כדי לברר את הסיכוי לקדם את החוק הזה, ואני מודה לך על כך שהעלית את הנושא, הנושא בעיני הוא מאוד חשוב.
מאיר שטרית: על מה אנחנו מדברים.
מאיר שטרית: אנחנו מדברים על חוק שבא לפתור בעיה קשה מאוד שקיימת בישראל, שאי אפשר להתעלם ממנה, כפי שתיכף תשמעו.
מאיר שטרית: זה חוק שנועד להקים קרן לפיצוי אנשים שנולדים עם מום בלידה כתוצאה מרשלנות, אבל יכול להיות גם שלא מרשלנות, מחוסר ידע קיים כדי לגלות מומים גנטיים שהיום לא ניתן לגלות בבדיקות רפואיות קיימות.
מאיר שטרית: במצב הנוכחי, כל עוד שהמצב הוא כזה, הדרך היחידה לנסות לקבל טיפול רפואי ולקבל פיצוי, של אדם כזה שנולד לו ילד עם מום היא לפנות לבתי משפט.
מאיר שטרית: הוא צריך להוכיח, כדי לקבל פיצוי, עוולה.
מאיר שטרית: להוכיח שהרופא שטיפל באיזה בהריון בתקופת ההיריון, התרשל.
מאיר שטרית: אם זה הגנטיקאי או הגניקולוג, הוא צריך להוכיח את זה בבית משפט.
מאיר שטרית: התהליך ארוך מאוד, יקר מאוד, וברור שמי שאין לו כסף לא יכול להגיע לשם.
מאיר שטרית: קשה מאוד לקבל סיוע של רופאים שיעידו על רשלנות של רופא אחר, כי כל רופא יכול לעמוד בעצמו באותו המצב.
מאיר שטרית: למרות זאת יש אנשים שיש להם כסף בידם, יש להם זמן, יש להם עורכי דין טובים, הם יכולים לשלם, לקחת הרבה מאוד זמן ובסוף נפסקים פסקי דין, ומסתבר שפסקי הדין בארץ, בגלל העובדה שכל הרופאים מבוטחים בביטוח רפואי, כל בתי החולים מבטחים את הרופאים, אז בדרך כלל בתי המשפט נכנסים לכיס העמוק של המדינה ואומרים שהמשפחה מסכנה, יש לה ילד עם מום, אי אפשר להתעלם ממנה, זו בעיה, ופוסקים פסקי דין שהולכים וגובהים לשמיים.
מאיר שטרית: כדי לקבל מושג בדקנו מה קרה בשנים האחרונות בבחינת פסקי הדין בארץ, מה היו פסקי הדין.
מאיר שטרית: בבקשה, ניתן לכם מושג כללי.
מאיר שטרית: אם בשנת 1991 סך כל הפיצויים שנפסקו בישראל על סוג כזה של תביעות עמד על 10.9 מיליון דולר.
מאיר שטרית: בשנת 2008, זה עמד על 40.2 מיליון דולר.
מאיר שטרית: בשנת 2009 זה עמד על אותו סכום כמעט.
מאיר שטרית: זה הולך ועולה.
מאיר שטרית: יש תביעות שמגיעות למיליוני דולרים.
מאיר שטרית: השאלה היא מי מקבל את הכסף.
מאיר שטרית: ברור שמי שמקבל את הכסף זה רק אלה שתובעים.
מאיר שטרית: במילים אחרות, כל מי שאין לו כסף לעבור את כל התהליך ולתבוע, ושיהיו לו עורכי דין ושיהיה לו את הזמן, אין לו שום סיכוי לראות שום פיצוי והילדים שלו, אותו ילד עם מום, נשאר לחלוטין ללא שום טיפול.
מאיר שטרית: חוץ מביטוח לאומי שמכיר בו כנכה ונותן טיפול ברמת הביטוח הלאומי.
מאיר שטרית: ברור גם שיש אוכלוסיות שבהן האופציה הזו לא קיימת, האופציה לתבוע, כיוון שהן בעיקרון לא מוכנות לעשות הפלות, גם כאשר ברור שלילד יש מום.
מאיר שטרית: באוכלוסיה הערבית, מזמן מסוים בהיריון לא מוכנים לעשות הפלות.
מאיר שטרית: חרדים, מאותן סיבות, יש כאלה שאינן מוכנות לעשות הפלות, במקרה כזה, כשהרופא הגנטיקאי או הגניקולוג מגלה שיש בעיה והוא אומר לאמא שהיא צריכה לדעת שיש בעיה כזו, והיא מסרבת, אני מניח שהיא חותמת שהיא יודעת שיש מום ואז ודאי שהיא לא יכולה לתבוע.
מאיר שטרית: זאת אומרת, כל הילדים של האוכלוסיות האלה בכלל, פרט לקצבאות הביטוח הלאומי, לא יכולים להיות מטופלים ומפוצים ברמה כלשהי.
מאיר שטרית: לא רק זאת, כתוצאה מפסקי הדין הגדולים מתפתחות הפרמיות של הביטוח של הרופאים הגניקולוגים והגנטיקאים, עולות לשמיים.
מאיר שטרית: ומתפתחת באופן טבעי רפואה מתגוננת שבה הרופאים צריכים להתגונן כנגד הסיכוי שייתבעו אותם בעתיד, ולכן התוצאה היא מאוד מהירה ומאוד ברורה.
מאיר שטרית: מערכת הבריאות במדינה משלמת הון תועפות, הרבה מאוד כסף, על עשרות אלפי בדיקות מיותרות.
מאיר שטרית: שכל רופא רוצה כסת"ח, לכסות את עצמו, אז הוא עושה את כל הבדיקות האפשריות, למה לא.
מאיר שטרית: גם כשצריך אותן וגם כשלא צריך אותן.
מאיר שטרית: לכן נעשות הרבה יותר בדיקות מי שפיר, שברור לכם שבבדקיה כזו יש סיכון מסוים גם לעובר, ועושים הרבה יותר בדיקות ממה שצריך, עושים הרבה מאוד בדיקות גנטיות, גם כשצריך וגם כשלא צריך, הבדיקות האלה עולות הרבה מאוד כסף למערכת הבריאות.
מאיר שטרית: ועושים לא רק בדיקות, אני מוכרח להגיד שגם קורה לדעתי, בלית ברירה, הרי אף רופא לא ייקח סיכון אם הוא חושב שיש סיכון, קורה שהוא אומר לאישה שהוא חושב שצריך להפיל.
מאיר שטרית: אז אני מאמין שנעשות הפלות רבות שאולי לא היה בהן צורך מלכתחילה אילולא החשש שיוולד ילד עם מום והרופא יעמוד לתביעה משפטית.
מאיר שטרית: לצערי, אני חושש שבמקרה הזה גם הרבה מאוד אמהות מפילות ילדים בגלל החשש שיהיה מום.
מאיר שטרית: אין שום ספק שהמצב הזה הוא אבסורדי.
מאיר שטרית: פרופ' שוחט הביא לשמחתי את העניין שיש מדינה בעולם, ניו זילנד, שעשתה חוק דומה למה שאנחנו רוצים לעשות עכשיו ב-1974.
מאיר שטרית: וזה פתר את כל הבעיות בניו זילנד בנושא הזה, ועכשיו הם בכלל מתכוונים להעביר את החוק הזה לרפואה כללית, לא רק למומים גנטיים אלא בכלל.
מאיר שטרית: מה הרעיון בחוק?
מאיר שטרית: הרעיון הוא פשוט.
מאיר שטרית: להגיד שבמקום לעבור את כל ה"ויה דולורוזה" הזו לרופאים, שהיא בעיה מאוד קשה לרופאים, לגנטיקאים ובעיקר להורים ולילדים עצמם שנולדים עם מום – בואו נקים קרן שתקבל את הכסף שהיום ממילא המדינה מוציאה, מכל מני כיוונים.
מאיר שטרית: כיוון אחד הוא שהמדינה משלמת את הביטוחים הללו.
מאיר שטרית: הרי תובעים בתי חולים ממשלתיים, רופאים, ברור שהרופא לא משלם מכיסו אלא המדינה משלמת או חברת הביטוח משלמת.
מאיר שטרית: קופות החולים משלמות הרבה מאוד כסף על הוצאות רפואיות מיותרות, שלא צריך.
מאיר שטרית: המון בדיקות אינסופיות וברור שזה עולה כסף וזמן של רופאים, זמן של עבודה.
מאיר שטרית: המערכת ממילא משלמת את הכסף הזה שהיום יוצא, והיא משלמת יותר ממה שתעלה הקרן.
מאיר שטרית: אם מקיימים קרן שיהיה בה את סכופ הכסף הדרוש לעניין הזה, נניח 40 מיליון דולר בשנה, אני סתם לוקח את הסכום, וצריך אפילו פחות מ-49 מיליון דולר לפי הערכות, צריך הרבה פחות כסף מאשר עולות רק התביעות המשפטיות בשנה.
מאיר שטרית: הקרן הזו תוכל לתת תשובה לכל ילד שנולד עם מום גנטי לצורך הטיפולים הרפואיים שאינם כלולים במשרד הבריאות והם אינם מכוסים על ידי ביטוח לאומי, טיפולים אחרים.
מאיר שטרית: כל מה שדרוש לפי מצבו של הילד.
מאיר שטרית: הרעיון בחוק הוא שתקום ועדה של רופאים מקצועיים, מנוסים, וכל הורה שיש לו ילד עם מום יוכל לפנות לוועדה הזו, להציג את מצבו של הילד, הוועדה תבדוק, תציע ותקבע את רמת הפיצוי שההורים של הילד הזה יקבלו.
מאיר שטרית: רמת הפיצוי יכולה להיות משולמת לא באופן חד פעמי.
מאיר שטרית: היום כשמשלמים להורים פיצוי, נניח 5 מיליון דולר, הילד לא מקבל דולר.
מאיר שטרית: אי אפשר לדעת מה יעשו עם הכסף.
מאיר שטרית: במקרה הזה הפיצוי ישולם כל שנה, כל עוד שהילד חי, ואז ברור שהכסף ילך לטיפול של הילד, אפשר לעקוב אחרי זה ולראות שהילד אכן מטופל בכסף הזה, ולא מכה של כסף למישהו אחד וכל היתר בלי כלום.
מאיר שטרית: מהבחינה הזאת, באותה קרן אפשר לתת תשובה לכלל הילדים בעלי המום.
מאיר שטרית: אגב, חוקים כאלה נעשו בארצות הברית בכמה מדינות, והם עובדים שם.
מאיר שטרית: גם מדינות אירופה אחרות בודקות לעשות חוקים כאלה.
קריאה: בסקנדינביה יש חקיקה.
מאיר שטרית: אני לא יודע לגבי סקנדינביה אבל גם במדינות אירופה אחרות אני שמעתי שבודקים לעשות חוקים כאלה כי הם הגיוניים ואני לא מוצא שום סיבה מדוע אצלנו בארץ לא נעשה חוק כזה.
מאיר שטרית: אגב, יש חוק דומה לזה אצלנו בארץ כבר הרבה שנים, בעניין אחר לגמרי.
מאיר שטרית: כשמדובר בכסף כנראה קל יותר להעביר את החוקים האלה, וזה חוק הפיצוי לנפגעי תאונות דרכים.
מאיר שטרית: חוק שקובע כי בתאונות דרכים יש ביטוח הדדי.
מאיר שטרית: כשאתה עושה תאונה עם המכונית שלך או שפוגע מישהו אחר, או שפגעו בך, לא משנה מה, חברות הביטוח מסדרות ביניהן, פח אל פח, הן מתקזזות, וזה ששילם את הביטוח כלל לא מרגיש את ההבדל מבחינתו.
מאיר שטרית: הכל משולם והוא לא צריך לשבור את הראש על שום דבר.
מאיר שטרית: שם זה כנראה עבד, אין אפשרות תביעות בתוך החוק, לא תובעים על מכוניות בעצם.
מאיר שטרית: ובכן, יש דבר כזה.
מאיר שטרית: בעתיד, אני חושב שזה הרבה יותר חשוב מאשר מכוניות.
מאיר שטרית: פה מדובר בחיים של אנשים ובחיים של ילדים.
קריאה: זה לא חל על מכוניות אלא על אנשים, על נזקי גוף.
מאיר שטרית: בסדר, על נזקי גוף.
מאיר שטרית: אבל זה מדבר על מכוניות, איך נקרא החוק של המכוניות?
מאיר שטרית: גם כן, יש ביטוח חובה בו מכסים אחד את השני.
קריאה: נזקי הגוף.
מאיר שטרית: נזקי הגוף זה חוק הפיצוי לנפגעי תאונות דרכים.
מאיר שטרית: בסדר, אבל בביטוח המכוניות גם כן, הביטוחים האלה מכסים אחד את השני.
מאיר שטרית: כל חברה מסתדרת אחת עם השנייה וגומרים את העניין.
מאיר שטרית: מי שעושה את התאונה, אם יש לו ביטוח, הוא יוצא נקי.
מאיר שטרית: גם פה אגב הביטוח עבר כמה וכמה תהפוכות, בזמנו ביטלנו בכנסת את "אבנר", מי שזוכר את החברה הממשלתית, עם כל הבעיות, היא בוטלה בכנסת.
מאיר שטרית: אני הייתי בין אלה שתמכו בביטולה והקימו את המערכת האלטרנטיבית שתיתן ביטוח לכל נהג לפי מצבו ולפי ההתנהגות שלו.
מאיר שטרית: במקרה הזה לא מדובר על מכוניות אלא על ילדים ואנשים.
מאיר שטרית: וזה לא רק בילדים עצמם.
מאיר שטרית: מדובר גם בהורים שלהם.
מאיר שטרית: משפחה שיש לה ילד עם מום ושאין לה כסף או יכולת לטפל בו היא בצרה צרורה.
מאיר שטרית: לא רק הילד, גם המשפחה עצמה נמצאת בצרה.
מאיר שטרית: אני מבין שהמקרים הם לא בודדים.
מאיר שטרית: יש לפי הנתונים שאני קראתי, בין שניים לשלושה אחוזים בלידות בארץ בשנה נולדים ילדים עם מומים.
מאיר שטרית: לאו דווקא בגין רשלנות, כאמור יש המון מקרים שבהם נולדים ילדים כי אין מידע מספיק לעשות את הבדיקות למחלות שאי אפשר לגלות אותן בזמן ההיריון או תוך כדי לידה.
מאיר שטרית: נדמה לי שזה רק אנושי, אנושי מאוד, לחוקק חקיקה כזאת ולתת תשובה אמיתית לכל המשפחות ולכל הילדים שנולדים עם מום, זה דבר, בעיני, מעשה חברתי מדרגה ראשונה, ואני שוחחתי עם שר הבריאות על העניין הזה מאז שהנושא עלה ועם המדען הראשי של משרד הבריאות והם גילו תמיכה.
מאיר שטרית: עקרונית, שר הבריאות אמר לי שהוא יתמוך בחוק הזה וכך גם המדען הראשי של משרד הבריאות שאמר שהחוק הוא נכון ושהם יתמכו בו.
מאיר שטרית: אני אף פעם לא בטוח מה קורה בסוף, כשמגיעה ועדת השרים לחקיקה, כבר ראיתי שחוקים מאוד טובים הופלו על ידי ועדת השרים בצורה עיוורת אבל אני מקווה שנצליח לשכנע את ועדת השרים ואת הממשלה לתמוך בחוק כי זה נכון מבחינת הממשלה, זה יחסוך כסף למדינה וייתן תשובה אמיתית במקום לשרוף את הכסף היום על קבוצת אנשים קטנה, זה ייתן פיצוי אמיתי לכ משפחה שיש לה ילד עם מום.
מאיר שטרית: לדעתי זה דבר שקשה לי מאוד לראות למה שמישהו יתנגד לו.
מאיר שטרית: עד כאן דברי הפתיחה.
מאיר שטרית: הצגתי את המכלול, כיצד אני רואה אותו כמחוקק, אני רוצה להעביר את רשות הדיבור.
רחל אדטו: יש לי בעשר וחצי הפגנה של בנות אנורקטיות במכללה.
רחל אדטו: ברצינות.
רחל אדטו: הבטחתי להן לאור המעורבות שלי בנושא.
רחל אדטו: אני מתנצלת.
מאיר שטרית: אחרייך אתן את הדיבור לפרופ' מוטי שוחט.
מאיר שטרית: יש לו מצגת שבה הוא יציג את כל הרעיון, מאיפה הוא עלה ואת הנתונים.
רחל אדטו: אני מתנצלת שאני הולכת אבל אני כל כך מעורבת בנושא של האנוקרטיות ויש להן עכשיו הפגנה על מקומות אישפוז והבטחתי שאני אבוא לשם ולכן אני צריכה ללכת.
מאיר שטרית: קחי להן סנדוויצ'ים.
רחל אדטו: הלוואי וזה היה כל כך פשוט.
רחל אדטו: כמו שהדבר הזה לא פשוט, גם שם זה לא פשוט.
רחל אדטו: אני רוצה לדבר בשני כובעים, גם בהיותי רופאת נשים וגם בהיותי עורכת דין שעשתה התמחות במשרד שמטפל ברשלנות רפואית מצד חברות הביטוח, כך ששני הצדדים האלה מאוד נוגעים לליבי.
רחל אדטו: אין ספק בכלל בפתיח שלך, שהפתיח שלך נכון לגמרי.
רחל אדטו: כי מה שקורה היום בנושא התביעות לרשלנות רפואית הוא דבר שמוכרחים למצוא לו מענה בגלל כל מה שהצגת, בגלל כל העלויות למשק, המשפטים הממושכים, הרפואה המתגוננת, הכל נכון, כל הפתיח.
רחל אדטו: עם זאת, זה נראה לי הרבה יותר מסובך מאיך שאתה הצגת את זה.
רחל אדטו: ברור שצריך לעשות משהו אך אני די סקפטית לגבי נושא של ועדת רופאים שתפתור את הבעיה הזאת.
רחל אדטו: גם הכותרת היא בעייתית.
רחל אדטו: להכניס את המום הגנטי והרשלנות הרפואית באותו מכלול – יש לי קושי לקבל את הקביעה הזאת.
רחל אדטו: מום גנטי לא בא יחד עם הרשלנות הרפואית ואי אפשר להכניס את שניהם לאותה קבוצה, לאותה ועדה.
מאיר שטרית: אולי לא דייקתי, הרעיון הוא פשוט.
מאיר שטרית: לא ניתן יהיה להגיש תביעה בגין "עוולה בלידה".
מאיר שטרית: אי אפשר יהיה להגיש תביעת רשלנות נגד רופא.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: אולי היו"ר מתכוון לצמצם את הצעת החוק רק להולדה בעוולה, ואז פתרנו את כל הבעיה.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: השאלה אם זאת הכוונה.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: אם זאת הכוונה זה משהו אחר לגמרי.
מאיר שטרית: הרעיון הוא שלא יהיה אפשר להגיש תביעה משפטית בנושא הזה בגין עוולה, ולתת לזה תשובה אחרת במקום התביעה המשפטית.
מאיר שטרית: זה הרעיון הכללי.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: אדוני רוצה ליצור מעמד של אזרחים שאי אפשר יהיה להגיש נגדם תביעה על רשלנות, כמו חברי כנסת, זה מה שאדוני רוצה לעשות?
מאיר שטרית: אדוני, סלח לי רגע, אנחנו נגיע אליך ותהיה לך זכות דיבור ואני מוכן להתווכח איתך על כך.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לתביעות וזכות התביעה של עורכי דין ואחרים, בעיני זה פחות חשוב מאשר הטיפול בילדים האלה.
מאיר שטרית: יש עניין של עדיפויות ובעיני זה באמת עדיף, מאשר שעורכי דין יתבעו ויעשו כסף על גבו של זה או על גבו של זה.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: עכשיו הגענו להשמצות.
מאיר שטרית: השמצות?
מאיר שטרית: אני לא מדבר על השמצות.
מאיר שטרית: הייתי שר משפטים, אדוני.
מאיר שטרית: אני מכיר את המערכת שלכם היטב, וכשנתווכח אני אתן לך תשובות אם תרצה.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: מאה אחוז.
ד"ר שמואל עמיקם ילינק: כשתיתן לי את רשות הדיבור אני אוכל להשיב.
מאיר שטרית: אני אתן לך.
רחל אדטו: אני רוצה להבין אם הכיוון הכללי זה כיוון, מבחינתך, של "No Fault", שברגע שנולד ילד שיש לו בעיה, בין אם האמא לא רצתה לעשות בדיקות גנטיות, בין אם אמרו לאמא שיש בעיה והיא לא רצתה, כמו שאמר עו"ד ילינק לגבי הולדה בעוולה.
רחל אדטו: גם במקרים בהם הייתה רשלנות ברורה לחלוטין במהלך הלידה והילד נולד עם מום, כולם נכנסים לאותו המכלול של "No Fault".
רחל אדטו: ואז אתה צריך להתנות את זה שאם אתה אומר "No Fault" אז בעתיד אי אפשר יהיה לתבוע רשלנות רפואית על אותם ילדים.
רחל אדטו: מצד אחד יש את הוועדה הזו שמפצה, ומצד שני עדיין הדרך פרוצה להגיש נגד הרופאים תביעות על רשלנות, אנחנו קצת בבעיה.
מאיר שטרית: לא תביעות אזרחיות, רק פליליות.
מאיר שטרית: משרד הבריאות יכול לעשות דין משמעתי, אבל לא תהיינה תביעות כספיות נגד הרופאים, זה הרעיון.
רחל אדטו: אני אגיד לך מה התחושה שלי לגבי ההצעה הזאת.
רחל אדטו: אם היה אפשר ללכת לכיוון "No Fault" ולהגיע לאיזו תקרה שמדברים עליה כבר הרבה שנים, בעצם הלידה של ילד בעייתי, וזה יהיה ב-"No Fault" עם תקרה, וללכת לכיוון הזה בהסכמה בין ההסתדרות הרפואית ובין לשכת עורכי הדין ובין הכנסת וכדומה, זה הכיוון הנכון.
מאיר שטרית: יש תקרה.
רחל אדטו: היום מפריע לי שבאותו סל כרגע, והשאלה היא אליך, אם מה שאתה מכוון עכשיו, כל החוק הזה, הולך להיות חוק "No Fault", שברגע שנולד ילד, יקבל פיצוי ואז הדבר היחיד שנשאר בעייתי מבחינתי זה שיהיה לך שני דברים שכרכתי.
רחל אדטו: כרכתי שלא הרשלנות תבוא עם הולדה בעוולה, שזה לא יהיה באותה חפיפה.
מאיר שטרית: לא הבנתי, מה זאת אומרת?
רחל אדטו: בהולדה בעוולה, אתה לוקח רשלנות רפואית, ילד שנולד כתוצאה מרשלנות רפואית, וילד שנולד בתוצאה מהולדה בעוולה, כלומר שההורים לא עשו את המעשה, ידעו ולא עשו את ההפסקה.
מאיר שטרית: כולם אמורים לקבל פיצוי.
רחל אדטו: את כולם אתה מכניס לאותו דבר.
רחל אדטו: אז לי יש קושי בחפיפה הזאת יחדיו, אבל בכל מקרה הסיפא שלי היא שגם אם זה הולך לכזה דבר, לקבל משני מקורות, גם להעמיד את הרופאים עדיין בבעיית רשלנות ומצד שני להכניס את זה לכאן, יש לי קושי עם זה.
מאיר שטרית: רחל, אגב, המצב הקיים היום הוא, לצערי הרב, אני אומר בצער, דווקא בגלל המצב הנוכחי היום, היכולת לתבוע רופאים על רשלנות רפואית היא מאוד מצומצמת.
מאיר שטרית: לא מוקמות כמעט ועדות בדיקה רפואיות נגד רופאים בגלל לילדה בעוולה, בגלל העובדה שהמערכת הרפואית מתגוננת בפני עצמה.
מאיר שטרית: דווקא במקרה הזה כשלא תהיה בקשה לתביעה כספית, יהיה הרבה יותר קל להביא כל מקרה למשרד הבריאות ולהקים ועדת בדיקה, לגלות את הרשלנות בצורה שקופה וחשופה ולהימנע משגיאות כאלה בעתיד, שהיום הדברים האלה לא נבדקים בכלל.
מאיר שטרית: שלישית, אם באמת הייתה רשלנות רפואית אפשר גם להעמיד לדין את הרופא, מה שהיום כמעט בלתי אפשרי, גם כשמישהו תובע אותו באופן אישי כספית, וכל הוויכוח הופך להיות כספי, בתי המשפט באמצעות עורכי דין למי שיש כסף.
רחל אדטו: אני בטוחה שההסתדרות הרפואית וכל הרופאים האחרים שיושבים כאן יגיבו אחרת אבל אני ממש לא מסכימה לזה.
רחל אדטו: היום הרופאים עומדים בחזית ובחשיפה.
מאיר שטרית: לגבי מה, לגבי העניין של רשלנות רפואית?
רחל אדטו: לגבי כך שקשה מאוד לתבוע רופא.
מאיר שטרית: אני דיברתי על ועדות בדיקה.
מאיר שטרית: אני מדבר על ועדות בדיקה, לא על תביעות.
מאיר שטרית: תביעות מוגשות, בגלל זה אנחנו יושבים פה.
מאיר שטרית: למנוע את העניין הזה.
רחל אדטו: אני מתנצלת בפני כולם.
מאיר שטרית: פרופסור שוחט, הבמה שלך.
פרופ' מוטי שוחט: עשית את ההקדמה, כמעט על כל המצגת שלי.
פרופ' מוטי שוחט: אני אעבור מהר.
מאיר שטרית: אבל אני לא מקצוען, אתה איש המקצוע.
פרופ' מוטי שוחט: אני מוכרח להגיד שעשית את זה בצורה רהוטה, חלקה ומדהימה.
מאיר שטרית: אגב, אני רוצה להזכיר שאנחנו משודרים בשידור ישיר בכנסת, בערוץ הכנסת, בכל המדינה, מי שמסתכל.
פרופ' מוטי שוחט: אני רוצה לעשות סקירה מהירה על המצב הקיים והבעיות שהמצב הזה יוצר, הניסיון ממדינות אחרות, ההצעה לאור כל הנ"ל ואפילו קצת נדון על האספקטים הכספיים.
פרופ' מוטי שוחט: המצב הקיים כיום כאמור, כאשר מתרחשת לידת ילד עם פגם מולד, ופה אני מוכרח להגיד, ככל שאני לומד את הנושא ואני חשוף להרבה תביעות, קשה מאוד להבדיל כשנולד ילד עם פגם, עם פיגור שכלי, בין אם זה היה בעיה מיילדותית או בין אם בעיה סביבתית או בין בעיה גנטית, או שלא עשו בדיקה, זה מתחיל להתערבב.
פרופ' מוטי שוחט: זה אותו דבר.