GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק גורדון: כי ב-(6) אתה לוקח תעודה שהיא אפילו לא של רשות ציבורית אלא היא יכולה להיות תעודה של הספרייה העירונית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל גם עכשיו אתה יכול.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא כתבנו רשות ציבורית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הורדנו את זה.
מאיר שטרית: גם כאן.
מאיר שטרית: לא כתבנו כלום.
הילה דוידוביץ: כן, אבל מצד שני הורדנו עוד אפשרות.
מאיר שטרית: חברים, נגמר הוויכוח.
מאיר שטרית: הנוסח יהיה: מסמך מזהה מסוג אחר שהרשם יאשר לעניין זה מטעמים שיירשמו ובלבד שהמסמך נושא תמונה של המבקש ואת מספר הזהות שלו.
מאיר שטרית: זה יהיה סעיף (5).
מאיר שטרית: את סעיף (6) ביטלנו.
מאיר שטרית: סעיף (7)(א) יישאר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה להציע בסעיף (7) לעניין עריכת התצהיר שבתצהיר תהיה איזושהי הערה שעורך הדין יודע שהוא נותן את זה לשם הוצאת תעודה מאושרת.
יצחק גורדון: זה בהתאם לנוסח שיורה הרשם.
יהונתן קלינגר: האם כדי למנוע פה זיופים ראוי שהתצהיר יהיה חתום?
יצחק גורדון: התצהיר חתום.
יהונתן קלינגר: שהרשם לא יקבל פיסת נייר שיכול להיות שהיא זויפה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אפשר להוסיף משפט שאומר שבתצהיר עורך הדין שחותם שהוא מכיר את האדם אישית יודע שהוא נותן לו את זה לצורך אותה תעודה מאושרת.
הילה דוידוביץ: זה מה שהתכוונו בנוסח.
הילה דוידוביץ: מה לגבי המדרג?
נירה לאמעי-רכלבסקי: המדרג הוא בהתחלה.
מאיר שטרית: אנחנו אומרים שהאיש בהתחלה צריך להביא תעודת זהות ודרכון או רשיון נהיגה, אם יש לו אחד מהם, והוא צריך להשתמש בהם בעדיפות ראשונה לפני שהוא משתמש במסמך אחר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אם יצהיר שאין בידו דרכון או רשיון נהיגה, אחד מאלה, ואז אנחנו עוברים לתעודת עובד מדינה, מסמך מזהה אחר.
יצחק גורדון: את המדרג הייתי יוצר נגיד אחרי תעודה של עובד מדינה.
הילה דוידוביץ: גם אני.
יצחק גורדון: תעודה של עובד מדינה היא תעודה שהיא די בשוטף.
הילה דוידוביץ: ראינו כאן בתיקון מספר 2 מסמך.
הילה דוידוביץ: זאת לא עוד סתם תעודה.
הילה דוידוביץ: ראינו אותה כתעודה שאפשר לגביה להנפיק חתימה אלקטרונית מאושרת.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, הכרנו כבר במסגרת תיקון 2 באותו מסמך מזהה.
יצחק גורדון: הייתי מכניס את המדרג החל מסעיף (5) ואילך.
יצחק גורדון: זאת אומרת, שם יצטרכו תצהיר.
יצחק גורדון: לתעודת עובד מדינה התייחסנו כבר בתור סטטוס אחר ולא עוד איזו תעודה שהרשם אישר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: קשה לי לשים בשורה אחת דרכון, רשיון נהיגה ותעודת עובד מדינה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך לזכור שתעודות עובד מדינה, זה משהו מאוד רחב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו מדברים על עובדי מדינה מכל הסוגים פחות או יותר.
יצחק גורדון: חייל, שוטר, סוהר.
יהונתן קלינגר: זה גם מי שממלא תפקיד.
הילה דוידוביץ: בתיקון מספר 2 הזכרנו כבר את הסטטוס של התעודות האלה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה יהיה ממלא תפקיד על פי דין ונושא משרה מטעמה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא יהיה כל עורך דין שקיבל במכרז לעשות משהו למען המדינה.
יהונתן קלינגר: עובדי כוח אדם בכנסת שבאים ומנקים?
יצחק גורדון: אתה יודע איזה בדיקות הם עוברים?
יהונתן קלינגר: הם מקבלים כרטיס מגנטי.
הילה דוידוביץ: אם יאמתו את הזהות שלהם כדין, אין סיבה שלא.
מאיר שטרית: עובדי קבלן הם לא עובדי מדינה.
הילה דוידוביץ: אם הם יוכלו לקבל תעודה מאושרת לגבי התעודה הזאת כמו שהחלטנו בתיקון מספר 2, הכרנו כבר במסמכים האלו כבעלי מעמד.
דן אור-חוף: עובדי קבלן בבתי חולים לא מקבלים תעודות מזהות.
יצחק גורדון: הבוקר פירקו לי את העט באבטחה ועוד לא הצלחתי לתקן אותה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אצלכם יש תור לעובדי מדינה בבניין בתל אביב.
מאיר שטרית: למה פירקו לך את העט?
יצחק גורדון: היו מוטרדים ממנה.
יצחק גורדון: אני סומך על הביטחון של הכנסת.
מאיר שטרית: בעיניי זה מטורף לגמרי.
מאיר שטרית: הכנסת מגזימה בצורה פראית וזה פשוט חסר הגיון לחלוטין.
מאיר שטרית: הכניסו לכאן בזמנו מישהו שהיה אחראי לביטחון מהמוסד והוא שיגע את הכנסת.
מאיר שטרית: סתם טרטור של כל האוכלוסייה.
מאיר שטרית: עיתונאים לא יכולים להיכנס לכנסת כי לא נותנים להם להיכנס עם מצלמות או עם מחשב נישא או טייפ.
מאיר שטרית: השתגעו לגמרי.
מאיר שטרית: מילא, תבדוק את הטייפ אם אתה רוצה, תסתכל שאין בו פצצה, אבל לפרק את העט?
יצחק גורדון: לכן על תעודות עובד מדינה, אני לא רוצה לשלוח כל אחד שיצטרך להגיש תצהיר לפני שהוא משתמש בתעודת עובד מדינה.
יצחק גורדון: זאת תעודה מספיק רצינית.
מאיר שטרית: אדם שיש לו תעודת זהות והוא לא עובד מדינה, זה מספיק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הוא לא צריך להצהיר שאין לו דרכון או רשיון נהיגה.
מאיר שטרית: גם אם יש לו דרכון או רשיון נהיגה, הוא לא חייב לבוא אתם.
יצחק גורדון: לא, הוא לא חייב.
יצחק גורדון: אפשר להסתמך על תעודת עובד מדינה.
מאיר שטרית: אתה מכיר עובד מדינה שאין לו רשיון נהיגה?
יצחק גורדון: אולי הוא מנוע או פסול.
יצחק גורדון: לא יודע.
הילה דוידוביץ: אני לא יודעת לומר לך.
מאיר שטרית: אם יש לו רשיון נהיגה, הוא מקבל אחזקת רכב.
יהונתן קלינגר: יש נוהל להנפקת תעודה לעובדי מדינה.
יצחק גורדון: יש לזה אפילו יתרון.
יצחק גורדון: זאת בדיקה של מנגנון אחר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אם כך, סיכמנו לגבי (5): מסמך מזהה מסוג אחר שהרשם יאשר לעניין זה מטעמים שיירשמו ובלבד שהמסמך נושא תמונה של המבקש ואת מספר הזהות שלו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לעניין מי שאין בידיו מסמך מזהה לפי פסקאות משנה (1) עד (5).
דן אור-חוף: ברשותכם, עוד נקודה אחת.
דן אור-חוף: כדאי אולי גם לציין או אולי לדרוש מהרשם שיפרסם את התעודות שהוא אישר.
יהונתן קלינגר: זה בסוף.
יהונתן קלינגר: זה כתוב בסוף.
הילה דוידוביץ: יש הודעה על אישור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף (7)(א), אישור של עורך דין על זהותו של המבקש ועל כך שהוא מכיר את המבקש אישית - אני אוסיף כאן איזשהו משפט לגבי זה שהוא יודע שהוא מאשר את זהותו לצורך הוצאת תעודה מאושרת – בצירוף תמונתו של המבקש החתומה בידי עורך הדין, בהתאם לנוסח שיורה הרשם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הודעה על אישור שנתן הרשם לסוגי מסמכים מזהים כאמור בפסקת משנה (5) תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מזכירה שאמרנו שב-(א) אנחנו עושים איזשהו מדרג לגבי דרכון, רשיון נהיגה ותעודת עובד מדינה.
הילה דוידוביץ: תעודת מעבר יורדת למטה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יורדת למטה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שהיא מסמך הרבה פחות חזק.
מאיר שטרית: ובכן, אני מאשר את התקנות.
מאיר שטרית: חברים, ברוכים הבאים.
מאיר שטרית: אנחנו הזמנו לישיבה הזאת את כל הנוגעים בדבר.
מאיר שטרית: אני לא יודע מי הגיע ומי לא הגיע, אבל תיכף נברר את זה.
מאיר שטרית: על כל פנים המטרה של הישיבה הזאת היא לנסות לחלץ מן הבוץ את סיומה של הרפורמה שנעשית על ידי משרד התשתיות, של רה-ארגון המכונה המחקר של המשרד, והוועדה הגישה את המלצותיה והממשלה החליטה על כך ב-2005.
מאיר שטרית: אנחנו כבר ב-2010 וזה רק מראה כמה קל לעשות רפורמות בממשלה, בעיקר רפורמות מבניות של שינוי ואיחוד יחידות, זו ויה דולורוזה מאוד ארוכה.
מאיר שטרית: כמו שאני מתרשם, אנחנו נמצאים כמעט לקראת הסוף, נבחר אפילו כבר יושב ראש מינהל חדש, שאני מאחל לו הצלחה רבה, הוא נמצא איתנו פה היום, והוא הכניס באמת ראש בריא למיטה חולה ואני חושב שיש תקווה למיטה הזאת, כיוון שאיחוד כוחות ושילוב של אמצעים ויצירת מינהל אחד הוא צעד נכון בעיניי, וכללית, אני בהחלט תומך ברפורמה.
מאיר שטרית: אני מתנגד לסחבת הארוכה של הרפורמה.
מאיר שטרית: אין שום סיבה לחכות כל כך הרבה זמן, ומאחר ואנחנו ערב סיום המהלך, נראה לי שנוצר מצב מאוד קשה שבגללו כינסתי את הוועדה, וזה מצב שבו החברה לחקר ימים ואגמים שיושבת בחיפה, נמצאת במצב, כמו שאני מתרשם וקורא גם דרך מכתבים ובעיתונות, שהם לא יכולים לקבל משכורת, שהם כמעט חסרי יכולת לפעול ולא יכולים לקבל שכר בגלל העובדה שעוד לא הועבר התקציב למינהל, למרות שהוא קיים בתקציב 2010, וכל מיני תרגילים.
מאיר שטרית: הם נמצאים במצב שהמכון נמצא בחוסר אונים ולחוקרים בעצם אין מה לעשות.
מאיר שטרית: הם לא יודעים מה לעשות, הם לא יכולים לפתור את הבעיות והם לא יכולים להתגבר על הביורוקרטיה בתוך הממשלה.
מאיר שטרית: כינסתי את הישיבה הזו מתוך תקווה שנשמע מה המצב, מה מעכב את הסיום של העניין ואיך פותרים את הבעיה גם של המכון לחקר ימים ואגמים, שיישאר בחיים, עד שתיגמר הרפורמה, אם תיגמר ואני מקווה שתיגמר.
מאיר שטרית: המטרה של הישיבה הזאת היא בעיקר לנסות לתרום לפתור את הבעיה של המכון לחקר ימים ואגמים ולסיום הרפורמה הזאת לראות איפה אנחנו עומדים, מה מפריע ומה חסר להשלים את המהלך.
מאיר שטרית: לכן ביקשתי לזמן לפה גם את הנציגים של נציבות שירות המדינה.
מאיר שטרית: אני לא יודע אם הגיע לפה מישהו מנציבות שירות המדינה, כשבדרך כלל אני יודע שהעברת תפקידים וכולי זה תהליך מאוד ארוך שם.
מאיר שטרית: נמצאים אגף התקציבים, רשות החברות וכל המעורבים בעניין ואנשי המכון, אנחנו נתחיל, אני אתן רשות דיבור ראשון לדר' יוסי בר טוב ממשרד התשתיות הלאומיות, שייתן לנו תמונת מצב.
יוסי בר טוב: אני אתן תמונת מצב סיסטמית אבל לפני זה הערה אחת.
יוסי בר טוב: בראש מעייננו נמצא העניין שאנחנו חייבים לאפשר את המשך הפעילות המחקרים של חברת חקר ימים ואגמים, ובאופן סימטרי גם חברת המכון הגיאו פיזי.
יוסי בר טוב: כלומר אין פה שום ניגוד אינטרסים בין המשרד ובין החברה.
יוסי בר טוב: המשרד שואף להמשך קיום הפעילות הסדירה, ואולי בנקודה אחת, שהיא חשובה וראויה לאזכור, והיא תוזכר גם במצגת, היות ואנחנו מתקדמים בתהליך הרה-ארגון וזה תהליך שאת קשייו נמנה מיד, עשינו פעולות על מנת לאפשר את קליטתה של החברה על עובדיה בהקדם האפשרי, כשכוונתנו היתה לעשות את זה מראשית ינואר.
יוסי בר טוב: היות והדבר הזה לא הסתייע בגלל אותם דברים שנעלה מיד, אז אנחנו במצב שאנחנו צריכים לעשות פעולות שיאפשרו את החיים היומיומיים ואלה פעולות שלא תוכננו מראש והן בהחלט בעייתיות ומעכבות אותנו.
יוסי בר טוב: בסופו של דבר אני חושב שכולנו צריכים להיות אופטימיים ולראות את התהליך מתקדם, מפני שיש שיתוף פעולה יוצא דופן בין הגורמים הממשלתיים שאמורים להיות מעורבים בתהליך.
יוסי בר טוב: כשאני אומר שיתוף פעולה, זה לא אומר שהדברים הם חדים וחלקים ובאמת ניתן לעשות את הרפורמה מחר בבוקר.
יוסי בר טוב: אני אציג לכם בצורה מסודרת ובקצרה, מפני שאני מבין שכל הנוכחים כאן מכירים את ההליך בצורה מסודרת.
יוסי בר טוב: מצב טרום רה-ארגון.
יוסי בר טוב: יש לנו במשרד התשתיות הלאומיות מינהל מחקר למדעי האדמה שמתאם שלוש יחידות, המכון הגיאולוגי, שהוא יחידת סמך, חקר ימים ואגמים לישראל, חברה ממשלתית ומכון גיאו פיזי לישראל, גם הוא חברה ממשלתית, שניהם גם במבנה משפטי שונה.
יוסי בר טוב: מינהל המחקר איננו חלק מיחידת הסמך של המכון הגיאולוגי ויש כאן כל מיני קשיי תפעול כאלה ואחרים, בגלל המבנה המשפטי והארגוני השונה של היחידות האלה.
יוסי בר טוב: החברה שעליה אנחנו מדברים, בעיקר היום, זה חברה לחקר ימים ואגמים.
מאיר שטרית: החברות האלה מתבטלות כחברות או שהן נשארות כחברות?
יוסי בר טוב: מיד נדבר על זה.
יוסי בר טוב: תיכף נראה בדיוק מה הולך לקרות היום.
יוסי בר טוב: לחקר ימים ואגמים יש שלוש יחידות, המכון הלאומי לאוקיאנוגרפיה בחיפה, מעבדת הכנרת על שם יגאל אלון בטבחה והמרכז הלאומי לחקלאות ימית.
יוסי בר טוב: הקשיים התחילו באמצע שנות ה-2000.
יוסי בר טוב: נודה שהיו גם קשיי תפקוד קודם, אבל המשבר פרץ בסביבות 2005 והממשלה, בעקבות ההכרה שאנחנו נמצאים במצב לא בריא, הקימה את ועדת טייכר, שפעלה בשני משכים, פעם אחת ועדה שדנה בכלל מכוני המחקר של מדעי האדמה, ואחר כך היא המשיכה לדון בעתידה של החקלאות הימית.
יוסי בר טוב: ועדת טייכר פעלה על מנת לחזק את מעמדם של מכוני המחקר והיא הכירה בחשיבותם והמליצה כמה המלצות עקרוניות, של שימור יכולת המכונים על ידי קיום סגל חוקרים קבוע, סגל טכני ומנהלי קבוע ומצומצם, וצוותים טכניים שיעסקו במסגרות של פרויקטים חולפים, בהתאם למודל העסקה שקיים במינהל המחקר החקלאי.
יוסי בר טוב: תוצאת הוועדה היתה להקים גוף חדש, שתהיה יחידת סמך מורחבת, ושתיקרא מינהל המחקר למדעי האדמה והים.
יוסי בר טוב: הגוף המוצע ירכז את הפעילויות העיקריות משלושת המכונים, את כל פעילויות המכון הגיאולוגי, ייקח מן המכון הגיאו פיזי, חברה ממשלתית, את הפעילות הלא מסחרית שלה, כלומר את הניטור הסייסמולוגי ומחקרים בגיאו פיזיקה, הדרושים לממשלה, והפעימה הנוספת היא שהמרכז הלאומי לחקלאות ימית יעבור לטיפולו ולאחריותו של מינהל המחקר החקלאי במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, כחלק מן המינהל.
יוסי בר טוב: היו הסכמות הדדיות בין המשרדים הנוגעים בדבר, כלומר משרדנו, משרד התשתיות הלאומיות, ומשרד החקלאות, יחד עם אגף התקציבים במשרד האוצר, לגבי היקף כח האדם שיהיה במינהל החדש.
יוסי בר טוב: לגבי היקף התקציב המיועד למינהל, 241 עובדים אמורים להיכלל במינהל המחקר החדש, תקציב נטו למינהל יהיה 53 מיליון, מזה 43 מיליון לכח אדם, כאשר למינהל יהיה צורך לגייס עוד 49 מיליון שקלים בתקציב מותנה בהכנסה, אגף התקציבים הקצה 10.8 מיליון שקל תקצוב חד פעמי למימון השינוי הארגוני ובנוסף לזה---
מאיר שטרית: כל זה היה ב-2005?
יוסי בר טוב: לא, זה היה ב-2008.
יוסי בר טוב: זה אחרי ועדת טייכר, זו תוצאה לוועדת טייכר.
יוסי בר טוב: אלה היו הסכמות המשרדים---
מאיר שטרית: אבל ועדת טייכר סיימה את המלצותיה ב-2005.
יוסי בר טוב: לא, ועדת טייכר התחילה את העבודה ב-2005 וגמרה ב-2008.
יוסי בר טוב: היתה הצעת מחליטים שהממשלה החליטה על הקמת מינהל המחקר ועל הקמת ועדת איתור למנהל המינהל, שאת תוצאתה של ועדת האיתור ראינו היום, כאשר המטרה היא להקים מינהל שיאפשר יצירת בסיס ידע מדעי וטכנולוגי לשימוש בכל הקשור לניצול ניטור ומחקר פני האדמה, תת הקרקע בים, טובת המשק והחברה לישראל.
יוסי בר טוב: זאת הצהרה כללית והכוונה היא לרכז את הפעילויות משלושת המכונים, כמו שאמרתי, כאשר חברת המכון הגיאו פיזי תישאר בתור חברה ממשלתית, חברה עסקית, ותבצע פעולות לטובת המשק בהתאם---
מאיר שטרית: מה עושה המכון הגיאו פיזי?
יוסי בר טוב: חוץ מאשר הניטור הסייסמולוגי שאמור לעבור אלינו, המכון לגיאו פיזיקה עושה בעיקר סקרים לטובת חיפושי נפט, מבצע סקרים בים וביבשה.
יוסי בר טוב: בים, הביצוע הטכני לא בידיו, אבל העיבוד בידיו.
יוסי בר טוב: הוא גם מבצע סקרים גיאו פיזיים לצרכים הנדסיים.
יוסי בר טוב: בשנים האחרונות המכון הגיאו פיזי עושה הרבה מאוד עבודה בחוץ לארץ ומרוויח את לחמו.
מאיר שטרית: מה רע שהוא יישאר ביחידת המחקר?
מאיר שטרית: למה הפרדתם את זה?
יוסי בר טוב: כי זו עבודה קבלנית.
יוסי בר טוב: רוב העבודה שלו היא עבודה קבלנית.
מאיר שטרית: אבל הוא מרוויח כסף.
יוסי בר טוב: זו עבודה קבלנית, רוב העבודה שלו היא עבודה קבלנית.
יוסי בר טוב: מרוויח כסף.
מאיר שטרית: אז הוא מגדיל את ההכנסות של---
יוסי בר טוב: אבל זה לא מחקר וזה ביזנס.
מאיר שטרית: הכסף, התקציב המיועד ליחידת מינהל המחקר והיקף כח האדם, הוא יותר גדול ממה שהיה בסך הכל של כולם, או יותר קטן?
יוסי בר טוב: אכן יותר גדול.
יוסי בר טוב: בכח אדם יש צמצום רציני, ובכסף יש עלייה.
יוסי בר טוב: המבנה המיועד למינהל המחקר, המבנה שמוצג כאן הוא מבנה של הנהלת מינהל ושני מכוני מחקר, כאשר המכון למדעי האדמה שהוא למעשה על בסיס המכון הגיאולוגי, אמור לכלול שתי חטיבות, חטיבה אחת לניתוח סיכונים וחטיבה למשאבי טבע, והמכון למדעי הימים והאגמים, שזה למעשה חקר ימים ואגמים, שתי החטיבות שלו, חטיבה לחקר הכנרת וחטיבה לאוקיאנוגרפיה, במקרה הזה זה גם כולל חלוקה גיאוגרפית לחיפה ולטבחה.
יוסי בר טוב: והמבנה הזה, שאנחנו תיכף נראה, מעבר להצהרה כללית על המבנה, אנחנו כבר התקדמנו הרבה יותר בבנייתו.
יוסי בר טוב: המכון הגיאולוגי.
יוסי בר טוב: יש את חלוקת הפעילות של המינהל, מכון מדעי האדמה והמכון הגיאולוגי, כאשר יש לו אחריות כוללת על המידע הלאומי בתחום מדעי האדמה, ההפעלה והתחזוקה של הרשת הסייסמית, אותה יחידה שאמורה לעבור מהמכון הגיאו פיזי, מחקר תת הקרקע בישראל וסביבתה בשיטות ביולוגיות וגיאו פיזיות.
יוסי בר טוב: חלק מזה אמור לבוא מן המכון הגיאו פיזי ויש פה רשימה של עוד פעילויות שהן בסך הכל פעילויות ייעוץ לגורמים השלטוניים בתחומים האלה.
יוסי בר טוב: המכון למדעי הים והאגמים, זאת היחידה של חקר ימים ואגמים.
יוסי בר טוב: אנחנו רואים כאן אחריות כוללת על הניטור, הפעלה ותחזוקה של מסדי נתונים, ייעוץ לגורמים ממשלתיים.
יוסי בר טוב: מדובר בביצוע מחקרים בנושאים של אוקיאנוגרפיה ולימנולוגיה.
יוסי בר טוב: נעבור לסטטוס של הפעילות רה-הארגון.
יוסי בר טוב: קודם כל, תהליך רה-הארגון נמצא עכשיו בעיצומו, כמובן עם קשיים ומורכבות שקיימים בגלל היעדר תקדימים לסוג הזה של תהליכים.
יוסי בר טוב: הממשלה רגילה להוציא פעילויות מתוכה, כאן מדובר בהכנסת פעילויות מן החברות הממשלתיות אל הממשלה, המעמד המשפטי השונה של הגופים המתאחדים, צורות העסקה שונות של העובדים וצורך בשיתוף פעולה עם מספר גדול של גופים ממשלתיים שאמורים לקחת חלק בתהליך הזה, משרד התשתיות, נציבות שירות המדינה, אגף התקציבים, חשב כללי, רשות החברות, הממונה על השכר.
יוסי בר טוב: מיד נפרט גם איפה עומד הטיפול במסגרות השונות האלה.
יוסי בר טוב: הנקודה שכבר העליתי אותה בתחילת דבריי, על מנת לקיים את הפעילות השוטפת של המכונים, נדרש לבצע מהלכים שיש בהם נסיגה זמנית, למשל חזרה לתקצוב פעולות החברות, במקום תקצוב כח אדם במסגרת המינהל.
יוסי בר טוב: אנחנו בנינו תקציב 2010 בצורה כזאת שאנחנו נוכל להפעיל את המינהל כיחידת סמך ממשלתית.
יוסי בר טוב: בעקבות הקשיים בהליך, אנחנו נאלצים לבקש מאגף התקציבים לבצע נסיגה ולהחזיר כסף לפעולות חקר ימים, או לפעולות הניטור הסיסמי במכון הגיאו פיזי במקום לשלם את זה כמשכורת, כי אנחנו לא יכולים עדיין לשלם משכורת למי שאיננו עובד מדינה.
יוסי בר טוב: אז יש כאן בהחלט מצב של חזרה למערכת התקשרויות ביורוקרטיות שמראש אנחנו יודעים שהיא לא מתאימה לצורת ההתנהלות שבין הממשלה ויחידות המחקר שלה.
יוסי בר טוב: זה בעצם קושי גדול שצריך ללמוד להתגבר עליו.
יוסי בר טוב: אנחנו חוזרים שוב לחוק חובת המכרזים ולמערכות ביורוקרטיות שכל הזמן אנחנו לא רוצים להיכנס אליהן.
מאיר שטרית: אבל הכוונה היא שהחוקרים יהפכו להיות עובדי מדינה?
יוסי בר טוב: הכוונה היא שהחוקרים יהפכו להיות עובדי מדינה.
מאיר שטרית: למה במקום זה לא יושבים וגומרים עניין?
יוסי בר טוב: יפה.
יוסי בר טוב: זאת השאלה.
מאיר שטרית: הרי נעשו דברים מעולם.
יוסי בר טוב: עכשיו נראה איפה אנחנו עומדים.
יוסי בר טוב: אנחנו מוכנים לקליטת העובדים, מערכת המרכב"ה סיימה את פעולתה, הסבה את המכון הגיאולוגי, מוכנה לקלוט את המכונים האחרים, כולל כח האדם שלהם ומערכת ההתקשרויות שלהם.
יוסי בר טוב: הדבר הזה סגור, נרכש ציוד ואנחנו מחזיקים את הציוד הזה ונערכו הדרכות לעובדים, כך שלמעשה מהבחינה הזאת מחר בבוקר אפשר להפעיל את רה הארגון, אפשר לקלוט את העובדים.
יוסי בר טוב: הפעילות בנושא כח אדם וההתקשרויות החלה במסגרת של המינהל החדש, ומופעלת כרגע מתוך המכון הגיאולוגי כאשר אפשר להמשיך להפעיל את כל מערכת ההתקשרויות במתכונת הנוכחית.
יוסי בר טוב: לדוגמה גם עכשיו, כשהעברנו כספים לטובת הפעילות השוטפת של חקר ימים ושל המכון הגיאו פיזי, עשינו את זה מתוך המערכת החדשה.
יוסי בר טוב: הושלם תהליך התקינה.
יוסי בר טוב: ישבנו עם נציבות שירות המדינה והושלם תהליך קליטה ל-160 עובדים.
יוסי בר טוב: נכתבו להם תיאורי תפקיד.
יוסי בר טוב: לכל העובדים החדשים הנקלטים נכתבו תיאורי תפקיד מסוכמים עם נציבות שירות המדינה.
יוסי בר טוב: יש כרכים עבים של תיאורי תפקיד, 140 מהעובדים האמורים להיקלט אמורים לבוא מתוך המכונים, ו-20 פלוס מינוס, יבואו מבחוץ לאייש תקנים חדשים.
יוסי בר טוב: מבחינת הליך התקינה אנחנו מסודרים והתחלנו להוציא מכרזים לכמה תפקידים חדשים, מיד נציג אותם, ובנוסף הוצע פטור ממכרז לעובדי החברות הנקלטות.
יוסי בר טוב: כלומר עובדי החברות שיבואו לעבוד במינהל החדש לא יצטרכו לעבור הליך מכרזי בקבלתם לשירות המדינה.
יוסי בר טוב: כבר יותר מנרמז שיש פה בעיות משפטיות כבדות.
יוסי בר טוב: הייעוץ המשפטי של משרד התשתיות הלאומיות ממשיך לתת שירותים משפטיים עד שייבחר במכרז יועץ משפטי למינהל החדש.
יוסי בר טוב: במערכת הזאת, הזכרתי כבר, יש גם יחידת חשבות.
יוסי בר טוב: יחידת החשבות של משרד התשתיות הלאומיות, בראשותו של מר דודו ביטון, נותנת שירותי חשבות למינהל החדש, כאשר היא קלטה כבר סגנית חשב בכירה שתהיה חשבת המינהל.
יוסי בר טוב: אחרון, דר' מאיר מרקוביץ, שהוצג כבר כאן, נבחר להיות המנהל העתידי של מינהל המחקר.
יוסי בר טוב: כמה דברים נוספים שחלקם הם גורמים מעכבים, מתנהל משא ומתן עם העובדים בנושא חוזה העסקה, שמירת שכר וגמישות ניהולית בניצוחו של הממונה על השכר.
מאיר שטרית: העובדים רוצים את המהלך?
יוסי בר טוב: העובדים מאוד רוצים את המהלך.
יוסי בר טוב: אני לא רשאי לדבר בשמם, אבל אני מתרשם שהעובדים מאוד רוצים את המהלך.
מאיר שטרית: אז למה לוקח הרבה זמן?
יוסי בר טוב: זה הליך איטי.
מאיר שטרית: מפטרים עובדים?
יוסי בר טוב: יהיו מספר עובדים שיוותרו על שירותיהם.
קריאה: אין בכלל בעיה, הבעיה שהממשלה לא זזה, זה הכל.
יוסי בר טוב: המשא ומתן הזה מתנהל ואני מקווה שגם ייגמר במהרה.
יוסי בר טוב: לאחרונה העובדים קיבלו מהממונה על השכר טיוטות של חוזה העסקה עתידיים.
קריאה: רק לאחרונה.
יוסי בר טוב: גם ההליך הזה הוא מורכב מאוד, כי אמנם כלפי חוץ רואים רק את קצהו של התהליך, מפני שהעובדים מקבלים נייר ששם יש הצעות מסודרות, אבל מאחורי הקלעים יש פה עבודה רבה מאוד שהתבצעה בחודשים האחרונים, בדיקת הפרשי שכר ומבני החוזים של החברות.
יוסי בר טוב: הדברים הם לא פשוטים והקליטה הזאת איננה קליטה חלקה, יש כאן בהחלט פעילויות רבות שצריכות להתבצע על מנת שאפשר יהיה לתת לעובדים הצעות הוגנות.
יוסי בר טוב: בתיאום עם רשות החברות, מתבצעות בדיקות משפטיות וכלכליות שונות.
יוסי בר טוב: בוצעה בדיקה על ידי רואה חשבון חיצוני של נכסי החברה והתחייבויותיה, נערכה הערכת שמאי לנכסים.
מאיר שטרית: למה זה משנה?
יוסי בר טוב: כי המדינה אמורה להיכנס לנעלי החברות והיא צריכה לדעת מה היא קולטת.
מאיר שטרית: החברה היא של המדינה, בכל מקרה.
מאיר שטרית: נניח שהפסידו, או הרוויחו---
קריאה: לא, הרוויחו, עדיין המדינה לא רוצה.
נועם בריימן: אני העורך דין ממשרד התשתיות שמלווה את כל התהליכים האלה.
מאיר שטרית: אז אני שואל, למה זה בעיה?
נועם בריימן: בעצם בסופו של דבר, גם כשאני קולט לצורך העניין אפילו הפסדים, אני עדיין צריך לדעת מה הכלה שאני מקבל ואיפה יש לי בעיות.
נועם בריימן: זה יותר מזה, זה גם ברמת התהליך.
נועם בריימן: למשל כשיש לחברות האלה התקשרויות---
מאיר שטרית: יש להם מאזנים, יש להם דוחות, יש להם תקציבים.
נועם בריימן: הכל יש, עדיין---
קריאה: הכל גלוי והכל פתוח, זו חברה ממשלתית, היא היתה בפיקוח הממשלה.
קריאה: למה לסבך דברים פשוטים?
נועם בריימן: הכל נכון.
נועם בריימן: אף אחד לא מסבך, בסך הכל מדובר בתהליך.
נועם בריימן: למשל, אם לחברה יש חוזים עם גורמים חיצוניים, צריך לסדר את כל ההסבות מול גורמי החוץ האלה.
מאיר שטרית: מאה אחוז, אתה אומר לו 'מיום זה אתה לא תחת משה, תחת שמעון'.
נועם בריימן: אבל צריך לדעת, יש שם כל מיני הוראות בכל אחד מההסכמים.
נועם בריימן: זו בדיוק עבודה שצריכה להתבצע, זה חלק מהעבודה תקרא לזה הביורוקרטית.
נועם בריימן: לא אמרנו שיש בעיה, אמרנו שזה תהליך שמתבצע, זה חלק מהתהליך של קליטת המערכות האלה.
נועם בריימן: כמו כשהמדינה מעבירה אליה כל מיני דברים, היא צריכה לדעת מה התנאים, מה הדברים, איך עושים את ההסבה ויש שם סדרה שלמה של מערכות.
מאיר שטרית: מתי זה ייגמר?
נועם בריימן: בוא נגיד ככה, עוד מעט מר יוסי בר טוב ימשיך, אנחנו לא חושבים שזה הנתיב הקריטי.
נועם בריימן: זה לא בנתיב הקריטי, הבדיקה הזו של החוזים.
נועם בריימן: התהליכים של הטכניקה של פירוק, סגירה, של החברה, את זה צריך לבדוק, אבל גם זה לא הנתיב הקריטי.
נועם בריימן: הנתיבים הקריטיים, עוד מעט מר יוסי בר טוב יגיד אותם, זה ל---
מאיר שטרית: אתם סוגרים את החברה?
מאיר שטרית: מה אתם עושים?
נועם בריימן: זאת בהחלט אחת האפשרויות, שהחברה בסופו של דבר תעבור הליך של סגירה.
נועם בריימן: אני מדבר רק על החברה לחקר ימים ואגמים, לא מדובר על המכון הגיאו פיזי.
מאיר שטרית: והם הופכים להיות עובדי מדינה.
נועם בריימן: העובדים יעברו ובעצם הנכסים וההתחייבויות יעברו והחברה במצב כזה תפורק ותיסגר.
נועם בריימן: זו בהחלט אחת האפשרויות שעל השולחן.
מאיר שטרית: אי אפשר לסגור את החברה ולהעביר את העובדים?
נועם בריימן: זה עובד ביחד.
נועם בריימן: הרי בסופו של דבר בשביל זה קודם כל צריך לוודא שבאמת העובדים נקלטים.
נועם בריימן: רוצים לגמור את זה ביחד.
מאיר שטרית: מן הסתם הם רוצים להיקלט, אני מניח.
נועם בריימן: אני מניח, אבל כמו שאמרו, היה פה תהליך, מר יוסי בר טוב תיאר פה קודם את התהליך ואת העובדה שבעצם הועברו חוזים והנושא הזה צריך להיסגר.
נועם בריימן: אם העובדים כולם יחתמו... אמרנו, כל עובד שרוצה היום, בתיאוריה יש---
מאיר שטרית: נגיד שהוא לא רוצה, שיילך הביתה.
מאיר שטרית: למה אתם לא חותכים עניין?
מאיר שטרית: תגידו 'עד יום שישי, מי שלא חותם, הולך הביתה'.
מאיר שטרית: זו דרך מאוד טובה לגמור עניין.
מאיר שטרית: יכול להיות בן אדם אחד שיעכב אתכם שנתיים וכל העובדים האחרים יישארו תקועים כי אתם לא גמרתם איתו.
נועם בריימן: אז מנסים.
מאיר שטרית: אתם קובעים לוח זמנים, אתם אומרים 'אדוני, עד יום מסוים, מי שחותם, נכנס, לא חותם, אתה בחוץ'.
מאיר שטרית: סוגרים את העסק.
נועם בריימן: זאת בהחלט אפשרות, מנסים בינתיים לעשות את זה בצורה יותר נינוחה, נקרא לזה.
נועם בריימן: יכול להיות שזה בסוף יגיע לשם.
קריאה: הנינוחות הזאת עולה הרבה מאוד כסף.
יוסי בר טוב: המשא ומתן כרגע מתנהל בין הממונה על השכר ובין ההסתדרות.
מאיר שטרית: אני מכיר את המשאים והמתנים האלה, זה לוקח שנתיים.
מאיר שטרית: עד שיושבים לפגישה לוקח שלושה-ארבעה שבועות.
יוסי בר טוב: יכול להיות שהמדינה ברגע מסוים תגיד 'אוקי, עכשיו מי שרוצה נכנס'.
מאיר שטרית: אם כל העובדים רוצים להיכנס, אז אין בעיה.
יוסי בר טוב: עובד שרוצה להיכנס, יש לו היום תקן.
מאיר שטרית: הוא יכול לחתום מחר בבוקר חוזה, אז מה הבעיה?
מאיר שטרית: יש כאלה שלא רוצים להיכנס?
קריאה: יש גם את ההיבט של חברה לתועלת הציבור.
נועם בריימן: זו לא הבעיה.
נועם בריימן: עובד שרוצה להיכנס, יש לו היום תקן.
מאיר שטרית: הוא יכול לחתום חוזה ולהיכנס.
יוסי בר טוב: אני מניח שלחלק מהעובדים יש תנאים מסוימים בתנאי ההעסקה שלהם, והממונה על השכר אולי מכיר את זה יותר ואולי ידבר בהמשך, שהם לא בדיוק פיט אחד לאחד בשירות המדינה, ולכן אני מניח שזו תהיה אחת הבעיות ולכן העובדים לא רצים מיידית.
קריאה: היו"ר מאיר שטרית: יש יתרונות וחסרונות.
קריאה: עובדי מדינה זה עבודה קבועה.
יוסי בר טוב: כרגע יש משא ומתן ואנחנו מנסים לדבוק במשא ומתן בצורה ברורה.
מאיר שטרית: המשא ומתן מתנהל אחת לכמה זמן?
מאיר שטרית: אני מכיר את הפרוצדורה ואת כל המסדרונות.
מאיר שטרית: כשהעברנו את מע"צ להיות חברה, הייתי במשרד התחבורה, אז ניהלנו משא ומתן יותר משנה.
מאיר שטרית: היינו צריכים לפטר כ-700 עובדים, זה הרבה יותר קשה, ולהשאיר רק 200 מתוך 1,000 העובדים שהיו.
מאיר שטרית: זה נסחב כמעט שנה.
מאיר שטרית: אתה יודע מתי נגמר המשא ומתן?
מאיר שטרית: ביום שראיתי שזה לא נגמר, והם סחבו זמן, הודעתי יום אחד שלכל עובדי מע"צ שבינתיים ישבו בבית אין יותר שעות נוספות, אין כלי רכב, כולם חזרה למחסן, אין כלום, יקבלו שכר נטו בסיס.
מאיר שטרית: תוך שבוע נגמר המשא ומתן.
ברק חרות: המצב פה הפוך.
ברק חרות: ממש הפוך.
ברק חרות: מי שלא הגיש את ה---
מאיר שטרית: חברים, אנחנו יושבים פה בשביל לנסות לברר מה הבעיות ואולי לנסות להתגבר עליהן.
מאיר שטרית: אני מכיר את הביורוקרטיה.
קריאה: האוצר לא הגיש שום דבר.
מאיר שטרית: הם אומרים שיש לכל עובד חוזה.
יוסי בר טוב: לכל עובד היום יש דירוג ודרגה שבו הוא אמור להיקלט.
יוסי בר טוב: האם זו תהיה המשכורת שלו בבואו לממשלה, כן או לא, זה הנושא של המשא ומתן.
מאיר שטרית: מה ההבדלים באמת?
יוסי בר טוב: ממזעריים ועד יותר גדולים.
ישראל זיידרמן: אני רוצה לענות לשאלה הזאת.
ישראל זיידרמן: אני מייצג את ההסתדרות הכללית החדשה בישיבה הזאת.
ישראל זיידרמן: אני יושב ראש איגוד סגל המחקר.
ישראל זיידרמן: אני מטפל במכונים שהוזכרו פה וגם שאר המכונים במדינה, שהם לא במערכת הביטחון.
ישראל זיידרמן: מר יוסי בר טוב הציג בפנינו את הנושא של המשא ומתן.
ישראל זיידרמן: אני רוצה לדווח על זה.