GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אני מכיר את הממשלה, תאמין לי, הנייר של הממשלה סובל הכל, וכבר הייתי בממשלות שהחליטו אלף החלטות, אם אין מישהו שלוקח את זה ליד ומפעיל את זה ורץ אחרי דבר דבר, לא יקרה כלום מזה.
מאיר שטרית: יש לך פה כר עצום.
מאיר שטרית: אם יש 30 מיליון שקל, אם באמת הממשלה התכוונה למה שכתוב פה ויש לה תקציב של 30 מיליון שקל, אין סיבה בעולם שלא יתנו את זה לך, אתה ראש הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי, לך, שתגיד 'אדוני, אני עכשיו נותן שוברים, מפרסם בכל המגזר הערבי, בכל העיתונים, תדעו לכם, ממשלת ישראל החליטה לטפל במגזר הערבי בתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: כל מי שרוצה הכשרה מקצועית בהיי טק, תפדאל, יבוא, נותנים לו שובר', קדימה הפועל, ונראה איך זה יעבוד.
מאיר שטרית: יכול להיות שיהיו רק אלף פונים, אז נראה את האלף האלה עובדים, אז יהיה לכם ניסיון, אחרי שנה אתה יכול להסיק מסקנות, להגיד, זה הצליח, זה לא הצליח, כמה מהם השתלבו בעבודה, כמה מהם לא השתלבו בעבודה.
מאיר שטרית: אם תמשיכו לחפש כל מיני תכניות, לא יקרה כלום בעניין הזה.
מג'יד מסאלחה: ה-30 מיליון שקל הם קודם כל לכל ההכשרה המקצועית, בסדר?
מאיר שטרית: לא, כתוב פה היי טק.
מג'יד מסאלחה: לא, אז זה לא נכון.
מאיר שטרית: זה מה שכתוב לי בדוח המחקר.
מג'יד מסאלחה: ה-30 מיליון שקל הם להכשרה מקצועית בכלל, הם לא להיי טק.
מאיר שטרית: נניח, גם זה טוב.
מג'יד מסאלחה: עכשיו, מה המנגנונים הקיימים היום?
מג'יד מסאלחה: איך אתה מממש הכשרה מקצועית?
מאיר שטרית: אני הולך לבית ספר פרטי ומשלם להם בשובר.
מג'יד מסאלחה: או דרך האגף להכשרה מקצועית.
יוסי כותן: ---שירות התעסוקה ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
יוסי כותן: אז זו קריאה יכולה לצאת מפה.
מאיר שטרית: מג'יד, תרשה לי לספר לך משהו.
מאיר שטרית: בחיפה, לפני כמה שנים, עשו הכשרה מקצועית לרתכים, אנשים שיכלו ללמוד כמה חודשים ולקבל תוך כדי הלימודים משכורת כלשהי והכשירו את הקורס, יותר מחצי שנה לימודים, 70 איש למדו להיות רתכים.
מאיר שטרית: מספנות ישראל היו צריכים איזה 30 רתכים, מאיפה הם קיבלו את הרתכים?
מאיר שטרית: מחוץ לארץ, עובדים זרים.
מאיר שטרית: אף אחד מהרתכים שלמד בחיפה לא השתלב בכלל בעבודה במספנות ישראל.
מאיר שטרית: כי בכלל אין קשר בין הכשרה מקצועית לבין מקומות העבודה.
מאיר שטרית: אין שום קשר, זה לא עובד.
מאיר שטרית: מכשירים אנשים סתם בשביל לעבור חצי שנה ולהמשיך לקבל איזה משכורת, זה להעביר את הזמן.
מאיר שטרית: אם ההכשרה המקצועית עובדת כמו שצריך, הדרך הכי טובה זה לעשות באמת שוברים.
מאיר שטרית: להגיד 'אדוני, אתה רוצה לעבוד?
מאיר שטרית: אתה הולך למקום העבודה.
מאיר שטרית: אני רוצה ממך רק דבר אחד, אדוני, כשהוא גומר ללמוד, תשלב אותו, הנה, אני משלם את ההכשרה שלו'.
מאיר שטרית: אז תראה איך זה יעבוד.
מג'יד מסאלחה: עוד פעם, ה-30 מיליון שקל האלה, זה גם אמור להיות ממומש במסגרת האגף להכשרה מקצועית.
מאיר שטרית: 30 מיליון שקל הולכים לאגף להכשרה מקצועית?
מג'יד מסאלחה: לא הכל.
מג'יד מסאלחה: המימוש של ה-30 מיליון שקל אמור להיות קודם כל בעזרת האגף להכשרה מקצועית.
מג'יד מסאלחה: אנחנו מודעים לחלק מהחסמים שקיימים היום באגף להכשרה מקצועית.
מג'יד מסאלחה: אחד הדברים שאנחנו עושים זה פשוט להרחיב את הקורסים שעושים באגף להכשרה מקצועית ולהתאים אותם לדרישה שקיימת היום בשוק.
מג'יד מסאלחה: זה אחד.
מג'יד מסאלחה: שתיים, במסגרת מרכזי ההכוון התעסוקתי אנחנו הולכים להציע שם שוברי תעסוקה שמותאמים לדרישות של השוק שבין היתר גם צופן ועמותות דומות לצופן יכולות לגשת ולממש את השוברים האלה.
מאיר שטרית: זה יקרה השנה?
מאיר שטרית: תקציב 2010.
מג'יד מסאלחה: אנחנו---
סמדר נהב: כנראה שלא.
מאיר שטרית: לא, אני רוצה שמר מסאלחה יענה לי, הוא ממונה על הרשות.
מג'יד מסאלחה: אני לא ממונה על הרשות, דרך אגב, אני ראש תחום ברשות.
מאיר שטרית: אתה לא אחראי הרשות?
מג'יד מסאלחה: איימן סייף הוא ראש הרשות.
מאיר שטרית: יפה, אז שאיימן יבוא ויגיד לנו מה הוא עושה.
יוסי כותן: אני יכול להגיד, כי אנחנו משתפים פעולה---
מאיר שטרית: נו, מה הוא עושה?
יוסי כותן: ויש תמיכה מאוד חזקה של הרשות, גם מורלית ועכשיו גם, לאור התקציבים, היא מתחילה להיות תקציבית, הנושא של הוואוצ'רים שאתה מעלה זה כנראה יותר מדי מסובך, עד שהוא יהפוך להיות מעשי, בינתיים הרשות עומדת לתמוך, למשל בקורס הקרוב של צופן, לממן חלק מתוך הקורס.
מאיר שטרית: מה עם ה-10 מיליון שקל להקמת חממות עסקיות?
מאיר שטרית: מה עם זה?
חנא סוייד: התקציב הזה של 10 מיליון הוא לשנה אחת או לשלוש שנים?
מאיר שטרית: שנת 2010, השנה.
מג'יד מסאלחה: כל התקציב שנרשם במחקר הוא לחמש שנים.
מאיר שטרית: הוא לשנה.
חנא סוייד: לא, הוא לחמש שנים.
מאיר שטרית: 10 מיליון זה לחמש שנים?
מאיר שטרית: ותקצבו אותו בשנת 2010?
חנא סוייד: לא, הוא לא מתוקצב.
חנא סוייד: זה דיו.
מאיר שטרית: יש פה נציג האוצר?
מאיר שטרית: בבקשה, אולי תעדכן אותנו, מה מתוקצב מתוך הכסף הזה בתקציב שנת 2010, מכל הכספים האלה, 778.5 מיליון?
אלון נשר: ספציפית לגבי ההחלטה האחרונה שהתקבלה במרץ, זה לא תחום הפעילות שלי ולכן לצערי אני לא יכול להגיד לכם בדיוק מה התקדם שם.
אלון נשר: אני יכול לחזור לוועדה עם תשובות במידה ו---
מאיר שטרית: אני יכול לקבל מאגף התקציבים בכתב לוועדה תשובה מה מתוך התקציב הזה מתוקצב לשנת 2010?
מאיר שטרית: מתוך 778.5?
אלון נשר: כן.
חנא סוייד: בכלל, או רק לתחום ההיי טק?
מאיר שטרית: לנושא הזה.
מאיר שטרית: מה מתוך הכסף הזה מתוקצב לשנת 2010.
אברהם מיכאלי: ומה בוצע כבר.
חנא סוייד: מה בוצע?
חנא סוייד: כלום לא בוצע.
אברהם מיכאלי: אם לא מתוקצב, אז לא בוצע, אבל אם מתוקצב ולא בוצע, זה גם גרוע.
מאיר שטרית: לכן שאלתי, חברים, חבר הכנסת מיכאלי, תאמין לי, את השאלות הנכונות אני יודע לשאול.
מאיר שטרית: אני ביקשתי לדעת רק מה מתוקצב לשנת 2010, זה הכל.
מאיר שטרית: לא מה בוצע, לא כלום, רק מה מתוקצב.
חנא סוייד: נדמה לי שאתה יודע את התשובה גם.
מאיר שטרית: לא, אני לא יודע.
מאיר שטרית: יכול להיות שתוקצב ולא מבוצע.
מאיר שטרית: גם את זה ראיתי בחיי, חבר הכנסת סוייד.
סאמי סעדי: יש הרבה תקציבים שמתוקצבים ולא מנוצלים, לפעמים נגמרת שנת התקציב ולא מנצלים את התקציב.
מאיר שטרית: בבקשה, מר מג'יד מסאלחה.
מג'יד מסאלחה: עוד פעם, התכנית שאנחנו מדברים עליה היא לחמש שנים, היא נגמרת ב-2014.
מג'יד מסאלחה: זה לגבי התכנית.
מג'יד מסאלחה: אנחנו גם עושים עכשיו פרויקט עם שירות התעסוקה, שוברי תעסוקה.
מג'יד מסאלחה: הרעיון זה לתת שוברים לדורש עבודה שבסופו של דבר הכסף הזה מגיע למעסיק.
מג'יד מסאלחה: השוברים מיועדים---
מאיר שטרית: אפשר לסגור את שירות התעסוקה, לשים שני פקידים בכל מקום, לתת להם שוברים וגמרת.
מאיר שטרית: לא צריך שירות תעסוקה.
מאיר שטרית: כל אחד ימצא לבד את הדרך, תאמין לי, חבל על הכסף לאגף תקציבים.
מאיר שטרית: אפרופו רפורמות וחוק ההסדרים, זה חיסכון כולל, תסגרו את העסק.
מג'יד מסאלחה: המטרה של השוברים זה שילוב בני מיעוטים בשוק הפרטי בתחומי המדעים, כלכלה, חשבונאות ו---
מאיר שטרית: יש בעיה למצוא עבודה בחשבונאות, רואי חשבון?
מג'יד מסאלחה: עובדה, יש דורשי עבודה, יש מובטלים.
מאיר שטרית: אגב, במשרד הפנים אני העסקתי עשרות רבות של רואי חשבון.
סאמי סעיד: אני רואה חשבון במקצועי, הבעיה שלי לא למצוא עבודה, אלא עבודה שתהיה מתאימה.
סאמי סעיד: אנחנו כרואי חשבון, כשחוזרים לכפרים, אין מפעלים, אין חברות גדולות שנעבוד בהן.
סאמי סעיד: אנחנו עובדים, אבל בתת תעסוקה, לא בתעסוקה ההולמת ממש את הכישורים.
מאיר שטרית: במשרד הפנים העסקתי עשרות רואי חשבון כמבקרים ברשויות המקומיות.
חנא סוייד: אז כשפותרים את הבעיה של היי טק, אז יהיו סטרט אפים ותהיה לכם עבודה.
חנא סוייד: אני רוצה להציע דברים.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, פה עלו הרבה דברים מעניינים, הצעות מעניינות, אבל דווקא למדתי להיות מינימליסט בציפיות.
חנא סוייד: אני רוצה כאן להקריא חמש הצעות ואני אקריא אותן מהכבד אל הקל, כאשר הכוונה שלי והציפייה שלי שאנחנו נשיג את הקל ביותר שאני אזכיר.
חנא סוייד: אני אתחיל מהכבד: עידוד הקמת מרכזי מחקר ופיתוח בתחומי ההיי טק ביישובים ערביים.
חנא סוייד: עידוד ממשלתי כמובן, דוגמה הוזכר כאן העניין של עידוד הממשלה למפעלי אינטל ומפעלים אחרים.
חנא סוייד: עידוד השקעה בסטרט אפים בתחום ההיי טק.
חנא סוייד: הרבה פעמים סטרט אפ לא צריך לא מבנים ולא כלום, צריך קצת סיד מאנייי ואז אפשר לקבל סטרט אפ טוב שעובד.
חנא סוייד: מתן מענקי עידוד למפעלים קיימים, לעידוד קליטת עובדים ערבים.
חנא סוייד: המודל הזה קיים בהרבה תעשיות אחרות, ואני חושב שמן הראוי גם לשוק הפרטי, לחברות הפרטיות, לתת להן עידוד, 'תקבלו לעבודה איש היי טק ערבי, תקבלו כך וכך', מאטצ'ינג שמקובל בהרבה תעשיות.
חנא סוייד: כינון מסגרת במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, או במסגרות אחרות.
חנא סוייד: אני חושב שהתעשייה, המסחר והתעסוקה הוא הכתובת הנכונה, אבל כינון מסגרת שתעסוק בעניין של איתור, הכשרה והשמה של בעלי מקצוע בתחום ההיי טק.
חנא סוייד: זה יכול לכלול גם עידוד סטודנטים ללמוד מקצועות היי טק, ואני צריך לציין כאן שאין נושא היי טק, לא לומדים היי טק באוניברסיטה.
חנא סוייד: באוניברסיטה הכי מתאים להיי טק זה מדעי המחשב, אולי הנדסת חשמל, הנדסת מכונות, אבל אפשר למנות עוד הרבה מקצועות אקדמאים אחרים שמתחברים להיי טק, כמו מתמטיקה וכמו פיזיקה וכימיה ועוד הרבה דברים אחרים, אז צריך לראות את העניין במכלול.
חנא סוייד: הדבר האחרון שאני רוצה להציע, ואם נשיג אותו מהדיון הזה, אני אחשוב שהצלחנו הרבה, זה תמיכה בארגונים או מסגרות קיימות, לאיתור והכשרת אקדמאים והשמתם בתעשיית ההיי טק.
חנא סוייד: זה כמו להגיש תמיכה בצופן, ביוזמות קרן אברהם, בארגוני חברה אזרחית שעוסקים בדבר הזה.
חנא סוייד: למצוא אותם אנשים המוכשרים, אקדמאים, לא בדיוק מתאימים להיי טק, מורה במקצוע מתמטיקה, שאפשר להכשיר אותו לעבוד בהיי טק.
חנא סוייד: מחוסר בררה הוא עובד כמורה לחשבון בבית ספר יסודי ויש לו בי איי במתמטיקה.
חנא סוייד: בסקר הוא 80%, הוא מועסק, אבל הוא מועסק בתת תעסוקה.
חנא סוייד: לכן אני חושב שאם נשיג תמיכה במסגרות קיימות ואם תהיה המלצה ואם יהיה follow up לזה, אני אחשיב את זה כהצלחה של הדיון הזה.
מאיר שטרית: תודה רבה לחבר הכנסת סוייד.
מאיר שטרית: אני מבקש לסכם את הדיון ואת הישיבה ואני רוצה להקריא את הסיכום: הוועדה קובעת בצער כי יוצאי המגזר הערבי אינם משולבים ברמה הנדרשת בתעשיית ההיי-טק והוועדה קוראת לממשלה לפעול על מנת להביא לשילובם של יוצאי המגזר הערבי ובני המגזר הערבי בתעשיית ההיי-טק.
מאיר שטרית: כדי לעשות זאת, ממליצה הוועדה לממשלה: לבצע את החלטת הממשלה שהתקבלה במרץ 2010 על תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים, החלטה 1539.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לבצע את החלטותיה בתחום זה, דבר שיכול לסייע מאוד לקליטת המגזר הערבי בתחום ההיי-טק.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לעודד הקמת מרכזי פיתוח ומחקר בישובים ערביים.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לעודד סטארט-אפים במגזר הערבי על ידי מענקים מתאימים לעניין.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לכונן מסגרת, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אשר תפעל כדי לאתר, להכשיר ולשלב את בני המגזר הערבי בתעשיית ההיי-טק.
מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לתמוך במסגרות הקיימות היום, שפועלות בכיוון זה.
מאיר שטרית: אני מבקש להודיע שהוועדה תקיים ישיבה נוספת אליה יוזמן השר המופקד על ענייני מיעוטים, השר אבישי ברוורמן, ממנו נשמע דיווח על המעשים בתחום, לנוכח אחריותו של השר על המגזר הזה, על בסיס החלטת הממשלה מחודש מרץ 2010.
מאיר שטרית: אנחנו נקיים ישיבה לאחר הפגרה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, מכיוון שאני יושב בוועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא של המגזר הערבי, אני אבקש שם שנקיים דיון נוסף, במסגרת ועדת החקירה, כי שם יש לנו אולי יותר כלים---
מאיר שטרית: אדרבא, תבואו.
מאיר שטרית: אולי באותו ישיבה נשלב את הדברים, את השר אבישי ברוורמן, וגם אני מבקש להזמין את מר איימן סייף.
דרור ונדרמן: כבוד היושב ראש, אני ראש המטה של השר לענייני מיעוטים.
מאיר שטרית: מר איימן סייף הוא עובד של השר ברוורמן?
דרור ונדרמן: זו רשות סטטוטורית, אבל מדווחת לשר.
מאיר שטרית: מאה אחוז, לכן ביקשתי להזמין את שניהם, גם את השר וגם את מר סייף, כדי לשמוע מהם באמת מה עושים בתחום הזה.
מאיר שטרית: יש מספיק זמן עד אחרי הפגרה, ואני קורא לכם להפתיע אותנו, תגידו לנו שעד אחרי הפגרה קם מרכז שמחלק וואוצ'רים ופרסום במגזר הערבי, ואני אגיד 'מי שבירך', כל הכבוד, זו דרך לבצע את העניין.
מאיר שטרית: אני מודה לכל החברים שהשתתפו בדיון ואני מקווה לראות תוצאות.
מאיר שטרית: חבר הכנסת סוייד, לי יש ציפיות גבוהות ממה שלך יש ואני אעקוב אחר ההתפתחות בעניין זה.
מאיר שטרית: ברשותכם אני פותח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני זימנתי את הישיבה היום על בסיס מכתב שקיבלתי ממנו עולה כאילו דבר לא קרה מאז הישיבה האחרונה.
מאיר שטרית: אני מבקש לדעת האם מישהו יכול להציג איפה עומד העניין ולאחר מכן נראה מה ניתן לעשות.
ברק חרות: אני ברק חרות, המנהל הכללי של החברה לחקר ימים ואגמים לישראל, אני מודה ליושב הראש שאכן כפי שהבטיח בישיבה הקודמת הוא עוקב אחרי העניין ואנחנו מקיימים ישיבת המשך.
ברק חרות: אני אציג את תמונת המצב בשני היבטים – ההיבט התקציבי שמדובר על תקציב 2010 מתקצוב ביניים ועד לביצוע ארגון מחדש, ולגבי ארגון מחדש על פי החלטת הממשלה 183.
ברק חרות: לגבי התקציב, בתקציב המדינה מתוקצב השתתפות של תקציב חקר ימים ואגמים בשני משרדי ממשלה – משרד החקלאות ומשרד התשתיות הלאומיות.
ברק חרות: ממשרד החקלאות עד היום לא קיבלנו תקציב, אין לנו חוזה, יותר מחצי שנה מתחילת שנת 2010.
ברק חרות: התקציב ממשרד החקלאות אמור לכסות כשמונים אחוזים מפעילות היחידה באילת ואנחנו למעשה על פי תהום כבר הרבה זמן.
ברק חרות: זה פוגע במחקרים של כל החברה ואני חושב שמדובר בתקדים שלא היה אי פעם בארבעים ושלוש שנות קיום החברה.
מאיר שטרית: באיזה נימוק לא העבירו את התקציב?
ברק חרות: זו שאלה שמשרד החקלאות אמור לענות עליה.
יוסי ישי: אני יוסי ישי, המנהל הכללי של משרד החקלאות.
יוסי ישי: התקציב קיים וזמין וניתן לביצוע מיידי, יש לנו בעיה משפטית שאנחנו צריכים לקבל פטור ממכרז.
יוסי ישי: אנחנו לוחצים על זה ברמות האפשריות.
יוסי ישי: מאינפורמציה שקיבלתי עכשיו, הדיון אמור להיות ביום רביעי.
מאיר שטרית: החשב הכללי צריך לתת פטור.
יצחק שפיגל: למרות שלחצנו והסברנו שהיה הליך דומה שנעשה במשרד התשתיות, עדיין נאמר לנו שעל אותה וועדה שנותנת את הפטור יש לחץ כבד מאוד והם לא יכולים להכניס אותנו לדיון בשלב זה.
יצחק שפיגל: הם מקווים שתוך שבוע הדברים הסתדרו.
יצחק שפיגל: במידה ותוך חודש אותה וועדה לא דנה בזה, אנחנו רשאים אוטומטית להעביר את זה הלאה, והחוזה מוכן מבחינתו.
מאיר שטרית: אני אתקשר לחשב הכללי, מר שוקי אורן.
מאיר שטרית: על פי שיחת טלפון שניהלתי עם החשב הכללי, הם אומרים שזה לא סביר שזה תקוע בוועדה כל כך הרבה זמן.
מאיר שטרית: ביקשתי שיבדקו את העניין.
ברק חרות: לגבי משרד התשתיות, היה לנו הסכם עד יוני 2010 שהתגבש במאי, כרגע אנחנו ממתינים להסדרת המשך התקצוב.
ברק חרות: למעשה, כרגע אנחנו ללא חוזה וללא הסדרת התקציב גם ממשרד התשתיות.
מאיר שטרית: עם מי נחתם ההסכם?
מאיר מרקוביץ: עם המינהל המחקר למדעי האדמה והים.
מאיר מרקוביץ: וועדת המכרזים נתכנסה ביום ראשון האחרון של החצי השני ונדווח על זה בהמשך.
מאיר מרקוביץ: המצב מהבחינה הזו בסדר.
ברק חרות: אני רוצה לציין שההסדר צריך לעבור את אותה "וידה דלורוזה" עם החשב הכללי.
מאיר מרקוביץ: עכשיו כבר יש לנו ניסיון.
ברק חרות: אני מקווה מאוד שהניסיון לא יהיה כפי שהיה בחצי הראשון, כי המשמעות היא שנקבל את הכסף בנובמבר או בדצמבר 2010.
מאיר מרקוביץ: התהליך התחיל הרבה יותר מוקדם.
מאיר מרקוביץ: אני יכול לדווח שביום ראשון הייתה וועדה מכרזים לגבי הכסף של המחצית השנייה, אז זה לא המצב של השבעה עשר במאי היום בו התקיימה וועדה בה דיווחנו שעוד לא סודר החצי השני.
מאיר שטרית: מה למעשה התפקיד של וועדת המכרזים?
מאיר מרקוביץ: לאשר את העברת הכסף.
מאיר מרקוביץ: ועדת המכרזים עברה ועוד מעט יגיע החשב הכללי וידווח על ההתקדמות.
יוסי ישי: אותו מהלך היה צריך להתקדם גם אצלנו, במשרד החקלאות, ובאותה אבחה היו צריכים להחליט על שני המשרדים אבל החליטו להחליט על כל משרד בנפרד.
ברק חרות: אני רוצה בכל זאת להבהיר.
ברק חרות: מוצג כאן המהלך המשרדי, אבל בסופו של דבר זה צריך לעבור לחשב הכללי למתן פטור ממכרז.
מאיר שטרית: גם במשרד התשתיות?
ברק חרות: כן, גם במשרד התשתיות.
מאיר שטרית: ויש פניה לחשב הכללי גם בעניין של משרד התשתיות?
יוסף בר טוב: יש לנו בעיה.
משה בוצר: אני משה בוצר מאגף התקציבים במשרד האוצר.
משה בוצר: החלק השני של 2010 עדיין לא עבר, הייתה לנו בעיה של עדכון מספרים וגם שני הרפרנטים יצאו גם למילואים.
משה בוצר: בשבוע הבא יהיה על הנושא דיון בוועדת הכספים ויועבר התקציב.
משה בוצר: ואז באמת ניתן לפנות לחשב הכללי.
מאיר שטרית: זה נראה לך נורמאלי ההתנהלות הזו של הממשלה?
מאיר שטרית: אני מצטער שעוד לא יצא לנו להיפגש מאז שהתחלת לעבוד באגף התקציבים, אבל אני שואל האם ההתנהלות הזו בסדר?
מאיר שטרית: חברות ממשלתיות שמרשתות את הממשלה, למה צריך את כל הבלגן הזה?
מאיר שטרית: למה החשב הכללי לא נותן מראש פטור לכולם אוטומטית?
משה בוצר: אני לא יכול להגיד, אבל אני יכול להגיד למה אנחנו פעלנו כפי שפעלנו.
משה בוצר: הייתה לנו אמונה שעד אמצע 2010 המהלך יגיע לסיום.
מאיר שטרית: גם לי הייתה אמונה כזו, ובקצב הזה זה לא ייגמר גם בשנת 2011.
מאיר שטרית: אני יודע שאם אגף התקציבים מעוניין הוא יכול להפעיל לחץ על כל הצדדים לקידום המהלך.
מאיר שטרית: אני מצטער לומר, זה פשוט לא עובד.
מאיר שטרית: נתקלתי בהרבה נסיבות בהן משרדי ממשלה נלחמים אחד בשני בשיניים כאילו מדובר בשתי מדינות אחרות לגמרי, וכשיושבים ביחד ומישהו מנהל מלמעלה בתוך שעתיים ניתן לסיים את העניין.
מאיר שטרית: אחת הדוגמאות לכך היא הסיפור של הרכבת.
מאיר שטרית: הייתי ממונה על התשתיות בשנת 2003 ו-2004, הסתבר לי שהרכבת לא עובדת, ואמרו לי שאין הסדר קרקעות בין המשרדים השונים.
מאיר שטרית: אמרתי – נזמן ישיבה ונגמור את העניין.
מאיר שטרית: הזמנתי ישיבה שנמשכה ארבע שעות, ואכן פתרנו את העניין תוך ארבע שעות ופרויקט הרכבת יצא לדרך.
מאיר שטרית: עד אז, במשך שנה לא נעשה דבר כי לא היו ישיבות משותפות.
מאיר שטרית: צריך באוצר שיהיה מישהו מארגן שיכנס את כולם וייתן משימות לסיים את העניין.
מאיר שטרית: כואב לי הלב לראות שאנשים טובים נופלים באמצע הדרך בגלל בירוקרטיה ממשלתית שאפשר לפתור אותה בינינו.
מאיר שטרית: כל המעורבים הם גופים ממשלתיים – משרד החקלאות, משרד התשתיות, החברה לחקר האגמים, הגוף באילת, הכול גופים ממשלתיים.
מאיר שטרית: זה לא הגיוני שיש כזו דרך ייסורים שצריך לעבור עד שמקבלים תקציב מאושר על ידי המדינה.
מאיר שטרית: לכן אני מבקש, תנסו ללוות את העניין שיגיע לכלל סיום.
מאיר שטרית: כל עוד לא עושים חיתוך סופי ומאלצים את הצדדים לחתום על מה שצריך – זה לא ייגמר.
מאיר שטרית: זה ייתקע באגף השכר ובנציבות, בתקנים ובאישור משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה – זה יכול להיסחב שנים אם לא תתערבו.
מאיר שטרית: לאגף התקציבים יש כוח גדול מאוד להשפיע.
ברק חרות: אני כבר רואה מה הולך להיות עם התקציב כיוון שהסיפור הוא אותו סיפור כמו מתחילת השנה.
ברק חרות: אולי אפשר לקרוא לשני המנהלים הכלליים של שני המשרדים שישבו יחד עם החשב הכללי ויפתרו את זה.
יוסי ישי: הבעיה היא באמת החסם הטכני של פטור ממכרז.
ברק חרות: הרי זה אבסורד שהתקציב הזה קיים בתקציב המדינה ויושב.
ברק חרות: העסק הזה ממש פוגע בבשר החי של המחקרים והפעילות.
ברק חרות: אני שכחתי לבקש ממזכירות הוועדה אולי לזמן את "החברה קדישא", מכיוון שההסכמים יצטרכו להיות איתם.
ברק חרות: אנחנו בצורה כזו לא יכולים לפעול.
ברק חרות: זה בלתי סביר שיחידה ששמונים אחוזים מהתקציב שלה צריכים להגיע ממשרד החקלאות לא מקבלת שקל עוד בחודש יולי.
ברק חרות: אנחנו חיים על הלוואות ועל פגיעה בפעילות אחרת, חיים על זה שהיינו צריכים לנצל מה שמופיע בתקציב.
מאיר שטרית: אז אולי אתם צריכים לעצור את העבודה ולדרוש מבית הדין לעבודה שישלמו לכם שכר.
מאיר שטרית: סליחה שאני עובר לצד של ההסתדרות, אבל אולי זו הבעיה.
ברק חרות: הפגיעה היא פשוט פגיעה בלתי הפיכה.
מאיר שטרית: אז אדרבא, יכול להיות שאם הייתם עושים את זה מזמן זה היה נפתר יותר מהר.
מאיר שטרית: אין שום סיבה שתהיה בירוקרטיה כזו, אותי זה מעצבן באופן אישי ואני ניסיתי לצמצם את זה במשרדים שהייתי אחראי עליהם.
מאיר שטרית: אין שום סיבה הגיונית לכך.
מאיר שטרית: אני מציע למנהל הכללי להילחם, לשבת במשרדים ולא לצאת משם עד שתיפתר הבעיה – לפעמים אין ברירה.
מאיר שטרית: איך עד היום עבר הכסף?
ברק חרות: בשנתיים הקודמות זה היה בהגדלת הון מניות, וקודם לכן פטור ממכרז בדיון באותה צורה, רק ששינו קצת את ההליך.
מאיר שטרית: כל שנה משרד החקלאות קיבלו פטור חדש?
יוסי ישי: לא, אנחנו חדשים.
מאיר שטרית: אז משרד התשתיות?
יוסף בר טוב: נכון, משרד התשתיות כל שנה קיבל פטור החל מ-2005.
יוסף בר טוב: לפני זה היו כל מיני פטנטים.
מאיר שטרית: כלומר מתחילת הדרך זה היה ככה, זה התחיל ברגל שמאל?
יוסף בר טוב: לא.
ברק חרות: בסופו של דבר זה היה בהליך פטור, גם קודם לכן.
ברק חרות: יכול להיות שבשנים הראשונות להקמת החברה זה קצת אחרת כי כל המדינה פעלה קצת אחרת.
ברק חרות: בכל מקרה, לפני ההליך של הגדלת הון מניות זה היה בהליך פטור ממכרז וכך זה היה.
יוסי ישי: הנושא אמור להיפטר בעתיד, ברגע שהחברה תהפוך ליחידה אורגנית במרכז המחקר.
יוסי ישי: כל הבעיה היא שהיא כרגע בתפר, היא עדיין שם ולא פורקה והדבר נמשך.
ברק חרות: אבל בסופו של דבר זה גם קיים בחוק.
ברק חרות: הממשלה נותנת פטור ממכרז לחברה ממשלתית שלצורך המטרה הזו הוקמה, כך שהכול סיפור בירוקראטי שניתן היה לפתור אותו.
מאיר שטרית: מי השר האחראי על החברה היום?
מאיר שטרית: שר החקלאות?
יוסי ישי: הוא אמור להיות אחראי, כשיסתיים התהליך ויפתרו שני החסמים הנוספים שעוד לא דיברנו עליהם.
מאיר שטרית: על פי ההבדל החדש, האחראי יהיה שר התשתיות, כשהיום זה שר החקלאות?
מאיר מרקוביץ: לא, החברה לחקר ימים ואגמים לישראל תתפרק לשני חלקים, חלק עיקרי עובר למינהל המחקר למדעי האדמה והים במשרד התשתיות הלאומיות, וכשליש או פחות יעברו למשרד החקלאות.
ישראל זיידרמן: זה עתידי, היום האחראי הוא משרד התשתיות, מדובר בחברה ממשלתית של המשרד.
ברק חרות: עד עכשיו עסקנו בתקציב, ואני רוצה לעבור ולדבר על הארגון מחדש.
ברק חרות: לפני שנה וחצי התקבלה החלטת ממשלה שיש בתוכה תקציב ותכנים והליך איך למעשה ליישם את הארגון מחדש.
ברק חרות: לא רק שהייתה החלטת ממשלה כזו אלא שהכסף גם היה בתקציב 2010.
ברק חרות: המשרדים מופיעים בהחלטת הממשלה ופועלים ליישומה – לא אומר שאין רצון מצד כלל הגורמים ליישם אותה, אבל בסופו של דבר נתקלים בבעיות בירוקרטיות ובעיות ניהוליות, בעיות של מנהיגות מצד גורמי הממשלה שלא קידמו את הנושאים בקצב הרצוי.
ברק חרות: אנחנו כיום בכל ההיבטים השונים ללא שום החלטה קונקרטית לטובת היישום – אין הסכם עם העובדים, נושא מעמד העובדים נתון למשא ומתן.
מאיר שטרית: אין שום התקדמות בנושא מאז הישיבה שקיימנו בשבעה עשר במאי?
מאיר מרקוביץ: אני אדווח אחרי זה מה נעשה בעניין מהשבעה עשר במאי.
ברק חרות: אני מבקש לתאר את תמונת המצב ואני לא נכנס לפרטים הקטנים.
ברק חרות: אין הסכם עם העובדים, אין הסכמים למרות שעובדים על העניין בין הממשלה לבין החברה להיכנס לנעלי החברה ולקלוט את ההתחייבויות והנכסים של החברה, אין מתווה ברור וכתוב.
ברק חרות: יש רעיון חדש שצץ בישיבה האחרונה שהייתה אצל המנהל הכללי של משרד התשתיות בתשיעי ביוני שבו הכניסה להליך הפירוק תהיה באמצעות האסיפה הכללית ולא באמצעות הדירקטוריון.
מאיר שטרית: זה אני הצעתי בישיבה ההיא.
ברק חרות: אז זה הרעיון והבוקר רונית בן-אדיבה-יוניאן מרשות החברות אמרה לי שמחכה לי מכתב כדי להציג את  בפני הדירקטוריון, ואני מניח שהפיתרון נראה לי סביר, אלא אם לא יבוא בד בבד עם ההסכמים.
מאיר שטרית: יש פה מישהו מרשות החברות?
מאיר שטרית: הצעתי את ההצעה בישיבה הקודמת.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: כן, אני מרשות החברות.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: אנחנו קלענו לדעת גדולים וגם אנחנו חשבנו על כך, ביקשנו מהדירקטוריון שיכנס אסיפה כללית על מנת שהאסיפה הכללית תיטול את סמכויות הדירקטוריון, תקבל הצהרת כושר פירעון ונחליט על פירוק החברה.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: כלומר, הכול יהיה באותה אסיפה.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: צריך קודם לקבל את ייפויי הכוח מהשרים ולכנס את האסיפה.
יוסי ישי: מדובר פה בסיפור של הביצה והתרנגולת.
יוסי ישי: איך אפשר להכריז על כושר פירעון כאשר התקציב לא עבר?
רונית בן-אדיבה-יוניאן: ברק חרות הציג את זה ששום דבר לא זז –
ברק חרות: לא, אני אמרתי שפועלים בנושא אבל הקצב הוא איטי.
ברק חרות: שנה וחצי מאז החלטת הממשלה זה לא זמן מתאים ולא זמן נכון, הממשלה עצמה הציגה פעמיים תאריכים ליישום הארגון מחדש ודחתה אותם.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: לא נריב בגין מה יש דחיות, החדשות הן טובות.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: ביקשנו מהדירקטוריון לכנס אסיפה כללית על מנת שזו תיטול את סמכויותיו כמו שאמרתי, ומבחינתנו נקרא לזה יריית הפתיחה של הליך הפירוק.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: כמובן שנצטרך עוד להשלים את ההסכמים עם העובדים, שזה עדיין לא סגור, ואת כל הנושא של ההסכמים בין הממשלה לבין החברות.
מאיר שטרית: נעשתה איזה שהיא ישיבה בין ההסתדרות לממשלה?
רונית בן-אדיבה-יוניאן: כן, אולי הממונה על השכר ידווח על זה.
ניר רייס: אני ניר רייס, סגן הממונה על השכר.
ניר רייס: היו ישיבות בנושא, יש טיוטות הסכמים עם ההסתדרות ויש לנו עוד ישיבה בתחילת שבוע הבא.
ניר רייס: אנחנו בשלים או להגיע להחלטה בשבוע הבא או שנעלה את הדברים להכרעות בדרגים שצריכים להכריע.
מאיר שטרית: הצטרף אלינו לדיון המנהל הכללי של משרד התשתיות, מר שאול צמח שהוא גם בוגר אגף התקציבים, אגף שבדיוק דיברתי על כמה שאני לא מאמין שכך מתנהלים.
מאיר שטרית: איך ייתכן שלוקח שנה וחצי לארגן סידור של שתי חברות ממשלתיות שיקבלו תקציב ממשרדי הממשלה פעם אחת.
מאיר שטרית: מדובר בברדק.
מאיר שטרית: יש לכנס את שני המנהלים הכללים לשבת בשולחן אחד ולהגיע להחלטות.
מאיר שטרית: זה נשמע לי מצב בלתי סביר.
מאיר שטרית: זו הישיבה השנייה שאני מקיים, לפני חודשיים קיוויתי שאוטוטו מסתיימים הדברים אבל לא כך.
מאיר שטרית: עדיין החברה לא קיבלה גרוש מתקציב משרד החקלאות מתחילת 2010 והחצי השני של שנת 2010 ממשרד התשתיות עוד לא הוסדר.
ברק חרות: לגבי החצי השני, אם הוא יוסדר כמו שהוסדר החצי הראשון, נקבל אותו רק בחודש דצמבר.
מאיר מרקוביץ: טוב לא באנו לדווח מה יהיה בעתיד אלא מה נעשה עד עכשיו.
מאיר שטרית: בכל מקרה, רשות החברות הממשלתיות הודיעה כי החליטו בכל מקרה ללכת על פירוק החברה באמצעות כינוס אסיפה כללית.
מאיר שטרית: מי יעמוד בראש האסיפה?
רונית בן-אדיבה-יוניאן: בדרך כלל בוחרים אחד מחברי הדירקטוריון כיושב ראש לישיבה.
ברק חרות: יכול להיות שבאמת כינוס הישיבה הזו יהיה, אני מבין שמחכה המכתב ואנחנו עוד לא קיבלנו את הפנייה הזו מרשות החברות.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: היא כבר על שולחנך.
רונית בן-אדיבה-יוניאן: ביקשנו מחברי הדירקטוריון לכנס את הישיבה.
ברק חרות: יש שמונה חברי דירקטוריון, אין יושב ראש ולכן כל ישיבה בוחרים יושב ראש.
ברק חרות: בסופו של דבר, היות ולראשונה אנחנו שומעים את הבשורה הטובה שיש בקשה לכנס את האסיפה הכללית שתחליט על נושא הצהרת כושר הפירעון ופירוק החברה, אני מקווה שיעשו זאת בצורה אחראית כך שלא תיפגע פעילות החברה.
ברק חרות: לחברה יש חוזים לפעילויות ארוכות טווח, ואם לא יעשו את זה גב אל גב כניסת הממשלה לכל ההתחייבויות החוזיות ושאר הפעילויות – וכמובן עם הסדרת קליטת העובדים – אז אנחנו נהיה בבעיה.
מאיר מרקוביץ: לגבי השאלה של יושב ראש הוועדה לגבי התקדמות במשא ומתן עם הסתדרות העובדים, גם בנושא זה היו דיונים פנימיים באוצר ואצלנו, ביום ראשון הקרוב האחד עשר ביולי ניפגש עם ההסתדרות.
מאיר מרקוביץ: יש גרסה שהוגשה לעובדים ויש גרסה נגדית של ההסתדרות, נצטרך להיות בוגרים ולסיים את זה בזמן קצר לטובת שני הצדדים.
מאיר שטרית: יש עוד מישהו מאנשי החברה שרוצה להוסיף משהו?
ברק חרות: אני רוצה לבחון את ההצעה של יושב הראש מהישיבה הקודמת לכנס את כל הגורמים הרלוונטיים בעיקר בנושא של המשא והמתן עם העובדים, לישיבת אד-הוק ולא ישיבה זמנית עם מי שיש לו סמכויות ההחלטה בעניין ושיחליטו.