GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים רוסו: אם אנחנו לא יכולים להשפיע ושהדברים שלנו יהיו רלוונטיים לאוזני מי שמחליט ומי שמחליט על זה, זה משרד התמ"ת ולא משרד המדע אז אולי נוציא דוח אבל נישאר באוויר.
עודד אברמסקי: מה שכתוב פה, ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה תקיים דיון בדוח השנתי לאחר הגשתו.
רפאל הוידה: מתי הוגש דוח שנתי?
עודד אברמסקי: הוגש לפני שנה.
עודד אברמסקי: ואז הממשלה תקיים דיון בדוח במסגרת דיוניה בתקציב המדינה השנתי ותתייעץ עם המועצה בשאלת התקציבים למחקר ופיתוח אזרחי.
עודד אברמסקי: מאז 82 לא היה דוח.
עודד אברמסקי: לפני שנה הגשנו דוח.
עודד אברמסקי: ראש ועדת השרים מדע וטכנולוגיה לא כינס את הוועדה.
עודד אברמסקי: אנחנו הופענו בפני הממשלה ונתנו את הדוח והיו דיבורים וכיבודים ובזה הפרשה נגמרה.
עודד אברמסקי: אם היינו אצל ראש הממשלה אז זה היה נכנס לדיון.
עודד אברמסקי: בחודש הבא יצא הדוח הבא.
מאיר שטרית: אורי סיוון בבקשה.
אורי סיוון: אורי סיוון מהמולמו"פ ומהטכניון.
אורי סיוון: אני רוצה להיות יותר חד ויותר קיצוני.
אורי סיוון: סקרו פה את השניות שבה מצד אחד המועצה כפופה לשר המדע ומצד שני היא נמצאת מעל לשר המדע בצורה מסוימת ומייעצת לגופים אחרים.
אורי סיוון: נשמע פה רצון למצוא פשרה.
אורי סיוון: אני חושב שדווקא לא כדאי למצוא פשרה.
אורי סיוון: אני יושב מ-2004.
אורי סיוון: יש לנו היסטוריה ארוכה תחת כמה שרי מדע לגבי היכולת של התפקוד במסגרת הזאת.
אורי סיוון: צריך לעשות את הדבר הנכון.
אורי סיוון: לפרוטוקול אני אומר.
אורי סיוון: אנחנו לא צריכים לאפשר לשניות להימשך כי היא משתקת אותנו.
אורי סיוון: אני רוצה לתת דוגמה.
אורי סיוון: פעילות תלם.
אורי סיוון: תלם זה גוף וולונטרי שבו מספר גופים כמו האקדמיה למדעים, ות"ת, תמ"ת, משרד האוצר, משרד הביטחון חברו כדי להחליט ביניהם מה הם הנושאים בעלי עדיפות לאומית.
אורי סיוון: תשתיות מחקר וכן הלאה.
אורי סיוון: הגוף הזה הזיז פרויקטים גדולים.
אורי סיוון: אני זכיתי לעמוד בראש המרכז לטכנולוגיה בטכניון עם כל תנופת הטכנולוגיה שגויסו 220 מיליון דולר לפיתוח ננו טכנולוגיה.
אורי סיוון: היוזמה היתה של תלם.
אורי סיוון: זה מוכיח שיזמות לאומיות לא יכולות לצאת מתוך משרד המדע.
אורי סיוון: בואו נהיה ריאלים.
אורי סיוון: זה סוג השאלות שכלל המשרדים היו מצפים לקבל input מהמועצה.
אורי סיוון: במסגרת הנוכחית כאשר אנחנו כפופים למשרד המדע זה פשוט בלתי אפשרי.
אורי סיוון: ניגוד העניינים הוא כל כך גדול שזה לא יצא לפועל.
אורי סיוון: זה לא זמן לחפש פשרות.
אורי סיוון: הפשרות משתקות אותנו.
אורי סיוון: הדבר הנכון להוציא את זה מתוך משרד המדע.
אורי סיוון: יכול להיות שאיזשהו מעמד בתוך האקדמיה הישראלית למדעים.
אורי סיוון: זו אפשרות.
עודד אברמסקי: אז אם כבר לא משרד מדע למה לא ראש ממשלה?
אורי סיוון: בוודאי שזה עדיף.
מאיר שטרית: משה אורון.
משה אורון: מדינת ישראל נמצאת במצב מאוד מיוחד מבחינת כל המדינות במערב.
משה אורון: בישראל יש יותר מהנדסים, יותר מדענים פר קפיטה מכל מדינה במערב.
משה אורון: מספר המהנדסים, הטכנאים, המדענים וכולי בארץ הם מהגדולים ביותר ואנחנו על פי תהום.
משה אורון: מספר התלמידים שלומדים 4 ו-5 יחידות מתמטיקה ופיזיקה בבתי הספר התיכוניים כאשר יגמרו לא יספיקו למלא את מקומם של אלה שהולכים לפנסיה ואני לא מדבר על גידול.
משה אורון: אנחנו בדילמה מספר 2.
משה אורון: אנחנו יוצאים מגדר הרגיל בכוח האקדמי שלנו ובכושר הלימוד שלנו אבל אנחנו על פי תהום גם באקדמיה.
משה אורון: למעלה מ-70% מהמורים באקדמיה הם מעל לגיל 50 והקליטה של צעירים אפסית.
משה אורון: בעוד 10 שנים המצב יהיה אסוני.
משה אורון: הדבר אמור גם לגבי מקצועות הלימוד.
משה אורון: היום מדברים על עוד בי"ס לרפואה בגליל ומחסור ברופאים אבל מתוך סטטיסטיקות מהנדסי מכונות, מהנדסי חשמל, כימאים אורגנים, מהנדסי ביוב, מהנדסי מים, חסרים.
משה אורון: אנחנו נצטרך לייבא מאנגליה ומגרוזיה.
משה אורון: אין לנו מספיק תלמידים.
משה אורון: למרות העובדה ששלוש מתוך האוניברסיטאות שלנו בין ה-25 הכי טובות בעולם.
משה אורון: אנחנו במשבר בנושא העברת IP מהאקדמיה לתעשייה וממוסדות המחקר הממשלתיים: משרד הביטחון, משרד הבריאות לתעשייה.
משה אורון: במשרדי ממשלה שונים מתגלגל IP על הרצפה כאבן שאין לה הופכין.
משה אורון: לא רושמים פטנט במשרדים.
משה אורון: לא אכפת לי.
משה אורון: אבל בכל חוזה כתוב שה-IP שייך למשרדים.
משה אורון: הם לא מוכנים לממן פטנט אחד.
משה אורון: לאור העובדה הזאת זה הולך לזבל.
משה אורון: אם לא יהיה מולמו"פ ואני יושב ראש הוועדה לקידום קשרי אקדמיה-תעשייה שעבדה הרבה על נושא ה-IP, שהשיגה החלטת ממשלה להחזיר ארצה לסגל האקדמי אנשים.
משה אורון: אם לא תהיה מועצה שתסתכל על כל מגוון הבעיות אז זו היא שירת הברבור.
משה אורון: מועצה שיושבת במשרד המדע לא יכולה לתאם את משרד הביטחון, משרד החינוך, משרד הבריאות ודברים אחרים.
משה אורון: אני קורא בישיבה הזאת, רבותיי אם לא נעשה בנושא הזה משהו אז אבוד לנו.
משה אורון: אני נורא עצוב.
משה אורון: אני נציג משרד המדע במולמו"פ.
משה אורון: לאה בן, חרמונה סורק ואנוכי נבחרנו על ידי משרד המדע למולמו"פ.
משה אורון: מבין שלושת נציגי משרד המדע למולמו"פ לאה בן היא מדענית ראשית של תעשייה אווירית.
משה אורון: שניים מהאנשים שבחר משרד המדע להכניס למולמו"פ הם אנשי תעשייה.
משה אורון: פרופסור מישל רוואל גם הוא נבחר על ידי משרד המדע.
משה אורון: שירתתי תחת 10 שרי מדע החל מיובל נאמן.
משה אורון: השר הרשקוביץ הוא השר ה-11.
משה אורון: מעולם לא קרה לי שכאשר הייתי בתפקיד ולא דיבר איתי השר יותר משלום במשך שנה לכהונתו.
משה אורון: הרביעייה הזאת לא התכנסה עם השר מעולם.
משה אורון: כואב לי מאוד שאני צריך לייצג את שר המדע ואני לא יודע מה האיש רוצה.
משה אורון: אני קורא לשר המדע מעל הבמה הזאת, נשארו עוד 4 חודשים לכהונת הקבוצה שהזכרתי, שב איתנו.
משה אורון: השר מג'דלה נהג אחרת והיינו איתו בקשר.
משה אורון: אני לא יודע אם תהיה לשר המדע הזדמנות שנייה.
מאיר שטרית: ד"ר בני לשם, משרד הבריאות.
בני לשם: לפני 6 חודשים יצא דוח של תת ועדה שמינה המולמו"פ בראשות פרופ' אזין לבדיקת המחקר במשרד הבריאות.
בני לשם: הדוח הזה בניגוד לדוחות של אנשים החל מהדוח של פרופ' רחמימוב מ-97 וכלה בדוח האחרון שיצא לפני שנה של האקדמיה הלאומית למדעים בראשות פרופ' קינן, פרופ' רות ארנון שדיברו על המחקר הרפואי, פעם ראשונה שדוח של ועדה שנוגע למחקר שנעשה בתוך מכוני המחקר של משרד הבריאות מכה גלים בתוך המשרד.
בני לשם: אני מקווה שיגיעו הצעדים האופרטיביים בתוך המשרד.
בני לשם: אני תוהה אם המולמו"פ היה בתוך משרד הבריאות האם הוא היה יכול לצאת בדוח שמתקיף בצורה חריפה את המצב במשרד הבריאות.
בני לשם: האם דוח כזה היה יכול לצאת אם היתה נבדקת מדיניות המחקר של משרד המדע?
בני לשם: יש עוד שניות.
בני לשם: משרד המדע הוא לא רק גוף מייעץ.
בני לשם: הוא גוף מבצע ומתקצב מחקרים מדעיים ומתקצב תשתיות מדעיות.
בני לשם: יש כאן שניות אם לא סתירה בתפקוד של משרד המדע.
בני לשם: איך הוא יכול מצד אחד לייעץ ומצד שני לבצע?
בני לשם: ואיך המולמו"פ כיחידה בתוך משרד המדע איך הוא יכול ולתקוף אולי מדיניות?
בני לשם: תודה רבה.
מאיר שטרית: רפי הוידה לשעבר המדען הראשי במשרד התקשורת.
רפי הוידה: כמה הערות.
רפי הוידה: הייתי מעורב שנים רבות בפורום המדענים הראשיים וכמובן בנושא חוק המולמו"פ.
רפי הוידה: השתתפתי באותה ישיבה אחרונה לפני שהחוק עבר בכנסת בקריאה שנייה ושלישית.
רפי הוידה: אני תרמתי לנוסח החוק כך שאני מעורב ומכיר את הדברים.
רפי הוידה: אני בעד המולמו"פ.
רפי הוידה: רציתי להגיד לשר תן למולמו"פ אשראי כך שהוא יוכל להמשיך את פעילותו, תן לו את כל הכלים וכל האפשרויות על מנת שנקבל את הדוח הראשון של המולמו"פ ואז תוכל לשפוט האם הדוח הזה וההמלצות שבו והן צריכות להיות תואמות עם התפקידים שהוטלו אל המולמו"פ בחוק.
רפי הוידה: כלומר כל מטרות החוק של המולמו"פ צריכות להיות בדוח הזה.
רפי הוידה: הדוח הזה יובא לממשלה וגם לוועדת המדע על מנת שיהיה כאן
רפי הוידה: דיון אמיתי ורק אז גם השר וגם כל הגורמים הנוכחים יוכלו להביע דעה האם התוצאה היתה ראויה?
רפי הוידה: האם יש בדוח המלצות שיביאו לשינויים?
רפי הוידה: תוכניות רב שנתיות ושנתיות, תשתיות, כל הדברים האלה חשוב שיהיו בדוח.
רפי הוידה: אני סקרן לראות את הדוח.
רפי הוידה: צריך לקבוע מועד להגשת הדוח על מנת שהוא יוכל להשפיע על תקציב 2011, על מדיניות הממשלה בשנה הבאה.
מאיר שטרית: רשות דיבור למנכ"ל המולמו"פ ד"ר רוני דיין.
רוני דיין: לפני שסוגרים את המולמו"פ אני רוצה שנדע על הרבה מאוד פעילות.
רוני דיין: אפשר היה לעשות יותר.
רוני דיין: אין ספק.
רוני דיין: אני רוצה להודות למזל פרופשטיין ממשרד המדע שבלעדיה לא הייתי מצליח.
רוני דיין: אנחנו מועצה מאוד חרוצה.
רוני דיין: עובדת בצורה אינטנסיבית.
רוני דיין: 9 ועדות, 5 ועדות משנה.
רוני דיין: הפעילויות שבוצעו: הקמת מאגר לאומי לנתוני מו"פ.
רוני דיין: אנחנו רוצים להצטרף ל-OACD במאי.
רוני דיין: אנחנו והלמ"ס שהנתונים יהיו אמיתיים ויעמדו לרשות מקבלי ההחלטות, המשרדים הממשלתיים וביניהם משרד המדע.
רוני דיין: תוכנית להחזרת אקדמאים הובלה על ידי המולמו"פ והוצגה למשרד ראש הממשלה באמצעות משרד הקליטה.
רוני דיין: המחקר הממשלתי במגזר הבריאות שבני לשם הזכיר.
רוני דיין: אני שמח שיש תסיסה במשרד הבריאות.
רוני דיין: אותו דבר במשרד החקלאות.
רוני דיין: האוצר פנה אלינו לעשות בחינה של המחקר החקלאי.
רוני דיין: עשינו זאת.
רוני דיין: הבחינה של ההשכלה הגבוהה.
רוני דיין: לא נרתענו.
רוני דיין: לא אמרנו יש ות"ת גדול ומפחיד.
רוני דיין: לא.
רוני דיין: בחנו והגשנו את ההמלצות.
רוני דיין: אנחנו אכן גוף מייעץ.
רוני דיין: המו"פ התעשייתי שהוזכר גם על ידי עוזיה וגם על ידי חיים רוסו ומשה אורון, הפעילות כללה המלצה לגבי תקציב של המדען הראשי של התמ"ת.
רוני דיין: האנרגיה המתחדשת.
רוני דיין: הוגשה המלצה למועצה לכלכלה כדי שהיא תגיע לראש הממשלה.
רוני דיין: העבודה שעשינו לגבי האנרגיה המתחדשת לקראת כנס קופנהאגן העברנו את זה ליוג'ין הנדל.
רוני דיין: הרבה מאוד דברים נעשו.
רוני דיין: הרשימה היא ארוכה כולל ענף הביוטכנולוגיה, כולל המלצה לגבי תשתיות מחקר.
רוני דיין: לצערי הרב לא הכול בוצע.
רוני דיין: בחלק מדברים נעצרנו בתוך משרד המדע.
רוני דיין: הם מיעוט אבל הם בהחלט קושי.
רוני דיין: המולמו"פ היום לא מיוצג בעולם האינטרנטי.
רוני דיין: אתה צריך להגיע קודם למשרד המדע כדי לדעת שיש גוף כזה.
רוני דיין: עד כאן.
רוני דיין: תודה רבה.
מאיר שטרית: חברים אנחנו מגיעים לסיכום.
מאיר שטרית: אני מודה לכל הדוברים.
מאיר שטרית: אולי הויכוח מדגיש יותר מכל את האנומליה שקיימת בהפעלת הגוף הזה.
מאיר שטרית: אני לא שיניתי את דעתי ביחס לצורך להפוך את המועצה לתאגיד סטטוטורי.
מאיר שטרית: הגשתי את החוק מחדש.
מאיר שטרית: יכול להיות שצריך לשפר את החוק ולהכריח את הגופים הרלוונטיים לקיים חובת התייעצות, גם המדען הראשי וגם הות"ת וגם האקדמיה למדעים.
מאיר שטרית: היום נדמה לי שהמועצה מתנדבת, יש המלצות.
מאיר שטרית: רוצים עושים, לא רוצים לא עושים.
מאיר שטרית: תקימו אתר אינטרנט, מישהו עוצר אתכם.
מאיר שטרית: הדס לא מאשרת.
הדס פרבר: יש סיכום בין מנכ"ל המשרד לבין המועצה לגבי איך ייראה אתר האינטרנט.
מאיר שטרית: לדעתי המולמו"פ רשאים להקים אתר אינטרנט בתקציבם שלהם.
מאיר שטרית: אני קורא למשרד המדע, אני ממש לא שקט.
מאיר שטרית: מחזק את דעתי להפוך את המועצה לתאגיד סטטוטורי עצמאי.
מאיר שטרית: לא במשרד של ראש הממשלה.
מאיר שטרית: התאגיד הזה צריך להיות בפיקוח משרד המדע.
מאיר שטרית: אבל הוא צריך להיות עצמאי בפעולתו.
מאיר שטרית: הממשלות מתחלפות.
מאיר שטרית: אני פה על המשמר.
מאיר שטרית: גם אם אני אהיה במקום אחר מחר אני נאמן לעקרונות שלי.
מאיר שטרית: המולמו"פ צריך להמליץ לממשלה ולמשרד המדע ולכל העולם.
מאיר שטרית: למשרד המדע יש תפקידים אחרים מחוץ למולמו"פ.
מאיר שטרית: יש לו שדה פעולה ענק.
מאיר שטרית: היה ביניכם ויכוח בכנס הרצליה.
מאיר שטרית: יש אי הבנה.
מאיר שטרית: אתם צריכים ליישב את ההדורים.
מאיר שטרית: חברים תודה לכם.
מאיר שטרית: לפני שנתחיל בדיון עצמו, אני רוצה לעבור על כתב הנוסח החדש שמונח בפניכם, על הסעיפים שעברנו עליהם עד כה, כדי ליישר קו ולדעת איפה אנחנו עומדים בהתאם לסיכומים שעשינו בישיבות שעברו.
מאיר שטרית: אנחנו נעבור מחדש על הסעיפים הקיימים.
מאיר שטרית: אני מקווה שמונח לפני כולם הנוסח האחרון המתוקן, מה-31.1.10.
מאיר שטרית: הנוסח הסופי שאנחנו מדברים עליו, 'הצעת חוק חתימה אלקטרונית (תיקון מספר---
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אשווה לנוסח הקודם שהיה על השולחן בישיבה הקודמת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בישיבה הקודמת הצעתי להגדיר את המדינה, 'כל גוף מבוקר שהממשלה הסמיכה' ואחרי דיון הוחלט, כך אני לפחות הבנתי, שחוזרים לנוסח המקורי שפשוט יהיה כתוב 'המדינה'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היתה כאן הערה שזה לא הסיכום שהיה, כך היה רשום אצלי.
מאיר שטרית: זה הסיכום.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הנוסחים האחרים לא השתנו מהישיבה הקודמת, התיקון של סעיף 10 'בשינויים המחויבים כפי שיקבע השר'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון סעיף 11, שזה סעיף 3 להצעת החוק: 'תאגיד שהוקם לפי חוק באישור השר הממונה ובאין שר ממונה- המוסד המנהל'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: המשך תיקון סעיף 11 לגבי 'השר רשאי לקבוע תנאים נוספים'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם זה נשאר אותו דבר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון סעיף 14 'עיצום כספי', אז אמרנו לא 'רשאי למסור' אלא 'ימסור למפר הודעה'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הסכום של 70,000 שקלים לא השתנה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא מצאתי בשום חוק שיש לגביו פרק של עיצום כספי בחוקים האחרונים שעברו שיקול דעת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מדברת על החקיקה האחרונה, למעלה מעשרה חוקים של עד 70,000.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם הסכומים, ממה שראיתי, הקנסות המנהליים הגיוניים, אני ראיתי קנסות הרבה יותר גבוהים בחוקים אחרים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם זה נשאר כרגע אותו דבר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ביקשו מאיתנו להוסיף הערה שאומרת שהפרה נמשכת לא תתחיל להיספר מהיום שיש זכות טיעון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם הממשלה התייעצה במשרד המשפטים, אני התייעצתי כאן עם הנסחית של הכנסת, הפרקים לגבי עיצום כספי בחוקים האחרונים שעברו, הם פרקים קבועים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בכל הפרקים האלה לא מצאתי אף הערה שאומרת במפורש לגבי ה-30 ימים מהסיבה הפשוטה, שדרישת החיוב הסופית נמסרת רק אחרי 30 ימים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר בכל מקרה הפרה נמשכת יכולה להתחיל רק מהיום שהיא נחשבת הפרה, וזה נעשה בתום 30 ימים.
מאיר שטרית: כלומר אחרי שנשמע הטיעון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת למה כאן צריך באופן מיוחד לציין את זה.
מאיר שטרית: משרד המשפטים, אין שום ויכוח על זה?
נירה לאמעי-רכלבסקי: אין ויכוח על זה, זה לא מופיע באף נוסח אחר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הפנו אותי לחוקים שעברו בחוק ההסדרים האחרון.
מאיר שטרית: העיקר שהכוונה שלנו ברורה בעניין הזה, שכל זמן שיש טיעון, לפני שנגמר הטיעון ונמסרה הודעת החיוב, אין הפרה נמשכת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ולפי סעיף קטן (ז) אחרי 30 ימים יש דרישת חיוב שנמסרה למפר, ומאותו יום הפרה נמשכת, כך גם הסכומים של ההפרה הנמשכת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תמיד החלק ה-50 לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא מצאתי שיעורים אחרים בחוקים האחרונים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף קטן (טו) לגבי הפרסום של ההפרה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוקים רבים אכן צריך לפרסם, מפרסמים את דבר ההפרה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ישנם חוקים ששם רשאים להורות למפר לפרסם בעצמו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש אפילו חוקים שאומרים שאם הורו לו והוא לא פרסם, אפשר יהיה לקנוס אותו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא הלכתי עד כדי כך קדימה, אבל יש חוקים כאלה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: נאמר לי כאן שהיתה קביעה שבמקרה שלנו זה לא יחול, אני לא זכרתי את זה כך, זכרתי שאני צריכה לבדוק את זה.
מאיר שטרית: אני חשבתי שאם זה תלוי בי, אני מעדיף שמי שיפרסם יהיה המדינה, כי אם אתה נותן לו למפרסם לפרסם בעצמו, הוא יפרסם בנוסח שהוא רוצה ואיך שהוא רוצה.
מאיר שטרית: המדינה יכולה לפרסם בצורה חד וחלקה, בלי חוכמות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוקים שיש את זה, זה חלק מהסנקציה, כדי שתשלם על זה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כדי שהמפר ישלם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, יש את זה בחוקים---
מאיר שטרית: קטנוני, זה כמו לתת למישהו ללבוש שלט עליו וללכת ברחוב עם זה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת, אולי הממשלה תגיד.
מאיר שטרית: מר אשכנזי, זה לא יותר חזק כשהממשלה מפרסמת?
עמית אשכנזי: יש עלויות לפרסום.
מאיר שטרית: טוב, בשביל זה יש קנסות.
עמית אשכנזי: עורכת דין לאמעי תיארה את זה, אנחנו לקחנו תבניות קיימות, המודלים קיימים.
מאיר שטרית: כולם מפרסמים?
מאיר שטרית: זה כלל?
עמית אשכנזי: זה הכלל בחקיקה החדשה של האכיפה החלופית.
עמית אשכנזי: אלה נוסחים שהתחילו להיכנס בשלוש השנים האחרונות.
מאיר שטרית: כל מי שמפר, מפרסם?
מאיר שטרית: המזהמים למשל מפרסמים שהם מזהמים?
עמית אשכנזי: עורכת דין לאמעי בדקה את זה.
חיים הרציג: אני גם עשיתי בדיקה משלי ואני חייב לומר שמצאתי חובת פרסום בחוקים ספורים.
חיים הרציג: מכל החקיקה הישראלית מצאתי אולי שלושה או ארבעה חוקים.
חיים הרציג: זאת אומרת צריך להכניס לפרופורציה, אומרים חוקים של השנים האחרונות, יש אולי שלושה או ארבעה חוקים בספר החוקים של מדינת ישראל, אני לא זוכר את המספר המדויק, שיש בהם בכלל הטלת חובת פרסום.
חיים הרציג: אני עוד לא מדבר על מי זה מוטל.
חיים הרציג: במקרה אחד באמת היה כתוב שאם הוא לא מפרסם, אז אפשר לפרסם ולחייב אותו בעלות, לא היה כתוב 'לקנוס'.
חיים הרציג: זה מקרה אחד, זה חוק אחד שמצאתי.
חיים הרציג: יש סך הכל שלושה-ארבעה חוקים.
מאיר שטרית: לא מצאתם חוק אחר שבו העבריין---
חיים הרציג: כל השאר החוקים, שיש עשרות ומאות חוקים שיש בהם עיצומים, הם ללא פרסום.
חיים הרציג: זאת אומרת, ברוב בכלל אין חובת פרסום.
מאיר שטרית: במקומות שיש חובת פרסום, מה אומר החוק?
חיים הרציג: במקומות שיש חובת פרסום?
חיים הרציג: באותם מקומות ספורים שבהם יש חובת פרסום, אז החובה היא על המדינה לפרסם.
חיים הרציג: המדינה תפרסם.
חיים הרציג: תקני אותי אם אני טועה, גם אני עשיתי את החיפוש באופן עצמאי.
חיים הרציג: אין חקיקה כזאת כמעט.
חיים הרציג: אני לא רוצה להתעמת עם היועצת המשפטית של הוועדה, אבל גם בהערה שאין עד.
חיים הרציג: בהחלט יש חקיקה, כולל החקיקה שאדוני הזכיר, שהוא היה שותף לנושא של איסור הלבנת הון, שמדברת על עד.
חיים הרציג: אני הוצאתי ציטוטים ובאופן קונסיסטנטי 'עד'.
חיים הרציג: כל החקיקה מדברת על עד, זה לא החוק היחיד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, ממש לא נכון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מדברת על חוק הבלו, על הדלק.
חיים הרציג: לא, יש הרבה חוקים שאין בהם 'עד', יש גם חוקים שיש בהם 'עד'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: חוק הגנת השכר, החוק החומרים המסוכנים, חוק המקרקעין, החלפת ספק גז לבית משותף, חוק למכלי משקה, חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים---
חיים הרציג: אני אומר, יש הרבה---
מאיר שטרית: הרוב.
חיים הרציג: אני לא חושב שזה הרוב.
הילה דוידוביץ: זה התבנית שמקובלת אצלנו, אצל המחלקה הפלילית וכל החקיקה שמקודמת---
מאיר שטרית: לא, אני מדבר על הפרסום על ידי העבריין עצמו.
הילה דוידוביץ: זה גם חלק מהתבנית.
עמית אשכנזי: ספציפית אצלה.
עמית אשכנזי: אנחנו חושבים שזה מרתיע.
עמית אשכנזי: העובדה היא שעל זה הם מתעקשים, זה כנראה מרתיע.
עמית אשכנזי: זה אומר משהו, אנחנו שמחים שזה מרתיע.
חיים הרציג: לא, מתעקשים כי זה פשוט עניין של הטלת עלות על מישהו שאתה לוקח ממנו 70,000 שקל ומכפיל באחוז ליום ואתה גם רוצה שהוא ישלם 70,000 שקל של מודעה שפוגעת בו.
עמית אשכנזי: אני לא רוצה שהוא יפר את החוק.
חיים הרציג: ואגב, כשאומרים תבנית כל הזמן, אז צריך לחזור ולהגיד שיש שלושה חוקים כאלה, אם לשלושה חוקים קוראים תבנית.
חיים הרציג: ..
מאיר שטרית: חברים, מאחר ואני לא רוצה להיות במצב שיהיו חשודים הקליינטים בזה שהם כבר מראש מחליטים לעשות עבירות, אז אני מקווה שלא תגיעו לשם ולא צריך לפרסם כלום.
מאיר שטרית: אנחנו נשאיר את הנוסח של משרד המשפטים, הוא מקובל.
חיים הרציג: אז יש לי שתי בקשות קטנות לרצף שרצו עליו פה.
חיים הרציג: קודם כל, אני מנסה להבין אם גם את הנושא של 'עד'.
חיים הרציג: יש הרבה כאלה ויש גם הרבה כאלה.
חיים הרציג: אני חושב שזאת החלטה של הוועדה.
חיים הרציג: אנחנו, המחוקקים, לא צריכים---
מאיר שטרית: כמו ששמעת את הסקירה של היועצת המשפטית של הוועדה, ואני סומך על חוות דעתה, ברוב החוקים אין 'עד', אז נשאר את זה כמו שזה.
חיים הרציג: עוד הערה שלא הועלתה בוועדה, היא הועלתה בעל פה בפני היועצת המשפטית.
חיים הרציג: כתוב בכמה מקומות שמדובר על תאגיד שהוקם על פי חוק, כתוב לפי חוק.
חיים הרציג: אנחנו חשבנו שמדויק יותר ונכון יותר וגם פה עשיתי בדיקה של חקיקה, איך מקובל לכתוב 'תאגיד שהוקם' בחוק, כי לפי חוק יכול בטעות להתפרש כאילו לפי חוק החברות, זאת אומרת זה פשוט תאגיד חוקי, ומישהו יכול לפרש את זה כאילו הכוונה היא לכל תאגיד חוקי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לחלוטין החלטה של הנסחית של הכנסת.
חיים הרציג: אני הוצאתי רשימה של עשרות חוקים שכתוב---
נירה לאמעי-רכלבסקי: כולנו מתכוונים לאותו דבר, ההחלטה תהיה של הנסחית של הכנסת שאמונה על ה---
עמית אשכנזי: הפרשנות שזה לפי חוק החברות---
חיים הרציג: לא סבירה.
חיים הרציג: אני מסכים, אבל מכיוון שמרבית החקיקה לכן נוקבת במלים 'שהוקם בחוק'---
מאיר שטרית: נשאיר את זה לנסחית של הכנסת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק הזה, ההגדרה הספציפית, מאחר שלכולנו ברור למה מתכוונים, יהיה נתון להחלטה של נסחית הכנסת שאמונה על האחידות של החוקים ש---
חיים הרציג: אז אולי צריך לשים 'לפי חוק/בחוק' ולכתוב לבחירת הנסחית, כדי שתהיה לזה תשומת לב בבדיקה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כל גרסה שאנחנו נצביע עליה כאן עוברת דרך נסחית הכנסת והיא זו שמוציאה את הנוסח הסופי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כמובן שהיא יושבת איתי על המהויות והעקרונות, וזו תהיה החלטה שלה.
מאיר שטרית: תעלי בפניה את ההצעה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה יהיה ברור.
חיים הרציג: אז תעלי בפניה את העניין הזה?
חיים הרציג: אני גם אתן לך, אם תרצי, רשימה של הרבה מאוד חוקים, מרבית החוקים, שנוקבים במלים 'בחוק'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: נוסחים משתנים.
חיים הרציג: קודם דיברת על תבנית, אז אם חיפשת את התבנית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: נוסחים משתנים, החקיקה הולכת לקראת אחידות, לכן היום גם יש תיאום בין הנסחים של הכנסת למשרד המשפטים עוד מבעוד מועד, כמו הפרק של עיצום כספי והיתה הוראה שהפרק שבפקודת המכרות, בחוק ההסדרים האחרון, זה מה שינחה עכשיו את החקיקה.
חיים הרציג: עוד נקודה אחת.
חיים הרציג: לעניין ההשמטה, אני אז נתתי את ההערה, שזכרתי שאדוני קבע בדיון קצת אחרת.
חיים הרציג: אני זכרתי שכשדובר על הגדרת המדינה, והגדרת המדינה היא הגדרה שהוצעה על ידי הכנסת, זה לא משהו שאנחנו ביקשנו, אנחנו חשבנו שאם כבר זה נכנס, והיה על זה דיון והתדיינו גם על מה יהיה כתוב וגם פה בסופו של דבר נתקבלה עמדת המדינה, אז להשמיט את זה לחלוטין בשלב הזה, זה כבר---
מאיר שטרית: את מה להשמיט?
חיים הרציג: הגדרת המדינה.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת להשמיט?
חיים הרציג: היתה הגדרה של המדינה בנוסח האחרון לעומת הנוסח שעמד לדיון ביום רביעי, הוא הושמט לגמרי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היתה הגדרה של המדינה, הממשלה התנגדה, ואז החלטת לנוסח שיהיה כתוב רק 'המדינה'.
מאיר שטרית: אחרי הוויכוח שהיה פה, הצעתי לחזור לנוסח המקורי שהיה כתוב 'המדינה'.
חיים הרציג: היה רק 'המדינה', ללא הגדרה.
מאיר שטרית: זה מה שכתבנו עכשיו, רק 'המדינה'.
מאיר שטרית: כי אמרתי, מי שחולק על הפרשנות, יש בתי משפט שיפרשו.
מאיר שטרית: לכן חזרתי לנוסח המקורי שאומר 'המדינה' ובזה נגמר העניין.
חיים הרציג: ולא רוצים לציין---
מאיר שטרית: לא צריך, תאמין לי, כל המוסיף גורע.
חיים הרציג: זה עניין של דיון, שבסופו של דבר עדיף לתת חוקים ברורים ולא חוקים שירוצו לבתי משפט על פרשנות.
מאיר שטרית: הלוואי, אני מחכה ליום שאפשר לכתוב את החוקים בשפה---
חיים הרציג: המטרה היא לנסח כמה שיותר ברור.
מאיר שטרית: אני מחכה ליום שאפשר יהיה לכתוב את החוקים בשפת בני אדם.
חיים הרציג: הנה ההזדמנות.
מאיר שטרית: לכן אמרתי 'מדינה'.
מאיר שטרית: מה שהיה בנוסח המקורי, יישאר 'המדינה'.
מאיר שטרית: כוונתנו ברורה ואני הבהרתי אותה גם בדיון.
חיים הרציג: אגב, לי לגמרי לא ברור מה כוונתנו עכשיו ב'מדינה'.
מאיר שטרית: אתה רוצה הסבר מה זה המדינה?
חיים הרציג: אם זה אומר את מה שאמרה הגדרה קודם---
מאיר שטרית: כוונתנו שזה לא כולל את בזק, אבל כל גוף ששייך למדינה.
מאיר שטרית: די ברור?
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה שנחזור לסעיף 18.
חיים הרציג: בעניין של העיצום הכספי, אני הלכתי לפקודת המכרות, שאמרת שהיא האחרונה והמחייבת.
חיים הרציג: כתוב שם בסעיף י"ב, שמדבר על 'עיצום כספי ישולם', פה כתוב תוך 30 יום ממסירת דרישת החיוב, ובפקודת המכרות שהפנית אותי אליה כנוסח האחרון והמחייב כתוב 60 יום בסעיף הזה.
חיים הרציג: אם זו התבנית החדשה, אז צריך להיות שם 60.
חיים רביה: מה יש יותר בישראל, חתימות אלקטרוניות או מכרות?
נירה לאמעי-רכלבסקי: איפה אתה רואה 60?
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא רואה 60, אני רואה 30.
חיים הרציג: אני ראיתי שם 60.
חיים הרציג: זה 'העיצום הכספי ישולם בתוך איקס ימים מיום מסירת הדרישה', זה הסעיף שמדבר על מספר הימים מדרישה.
חיים הרציג: יש מספר סעיפים שמדברים על מועדים.
חיים הרציג: אתה רואה שזה 60 מיום מסירת הדרישה.
חיים הרציג: אז ככל שרוצים אחידות ממשלתית, אז...
נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק אוויר נקי זה גם 30, שזה חוק מיד לפני כן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינת המועדים לתשלום, בחוק אחד לפני כן, שהוא די צמוד אליו, חוק אוויר נקי, זה גם 30, וגם בכל החוקים האחרים.
חיים הרציג: הפנית אליו בתור החוק ה---
נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינת המבנה של האחוזים של התשלום, הפרה נמשכת וכדומה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינת ימים לתשלום, בכל החוקים האחרים זה 30.
חיים הרציג: כל הזמן מציגים את הנושא של תבנית כמחייבת, אבל כשאני אומר 'אוקי, הנה יש פה משהו בתבנית שהוא פחות מחמיר לגבי.
חיים הרציג: ..', אז הולכים לחקיקה אחרת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כל הזמן משנים את הקנס, זה לא העניין העקרוני.
נירה לאמעי-רכלבסקי: העניין העקרוני הוא---
מאיר שטרית: אולי נעשה 45 יום?
מאיר שטרית: תעשו 45 יום, חבל על הוויכוח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 18 -
חיים רביה: אם אפשר לפני זה, היתה הצעה שלדעתי אינה שנויה במחלוקת, להוסיף הגדרה לתעודה אלקטרונית לתפקיד או להוסיף cf להגדרת תעודה אלקטרונית.
חיים רביה: זה חוסר שקיים בחוק חתימה אלקטרונית, ההתייחסות לזה.
חיים רביה: אפשר לתקן את זה באחת משתי הדרכים, או כפי שהציע משרד המשפטים, על ידי הוספת הגדרה של תעודה אלקטרונית לתפקיד ואז להורות בחוק שכל הוראותיו ביחס לתעודה אלקטרונית יחולו גם על תעודה אלקטרונית לתפקיד, או להוסיף סיפא להגדרת תעודה אלקטרונית.
חיים רביה: כמדומני שזו הסוגיה שלא תהיה שנויה במחלוקת, לא על קומסיין, לא על המדינה, לא על אף אחד מהיושבים סביב השולחן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: דווקא המדינה לא חושבת כך.
חיים רביה: אני אתפלא אם היא לא חושבת כך, זו היתה הצעתה בסופו של דבר.
זאב שטח: לא, אבל ההחלטה של כבוד היושב ראש לא לדון בזה עכשיו.
חיים רביה: אז זה חוסר שקיים בחוק ואפשר בשלוש דקות לתקן אותו, בהסכמת הכל, מר זאב שטח.
מאיר שטרית: אנחנו נגיע לסעיף הזה עוד מעט.
חיים רביה: זה היה אמור להיות בתוך סעיף ההגדרות, שהוא סעיף 1.
מאיר שטרית: לא היה בחוק המקורי.
חיים רביה: לא היה בחוק המקורי, אבל הוצע על ידי המדינה, ולא היתה מחלוקת שזו הצעה טובה וראויה.
מאיר שטרית: תיכף נגיע לשם, ואם צריך, נחזור.
מאיר שטרית: סעיף 18.
מאיר שטרית: אני מציע להמשיך במסלול.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף 18 אנחנו צריכים להמשיך את הדיון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 18 מדבר, לפחות בנוסח המקורי, על ניהול נפרד של הפעילות של הגורם המאשר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: עלו כאן כמה הצעות, האם מדובר בפעילות הטכנולוגיות, או אולי תשתית טכנולוגית לעבודה---
מאיר שטרית: מה שסיכמנו היה שכמו יעלו באופן שפעילותו, או שפעילותו הטכנולוגית לעבודתו של הגורם המאשר וכולי, תתבצע בנפרד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שלא מיצינו לגמרי את הדיון בעניין הזה.
חיים הרציג: זה לא ברור, אני לא מבין מה כתוב שם.
מאיר שטרית: מה לא ברור?
מאיר שטרית: תגיד מה לא ברור ונבהיר.
חיים הרציג: אני מוכן להגיד שאני מבין, למרות שעורך דין אשכנזי יופתע שאני אומר משהו לטובתו, אני הבנתי היטב את מה שעורך דין אשכנזי אמר שהוא רוצה בדיון הקודם, בלי קשר אם זה נח לנו או לא נח לנו, אבל מה שכתוב פה לא אומר את מה שעורך דין אשכנזי ביקש.