GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טל הרמתי: הממשלה, כעיקרון, לא התכוונה בשוק הזה, והיא מצהירה את זה בצורה מאוד מאוד מפורשת, שאין בכוונתה להתחרות בשוק הפרטי, השוק הפרטי כולו, לא בחברת קומסיין, בשוק הפרטי, בכל התהליך של חתימה דיגיטלית לעסקים.
טל הרמתי: יותר מזה, הממשלה, והצהירה כרגע עורכת הדין מרשות המסים, הגדירה פה נתח שוק עצום של עשרות ואולי מאות מיליונים שאליו היא לא מתכוננת להיכנס בכלל.
טל הרמתי: והממשלה תעשה ככל שיש בידה לעודד גורמים מאשרים נוספים להיכנס לתחום הזה, כי המצב שבו כרגע יש מונופול הוא לא טוב, לא רק לגורמים המסחריים, הוא גם לא טוב לגורמים שעובדים מול הממשלה.
טל הרמתי: אנחנו מקבלים, כממשלה, לא מעט מכתבי תלונות על שירות כזה או אחר, או על קיומן של מגבלות כאלה או אחרות, או על מחירים, והמצב הזה הוא מצב לא טוב, מונופול זה לא מצב טוב.
טל הרמתי: בשביל זה הממשלה פתחה את השוק לשוק של מאות מיליונים.
טל הרמתי: בעקבות התיקון שהגדרת כרגע, שאומר שכל החתימה הדיגיטלית לפרטיים תהיה חופשית בשלוש השנים הקרובות, באמצעות תעודת הזהות, ולאחר מכן היא תוגבל אך ורק לעבודה מול הממשלה, ואל מול גורמים פרטיים היא תיפתח, מרחיבה מאוד את השוק.
טל הרמתי: לממשלה יש בעיה קשה מאוד עם האמירה לגבי הנושא של עובדי המדינה, כולל הצבא.
טל הרמתי: לעובדי המדינה, נכון להיום, וכך הצבא, מונפקות תעודות שהן תעודות אחרות.
טל הרמתי: בתעודות האלה משתמשים לא רק לצרכים של זיהוי ועבודה אל מול מערכות המחשוב, אלא גם לצרכים של זיהוי בחניונים וכך הלאה, ובעתיד הקרוב, באמצעות אותה תעודה, יתבצע תהליך שלם של חתימות דיגיטליות, על גבי הזמנות רכש, באמצעות מרכב"ה, שהוצגה פה בוועדה, ולכן, לטעמנו לפחות, על התעודה של עובדי המדינה, במובן הרחב, זה כולל כמובן את צה"ל, צריכה להיות חתימה דיגיטלית שמונפקת על ידי המדינה והיא חתימה דיגיטלית מאושרת.
טל הרמתי: זאת העמדה שלנו כמדינה.
טל הרמתי: אני חושב שבנושא הזה נפתח פה שוק פרטי עצום של אולי מאות מיליונים.
טל הרמתי: אנחנו מברכים על התחרות, הדבר האחרון שאנחנו רוצים זה להתחרות בו, אבל צריך גם פה להגדיר את הפרופורציות ולעשות את מה שנכון.
איציק כוכב: אבל אני מפנה את תשומת לבך, שרופאים במשרד הבריאות, בבתי חולים של המדינה, שזה מעל עשרים בתי חולים, הם עובדי מדינה.
איציק כוכב: לעומתם יש ממול רופאים בבתי חולים שעוסקים באותו מקצוע והם לא יהיו עובדי מדינה, ואז מה יקרה עם זה?
איציק כוכב: זו סוגיה שצריך לדבר עליה.
טל הרמתי: קודם כל זאת סוגיה שצריך לדבר עליה.
טל הרמתי: גם בבתי החולים הממשלתיים חצי מהרופאים הם לא עובדי מדינה, אז בואו לא נשכח את זה.
טל הרמתי: צריך לדבר על הסוגיה של הרופאים, צריך לעשות פגישה עם מערכת הבריאות ולפתור את הנושא הזה.
מאיר שטרית: חברים, אם אין למישהו משהו מיוחד שלא דיברנו עד עכשיו להוסיף, נתחיל בקריאת החוק.
מאיר שטרית: ובכן, בואו נתחיל את המלאכה.
מאיר שטרית: אני ניגש עכשיו להצעת החוק שמונחת לפנינו, ואני מציע לקרוא את הצעת החוק.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שבינתיים מה שנותר בוויכוח מכל ההצעה שלי הוא רק הוויכוח לגבי עובדי המדינה.
מאיר שטרית: זה הדבר היחידי שנתון לוויכוח.
מאיר שטרית: מוסכם עליכם?
מאיר שטרית: כל היתר לא נתון בוויכוח.
מאיר שטרית: זאת אומרת, החוק בעצם יאפשר לאזרחים להשתמש בחתימה אלקטרונית שיקבלו על גבי תעודות הזהות, למי שמעוניין בכך, גם מול גורמים פרטיים, לתקופה של שלוש שנים.
מאיר שטרית: בתום שלוש שנים תפקע מבחינתנו היכולת להשתמש, ואני מבין שטכנולוגית זה אפשרי, אמרתם לי, שבתום שלוש שנים יפקע התוקף של החתימה האלקטרונית מול גורמים פרטיים, וזה יישאר רק לשימוש מול הממשלה.
עמית אשכנזי: צריך לראות איך בדיוק עושים את המעבר, אבל ברמה העקרונית אין עם זה בעיה.
עמית אשכנזי: הנקודה שהיתה חלק מזה, ניסיון העבר מלמד שלפעמים דברים שקוצבים להם שלוש שנים, יש לפעמים הצדקות להאריך.
חיים הרציג: איך מבטיחים את זה?
חיים הרציג: זה בדיוק שהמדינה לא תהיה גורם מאשר, אם לא---
מאיר שטרית: סליחה, אנחנו נגיע לסעיף הזה כשנחקוק את החוק ונדון בו.
מאיר שטרית: אני יודע שהממשלה תמיד שומרת לעצמה איזה שהוא back of position.
מאיר שטרית: בוודאי שאם יהיה דבר כזה, הוא יהיה באישור הוועדה ולא על דעת המדינה לבדה.
חיים הרציג: איך מונעים?
חיים הרציג: כי שינוי חוק תמיד אפשר לעשות, ואז היא תבוא שוב, כמו שהיא באה היום, שמונה שנים אחרי.
מאיר שטרית: עורך דין הרציג, למדינה יש כח בלתי סביר, היא יכולה להחליט שהיא מבטלת את החוק כאן ואת הכל ואם יש רוב בכנסת, זה יעבור.
חיים הרציג: אבל זה החשש מאותן---
מאיר שטרית: בסדר, בשביל זה יש כנסת, הכנסת היא בכל זאת הריבון.
מאיר שטרית: בסוף הדרך, כשהם באים לכנסת, הם צריכים לקבל אישור, אחרת כל החוק הזה היה עובר בלי אישור.
מאיר שטרית: לכן אני אומר, בעניין הזה, לפחות, ההסכמה היא שחוק החתימה האלקטרונית יאפשר חתימה אלקטרונית על תעודות זהות לכל אזרח, שהוא יוכל להשתמש בה גם מול גורמים פרטיים, לתקופה של שלוש שנים.
מאיר שטרית: בתום שלוש שנים תפקע יכולת השימוש מול גורמים פרטיים ויהיה שימוש רק מול המדינה, לצורך השימוש בממשל זמין מול המדינה.
מאיר שטרית: לגבי בעלי תפקידים בתאגידים.
מאיר שטרית: אין על זה ויכוח שכל בעלי התפקידים בתאגידים יהיה צורך בחתימה מאושרת.
מאיר שטרית: הוויכוח היחידי שנותר, בניגוד למה שאמרתי פה בתחילת הדרך, על פי חוות דעתו של פרופ' דולב, שהוא לא פה כיוון שהוא בחוץ לארץ, אבל הוא יבוא לפה בישיבה הבאה, אני חושב שנשאל את פי הסוס, אבל מבחינתנו הוויכוח שנותר הוא האם עובדי מדינה אשר עובדים מול גורמי חוץ יצטרכו חתימה מאושרת או לא יצטרכו חתימה מאושרת.
מאיר שטרית: את הסעיף הזה אני משאיר להמשך בירור.
מאיר שטרית: אני אגמור את הבירור הזה בהמשך.
מאיר שטרית: לגבי צה"ל, מראש אמרתי, לפחות מבחינתי הסכמתי שבכל גורמי הפנים של צה"ל אין לי שום התנגדות שצה"ל יעשה את זה פנימי מבחינתו.
מאיר שטרית: כלפי גורמי חוץ, כשמאשרים כלפי חוץ, אין שום סיבה להחריג את עובדי משרד הביטחון, הם לא סודיים ולא שום דבר.
מאיר שטרית: אבל כמובן העניין של עובדי המדינה יפתור את הסוגיה הזאת.
מאיר שטרית: אז בואו נתחיל בקריאת החוק, בבקשה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (מקריאה): הצעת חוק חתימה אלקטרונית', זה יהיה תש"ע-2010, 'תיקון סעיף 1 בחוק חתימה אלקטרונית, תשס"א-2001, להלן החוק העיקרי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף 1 בהגדרה מחשב;, חומר מחשב, פלט וחדירה לחומר מחשב, אחרי "פלט" יבוא "מידע".
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון סעיף 10.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף 10 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא (א1) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על בקשה לרישום שמגישה המדינה, או שמגיש תאגיד ציבורי, -כאן כנראה נתקן לתאגיד, שוב פעם, לפי חוק, מבחינה ניסוחית- או גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השר יקבע הוראות לעניין הפרטים שייכללו בבקשה כאמור.
זאב שטח: מה שכאן, כבוד היושב ראש, הם רוצים ומנסחים זה בדיוק הדבר שחששתי ממנו ואמרת שזה לא יקרה, שהם באים ואומרים 'או שנגיש תאגיד ציבורי, או גוף ציבורי שהוקם בחיקוק', כלומר הוראות סעיף קטן (א), סעיף מקורי בחוק הוא סעיף 10, שבא ואומר שכל הבקשות לרישום, בדיוק אותם דברים שאתה אמרת.
זאב שטח: אז אני אומר, מילא שהמדינה, וגם זה אולי אדוני לא יסכים, אבל בהערות שלי לא אמרתי שאני לא מסכים לזה, אבל נניח שלגבי המדינה, הם רוצים להחריג, אבל למה הם רוצים להחריג ולבטל לתאגיד ציבורי?
זאב שטח: מה שונה תאגיד ציבורי מתאגיד פרטי?
זאב שטח: למה שתאגיד ציבורי לא יעמוד באותם---
מאיר שטרית: אני רוצה להבהיר מה כתוב בעצם בחוק המקורי שאותו מבקשים---
זאב שטח: אני יכול להקריא לך.
מאיר שטרית: תן לי, מר זאב שטח, גם אני יודע לקרוא.
מאיר שטרית: בסעיף 10(א) כתוב כך: בקשה לרישום גורם מאשר במרשם תוגש לרשם ותכלול את כל אלה; (1) שם מבקש, שמו של המועמד להיות המנהל או גורם המאשר פרטי זיהוי של כל אחד ומענם, היה המבקש תאגיד, תכלול הבקשה גם את המסמכים שעל פיהם התאגד התאגיד, או שעל פיהם הוא פועל, את שמות בעלי השליטה בתאגיד וכן את שמות המנהלים, פרטי זיהויים ומענם, לעניין זה שליטה כהגדרתה בחוק ניירות הערך, וכל מונח..
מאיר שטרית: לפי החוק כאמור.
מאיר שטרית: (2) פרטים בדבר עיסוקיו האחרים של המבקש; (3) פרטים נוספים שקבע השר.
מאיר שטרית: פה התיקון שאנחנו עושים הוא שהוראות סעיף קטן (א), מה שאמרנו פה, לא יחולו על בקשה לרישום שמגישה המדינה, זה בסדר, או שמגיש תאגיד ציבורי.
מאיר שטרית: עכשיו למה אנחנו כותבים בתאגיד מתן הפרטים האלה?
עמית אשכנזי: תאגיד ציבורי זה לא מה שאולי אפשר להבין, שזה תאגיד שהמניות שלו נסחרות בבורסה.
עמית אשכנזי: תאגיד שהוקם לפי חוק.
עמית אשכנזי: אוניברסיטה, למיטב ידיעתי, היא לא תאגיד שהוקם---
קריאה: חברת חשמל.
עמית אשכנזי: תאגיד שהוקם על פי חוק זה אותם אלה...
עמית אשכנזי: היתה פעם במשרד המשפטים מועצה לתאגידים ציבוריים, אלה אותם תאגידים שהכנסת בשלוש קריאות הקימה אותם.
מאיר שטרית: היא לא קיימת כבר?
עמית אשכנזי: אני חושב שלא, היא התפרקה לדעתי.
מאיר שטרית: מוזר, כי שר המדע התנגד לחוק שלי להפוך את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח לרשות, הוא אמר שהיחידה לתאגידים ציבוריים מתנגדת.
מאיר שטרית: זה היה הנימוק שלו.
עמית אשכנזי: אז אולי אני לא מדייק.
עמית אשכנזי: אני מקווה שלא טעיתי פה בלשוני, אבל הכוונה כאן היא לתאגידים שהוקמו בשלוש קריאות בכנסת ולא תאגידים שנרשמו ברשם החברות, או ברשם העמותות.
עמית אשכנזי: דוגמה, הרשות לניירות ערך היא דוגמה טובה, כי החוק הקים אותה, הכנסת הקימה אותה.
מאיר שטרית: אז למה שלא יהיה רשום שמה?
עמית אשכנזי: רשום שמה, אבל בעצם כל הפרטים פה אלה פרטים ביורוקרטיים שמתארים את הגוף.
מאיר שטרית: נכון, אז אתה אומר, הם כתובים.
עמית אשכנזי: הם כתובים.
מאיר שטרית: ובעלי שליטה בתאגיד?
עמית אשכנזי: בעלי שליטה בתאגיד ציבורי, מי זה בעל שליטה?
חיים הרציג: לא נכון, בזק היא תאגיד שהוקם בחוק.
עמית אשכנזי: ממש לא.
חיים הרציג: גוף שהוקם בחוק זה בזק, בזק היום זה חברה פעילה בשוק, מה, אין לה בעלי מניות?
חיים הרציג: היא לא יכולה להגיש בקשה... אם בזק תרצה להיות גורם מאשר---
זאב שטח: חברת חשמל?
מאיר שטרית: בבקשה, מר עמית אשכנזי, תענה.
עמית אשכנזי: האמת היא שאני מעדיף שהיועצת המשפטית של הוועדה תבדוק את העמדה.
עמית אשכנזי: אני אגיד מה המהות, המהות היא---
מאיר שטרית: בבקשה, תעני.
נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק הוא חוק משק החשמל וחוק הבזק, אלה חוקים שמסדירים את ההתנהלות של החברות האלה, אבל אין שם סעיף שאומר שהגופים האלה הם תאגיד סטטוטורי, או תאגיד שהוקם לפי חוק זה, זכויות וחובות וכדומה.
מאיר שטרית: אני רוצה להבין את ההתנגדות שלכם.
מאיר שטרית: האם, לצורך העניין שאנחנו מדברים, של תאגיד סטטוטורי, ציבורי, זה תאגיד שיודעים מי הוא, שהמדינה היא---
זאב שטח: אני אענה.
זאב שטח: צריך להסתכל על סעיף 10, הרצון לתיקון סעיף 10 והצעת סעיף 2, שהיא רצון לתקן סעיף 10 והצעת תיקון 3, שרוצה לתקן את 11 (א) כמכלול אחד, מפני שגם ב-11 (א) הם באים ואומרים---
מאיר שטרית: תעזוב את 11, תענה על 10.
זאב שטח: הם רוצים להחריג תאגיד ציבורי, או גוף ציבורי או אחר שהוקם בחיקוק, גם מהצורך להגיש בקשה.
זאב שטח: מה מבקשים מהם בסך הכל?
זאב שטח: שיגישו את הבקשה כמו שצריך, והם אומרים 'לא, הוא לא צריך להגיש את הבקשה כמו שצריך, הוא לא צריך להגיש אותה בהתאם לחוק'.
מאיר שטרית: זה לא פוטר אותם מהגשת בקשה.
זאב שטח: כתוב בסעיף (א), בהגשת הבקשה צריך לרשום את שם המבקש.
זאב שטח: מה הבעיה שירשמו את שם המבקש?
זאב שטח: מה הבעיה?
זאב שטח: כל הדברים האלה לא ברורים, בסך הכל---
קריאה: אז השר יקבע את זה.
זאב שטח: למה השר?
זאב שטח: את מבינה מה יקרה?
זאב שטח: מה שיקרה שכל חברה---
עמית אשכנזי: על מה אנחנו מדברים פה?
זאב שטח: אתה רוצה ליצור מצב שחברה ממשלתית וחברה ציבורית יכולה להקים גורם מאשר בלי לעבור את כל הויה דלורוזה שאני עובר.
עמית אשכנזי: אבל את זה אתה לא כותב בסעיף הזה.
זאב שטח: אתה כותב גם בסעיף הזה, גם בסעיף הבא---
מאיר שטרית: מר שטח, חברות ממשלתיות לא כלולות בעניין הזה, הן לא תאגידים ציבוריים לפי חוק.
זאב שטח: חברה ממשלתית לא?
מאיר שטרית: תסבירי את.
זאב שטח: מה זה תאגיד ציבורי?
עמית אשכנזי: אתה לא מקשיב, תקשיב כשמסבירים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תאגיד שהוקם לפי חוק, כמו למשל הרשות לניירות ערך, כמו הרשות להנצחת מורשת יהדות---
זאב שטח: זה לא כתוב רשויות.
זאב שטח: חברת חשמל איננה תאגיד ציבורי?
זאב שטח: ודאי שהיא תאגיד ציבורי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היא לא תאגיד שהוקם לפי חוק.
עמית אשכנזי: לא, יש גוף שהוקם בחיקוק, ויש תאגיד ציבורי וכתוב או-או.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש כאן גם גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק.
זאב שטח: נו, גם גוף ציבורי אחר.
עמית אשכנזי: גוף ציבורי אחר הכוונה גוף...
עמית אשכנזי: אלה תבניות שבאות---
חיים רביה: גוף שהוקם בחיקוק, אי אפשר למסור את שמות בעלי השליטה בתאגיד, לדוגמה.
חיים רביה: הטפסים לא מתאימים.
חיים רביה: זה סעיף של טפסים בלבד.
חיים רביה: כמה אפשר להתווכח על זה?
חיים רביה: זה סעיף ביורוקרטי---
זאב שטח: לא, זה לא נכון.
זאב שטח: לא צריך להגיש את הבקשה.
זאב שטח: אתה לא מבין שהוא פוטר אותם מהגשת הבקשה?
חיים רביה: לא, הוא אומר שהפרטים יהיו אחרים, השר יקבע הוראות לעניין הפרטים שייכללו בבקשה.
מאיר שטרית: חברים, לא ביחד.
מאיר שטרית: מה זה גוף ציבורי שהוקם בחיקוק?
עמית אשכנזי: גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק, אנחנו הולכים עכשיו רגע להרצאה במשפט מנהלי, כי פה מפחדים מכל סעיף כאילו ש... את ההקלות, השינויים, אנחנו לא מסתירים, בשביל זה הבאנו את החוק לכנסת, אבל אי אפשר לקיים ככה דיון כשעל כל סעיף טופסולוגיה אתם פה פותחים.
עמית אשכנזי: .. יש את האישיות המשפטית שנקראת מדינת ישראל.
עמית אשכנזי: ליד האישיות המשפטית הזו שנקראת מדינת ישראל יש גופים שהוקמו בחוק והחוק נתן להם סמכויות, אבל הם חלק מהאישיות המשפטית של מדינת ישראל.
עמית אשכנזי: הדוגמה שעולה לי כרגע לראש זה המועצה לשידורי כבלים ולוויין.
עמית אשכנזי: יש לה סמכות של רגולטור, שהוקנתה לה בחוק התקשורת, בזק ושידורים, אבל אין לה אישיות משפטית נפרדת במובן הזה שהיא חלק מהגוף שנקרא---
מאיר שטרית: איזה אינטרס יש לנו לתת לגוף כזה בכלל סמכות להוציא אישורים?
עמית אשכנזי: אנחנו הלכנו עם הניסוחים שכתובים היום בסעיף 10 לחוק חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: אז צריכים לשנות אותם, למה צריך להיכנס לזה?
מאיר שטרית: אני מעוניין שהמדינה תהיה גורם מאשר, בסדר, שגוף סטטוטורי שהוקם לפי חוק, בסדר, אז מה אכפת לכם שימלא באותו שאלון את שם התאגיד והמנהלים שלו?
מאיר שטרית: מה מפריע?
עמית אשכנזי: כי זה פשוט לא מתאים, מבחינת בעלי שליטה.
מאיר שטרית: לא בעלי שליטה, מנהל הגוף.
טל הרמתי: אבל החוק אומר שצריך לתת את רשימת בעלי השליטה.
מאיר שטרית: נוותר על זה.
עמית אשכנזי: בדיוק, זה בדיוק מה שאומר הסעיף הזה.
מאיר שטרית: בסדר, חברים.
מאיר שטרית: היועצת המשפטית, אני מציע לנסח את הסעיף כך;
נירה לאמעי-רכלבסקי: בשינויים החלים על המדינה, לפי העניין.
מאיר שטרית: צריך לכתוב את הדברים המינימליסטיים הדרושים לדבר הזה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, שיהיה כתוב מנהל התאגיד.
מאיר שטרית: הוא לא צריך לכתוב מי בעלי השליטה, כי פה זה לא רלוונטי---
חיים הרציג: אבל זה לא נכון, יש בעלי שליטה.
מאיר שטרית: אין בעלי שליטה, בעלי השליטה זה המדינה.
חיים הרציג: לא, זה לא נכון.
חיים הרציג: בגוף ציבורי זה לא נכון שבעלי השליטה---
מאיר שטרית: מי זה גוף ציבורי?
מאיר שטרית: תאגיד.
חיים הרציג: חוק הבזק הקים את בזק---
מאיר שטרית: רשות שדות התעופה.
חיים הרציג: רשות שדות התעופה הוקמה בחוק רשות שדות התעופה.
מאיר שטרית: אתה חוזר על עצמך.
מאיר שטרית: עוד פעם, רשות בזק לא הוקמה לפי חיקוק.
חיים הרציג: הוקם לפי חיקוק, זה גוף ציבורי בזק.
מאיר שטרית: לא, זה לא חל על בזק, אבל למשל רשות שדות התעופה, זו רשות, תאגיד סטטוטורי שהוקם לפי חוק.
מאיר שטרית: הרשות לבטיחות בדרכים זו רשות שהוקמה לפי חוק.
מאיר שטרית: עכשיו תסביר לי אתה מי בעלי השליטה ברשות לבטיחות בדרכים?
חיים הרציג: יש גופים שהמדינה היא בשליטה מלאה בהם ויש גופים שהוקמו בחיקוק ו---
מאיר שטרית: אין תאגידים סטטוטוריים שהוא לא בשליטה מנהלית של המדינה.
חיים הרציג: אני לא יכול להתווכח, אני אביא דוגמאות.
מאיר שטרית: תביא.
חיים רביה: אם על זה מתווכחים, רוצים לנהל פיליבסטר בתוך הוועדה.
מאיר שטרית: חיים, תעשה לי טובה, אל תנהל את הוועדה.
מאיר שטרית: אני מבקש שאף אחד פה לא ינהל לי את הוועדה, תנו לי לנהל את הישיבה כמו שאני מבין אותה.
מאיר שטרית: פיליבסטר, רק אני יכול לעשות, או חברי כנסת אחרים.
מאיר שטרית: אז אני מציע, תפסיקו את זה.
מאיר שטרית: 'או גוף לפי חיקוק אחר', אפשר להוריד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת, אם איזה רשות, אם הרשות לניירות ערך תרצה להיות---
מאיר שטרית: אז זו רשות סטטוטורית, אין גוף בלי חיקוק אחר, לכן אני מציע להוריד את העניין של גוף לפי חיקוק אחר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, אבל יש רשויות שהן לא הוגדרו כתאגיד.
מאיר שטרית: אז למה צריך לתת להן אישור להיות גורם מאשר?
עמית אשכנזי: זה רק לגבי הטופס.
עמית אשכנזי: את הבקשה הם מגישים בסעיף אחר.
מאיר שטרית: נכון, אז אני אומר שצריך לעשות את המינימום ההכרחי הדרוש, לא צריך יותר מאשר זה.
מאיר שטרית: הערות נוספות למישהו יש?
מאיר שטרית: ובכן, אנחנו מאשרים את סעיף 1, 2, בתיקון שהצענו כרגע.
מאיר שטרית: אני מבקש לבדוק את העניין ואני אתן תשובה לגבי חברת חשמל ובזק.
מאיר שטרית: יש טענה בעניין הזה, האמנם הם עומדים בדבר הזה?
מאיר שטרית: או שלא חל עליהם העניין?
מאיר שטרית: היא תנסח את הסעיף ונביא אותו לישיבה הבאה, נראה אותו מנוסח מחדש.
מאיר שטרית: התיקון שלנו הוא פשוט, הוא אומר שגופים סטטוטוריים, שהוקמו על פי חוק במדינה, לצורך הגשת הבקשה יהיו פטורים מכל הביורוקרטיה הקשורה פה של הגשת בעלי שליטה ועיסוקים אחרים וכן הלאה.
עמית אשכנזי: לא פטורים מהביורוקרטיה, הם פטורים מהביורוקרטיה הזאת.
מאיר שטרית: של הרישום.
עמית אשכנזי: תהיה להם ביורוקרטיה אחרת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה יחול עליהם בשינויים המחויבים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש שינויים שמחויבים, כי אם אין בעלי שליטה, אי אפשר ל---
מאיר שטרית: אנחנו לא פוטרים אותם מכל ההתניות הדרושות להיות גורם מאשר, אנחנו פוטרים אותם רק מהניירת הזו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שימו לב שאנחנו אומרים שלא יחול על בקשה לרישום שמגישה המדינה, כלומר המדינה מגישה בקשה לרישום, רק חלק מהדברים או שיחולו עליה בשינויים המחויבים, או לא יחולו.
מאיר שטרית: טוב, אני מקווה שרשות שדות התעופה לא תלך להקים עכשיו גורם מאשר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (מקריאה).
נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 3.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון סעיף 11.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף 11 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) במקום פסקה (1) יבוא--- אולי אני אקריא מה כתוב בפסקה (1), שיהיה ברור למי שאין.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כרגע פסקה (1) מדברת על 'הרשם ירשום במרשם מבקש המקיים אחר ההוראות לפי חוק זה וכן את כל אלה' והתנאי הראשון הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל, תאגיד שהתאגד בישראל, או תאגיד ציבורי או גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק, שמקום עסקיו או פעילותו בישראל ואחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ובמקום הפסקה הזאת "או אחד מאלה; (א) אזרח ישראלי או תושב ישראל; (ב) תאגיד שהתאגד בישראל שמקום עסקיו ופעילותו בישראל ואחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר; (ג) תאגיד ציבורי -זה יהיה תאגיד שהוקם לפי חוק- או גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק---
מאיר שטרית: שאת זה אני מציע להוריד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "(ד) המדינה".
חיים רביה: אני רק מפנה את תשומת לבכם לזה ש-(ג) כרגע משקף את נוסחו הנוכחי של החוק.
זאב שטח: לא נכון, אתה אומר לא אמת.
מאיר שטרית: סליחה, מר שטח, גם אם הוא לא אומר, זכותו להגיד את דעתו, מה קרה?
נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון, רצינו לסדר את זה, הניסוח גם מסדר את זה.
חיים רביה: אני אומר (ג), כפי שהוא כרגע, משקף את מה שממילא כתוב בחוק, 'תאגיד ציבורי או גוף ציבורי אחר שהוקם בחיקוק'.
מאיר שטרית: נכון, אבל אני משנה את העניין של גוף שהוקם בחיקוק, אין שום סיבה לתת לכל גוף---
חיים רביה: מה ייאמר?
חיים רביה: רק תאגיד שהוקם בחיקוק?
מאיר שטרית: כן, תאגיד ציבורי שהוקם על פי חוק.
זאב שטח: זה בדיוק כמו בפעם הקודמת, כשאמרתי על הבקשה.
זאב שטח: פה יש דבר כבר הרבה יותר רציני מכיוון שהיום, כשהיה ניסיון להקים, על ידי גופים שאינם באוריינטציה שלהם גורם מאשר, אז היה כתוב, 'ואחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר', ואז באו לשר ולדירקטוריון, נגיד רשות הדואר או בזק, ביקשו 'בואו נגדיר שאחת מהמטרות שלנו זה ניהול עסק של גורם מאשר'.
זאב שטח: מה שעכשיו משרד המשפטים מציע זה לפטור את אותה רשות מלהגדיר שאחת ממטרותיה היא ניהול עסק של גורם מאשר---
זאב שטח: כן, הורידו את זה.
מאיר שטרית: לא נכון, תסלח לי.
מאיר שטרית: כתוב פה בסעיף (ב) 'תאגיד שהתאגד בישראל---
זאב שטח: זה לא נכון, מה שאני אומר נכון.
קריאה: ב-(ג) אין את זה וב-(א) גם אין את זה.
זאב שטח: הורידו את זה.
זאב שטח: מה שיקרה פה זה מצב שהם לא צריכים לגשת לדירקטוריון, לא לגשת לשר.
זאב שטח: כשבאו לדירקטוריון חברת הדואר ובזק, מה שבאו ואמרו להם זה דבר נורא פשוט 'תציגו לנו תכנית עסקית שלא נבכה אחר כך למדינה שאנחנו מפסידים כסף, תראו לנו מה החשיפה שלנו, תגידו לדירקטוריון ולשר מה יקרה אם נקים גורם מאשר', ואז הדירקטוריון זרק אותם מכל המדרגות כי הוא שקל שיקול עסקי ואמר 'החשיפה שלי, שאני אצטרך לשלם למישהו מיליארד שקל בגלל שטעיתי במשהו, אני לא רוצה להקים גורם מאשר'.
זאב שטח: עכשיו מה רוצים פה?
זאב שטח: רוצים שזה יהיה בהחלטת מנהל כללי.
זאב שטח: מנהל כללי יחליט להתעסק עם גורם מאשר, מה אכפת לו אם יפסיד או ירוויח, הוא במילא סמוך על שולחנה של המדינה, יקים, יעשה ניסיון, יצליח/לא יצליח.
זאב שטח: פה גורמים לו לא לעבור, ואנחנו מציעים שיהיה תיקון שאחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר.
זאב שטח: אני מבקש להחזיר את מה שהיה, 'שאחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר, ובאישור השר הממונה'.
זאב שטח: עכשיו אני רוצה להגיד את ההנמקות.
זאב שטח: אם אכן ההצעה מבקשת להקפיד שגם גוף ציבורי יעמוד בכל התנאים הנדרשים מגוף פרטי, אין סיבה לפטור גוף ציבורי מהתנאים שדורש שאחת ממטרותיו תוגדר להיות גורם מאשר.
זאב שטח: להיפך, הדעת נותנת שהמחוקק יבקש להחמיר דווקא עם---
מאיר שטרית: ברגע שנכתוב שאחת ממטרותיו היא להיות גורם מאשר, אז צריך לשנות את כל ה---
זאב שטח: לא, זה כתוב בחוק, הם מוחקים את זה.
מאיר שטרית: תקשיב עוד פעם.
מאיר שטרית: אם נקבל את הערתך שנכתוב שאחת ממטרותיו להיות גורם מאשר, אז זה מייתר את הצורך ב'אישור השר', כי כדי לשנות את התקנון של אותו גוף, הם יצטרכו לעבור את אישור השר מלכתחילה.
זאב שטח: תן לי להשלים את דבריי.
זאב שטח: אני אומר, אם תאגיד ציבורי או גוף ציבורי אחר שהוקם, לרוב למטרה מסוימת, ולא לאפשר לו להרחיב את תחומי פעילותו רק בהסתמך על החלטה פנימית של איזה סגן מנהל כללי או מנהל כללי.
מוטי ימין: אולי אני אומר כמה מלים, אני מהרשות לניירות ערך.
מוטי ימין: הרשות היא בוודאי תאגיד ציבורי שהוקם על פי חיקוק.
מוטי ימין: המטרה שלשמה הוקמה הרשות היא הגנה על ענייניו של ציבור המשקיעים.
מוטי ימין: אין בחוק ניירות ערך, חוק שמכוחו קמה הרשות, התייחסות לפעולות הנלוות שאותן נדרשת הרשות לבצע כדי להגשים את המטרה המרכזית שלה.
מוטי ימין: לשיטתנו לא מדובר פה בהקלה, אלא בסך הכל בהתאמה שמתחייבת לאור מבנה הרגולציה שמכוחו פועלים אותם תאגידים ציבוריים.
מוטי ימין: הרי לא נתקן עכשיו מחדש את חוק ניירות ערך ונתחיל לתת הסמכות ספציפיות לכל אחת מהפעולות הנלוות שרשות ניירות ערך נדרשת לבצע כדי---
זאב שטח: שיניתם את חוק ניירות ערך כשרציתם?
זאב שטח: שיניתם אותו חמישים פעם, אז להוסיף את זה אתה לא רוצה?
נתן הרשקוביץ: רק עוד מלה.
נתן הרשקוביץ: הרשות לניירות ערך מפעילה מזה שמונה שנים בהצלחה רבה את מערכת מגנ"א (מערכת גילוי נאות אלקטרונית) שהיא מערכת, כידוע, קריטית מאוד בשוק ההון.
נתן הרשקוביץ: אנחנו משתמשים בשירותיהם של קומסיין במשך כל השנים האלה ואין לנו בעיה עם איכות השירות או רמת השירות באופן מהותי.
נתן הרשקוביץ: יחד עם זאת, אנחנו נדרשים לתיקון הזה, ובדיוק על סעיף (ג), כי היה ואם תהיה בעיה מחר בבוקר, אנחנו נרצה להפעיל את האופרציה של גורם מאשר בעצמנו כדי לא להשבית את שוק השוק.
נתן הרשקוביץ: ולא רוצים להגיע למצב של רשות המסים, כששאלת 'מה יהיה מחר בבוקר?
נתן הרשקוביץ: ' ואין להם פתרון, אנחנו רוצים שיהיה לנו פתרון.
נתן הרשקוביץ: לא הולכים להתחרות בשוק הפרטי ולא הולכים להפעיל שום דבר, כמו שלא עשינו את זה עד היום.
נתן הרשקוביץ: אבל אם מחר בבוקר תהיה קטסטרופה, אנחנו לא יכולים להגיע למצב שנתחיל לשנות עכשיו חקיקה שרשות ניירות ערך פתאום אחת ממטרותיה תהיה הנפקת תעודות כדי להפעיל את האופרציה הזו, כי הנזק או הסכנה הם עצומים.
זאב שטח: אז נעשה את זה עכשיו, תתקן עכשיו.
נתן הרשקוביץ: אבל אני לא רוצה, אחת ממטרותיי זה לא להנפיק תעודות.
זאב שטח: אתה אומר לשעת חירום, אז תשנה---
נתן הרשקוביץ: מר זאב שטח, אנחנו עובדים איתך בצורה טובה מאוד שנים, שנים אנחנו מנפיקים לכל השוק באמצעותך.
נתן הרשקוביץ: יחד עם זאת---
חיים רביה: אדוני, ראשית אני מבקש, או אני מציע שנוסחו של הסעיף יהיה פשוט תאגיד או גוף ציבורי שהוקם בחיקוק, כך שלא רק תאגידים יצירי חיקוק, אלא גם גופים אחרים שנוצרו בחוק יוכלו לשמש גורמים מאשרים.
חיים רביה: עולה בדעתי לשכת עורכי הדין.
חיים רביה: אני רק מפנה את תשומת לבו של אדוני לכך שאם יתווסף הסייג 'אחת ממטרותיו היא ניהול עסק או פעילות כגורם מאשר', כי אז כל תאגיד שירצה לעשות את זה צריך יהיה לרוץ אל הכנסת ולתקן את החוק ולכן משמעות הסייג הזה היא שלסעיף (ג) אין שום השלכה בחיי המעשה.
חיים רביה: יתרה מזאת, אין זו דרכם של החוקים לנקוב בסמכויות עזר, וזו סמכות עזר מובהקת, להנפיק תעודות אלקטרוניות.
חיים רביה: זה לעולם אינה מטרה עיקרית של גוף ציבורי.
מאיר שטרית: אבל מצד שני לא הייתי רוצה לראות שרשות שדות התעופה תלך מחר להקים גורם מאשר.
מאיר שטרית: לא הייתי רוצה שרשות הדואר תלך להקים עכשיו גורם מאשר, או כל רשות ציבורית אחרת תחשוב, 'הנה, העסק לפנינו, בואו נעשה כסף, נקים גופים מאשרים', זה לא תפקידם של התאגידים האלה.
קריאה: זה מהותי.
מאיר שטרית: זה לא מהותי, זה מהותי לרשות לניירות ערך, אני מבין, אבל זה בכלל לא מהותי לרשות שדות התעופה.
חיים רביה: אדוני, מרבית הגופים האלה מפוקחים לא רק פנימית, דהיינו זה לא עניין של גחמה של סגן מנהל כללי כזה או אחר, אלא גם מפוקחים על ידי מבקר המדינה, והשר הממונה.
חיים רביה: גם מבקר המדינה וגם השר הממונה, כך שבהחלט די בזה כדי להבטיח שלא תהיה בזה פגיעה ב---
מאיר שטרית: אני מוכן להוסיף 'תאגיד ציבורי שהוקם על פי חוק ובאישור השר הממונה עליו'.
מאיר שטרית: זה יפתור את העניין, בכל מקרה צריך את אישור השר, כך שלא יכול תאגיד על דעת עצמו לקום מחר ולהיות לגורם מאשר.
מאיר שטרית: אז נתקן את זה בהתאם.
מוטי ימין: אני חושב שאולי ההבחנה הרלוונטית בהקשר הזה היא בין תאגידים ציבוריים, שכל התכלית של הקמת גורם מאשר פנימי אצלם, היא על מנת לאפשר להם להסתמך על חתימות אלקטרוניות מאושרות שמופנות אליהם, בין מצב אולי כפי שקומסיין---
מאיר שטרית: אני מוכן לכתוב, תאגיד שלצורך פעולתו דרוש לו הדבר הזה.
מאיר שטרית: באישור השר, זה פותר לך את הבעיה.
מאיר שטרית: אם הרשות לניירות ערך תחשוב שהגיע הזמן שהיא רוצה לעשות לבד כיוון שקומסיין נסגרה, אז תפנו לשר ותקבלו אישור.
מאיר שטרית: זה מה שדרוש.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש לכל הרשויות כמעט, אין היום רשות שהיא לגמרי עצמאית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם אם היא מתוקצבת בנפרד, תמיד יש שר ממונה.
מאיר שטרית: '
מאיר שטרית: באישור השר הממונה', במקרה שלכם זה שר האוצר.
מאיר שטרית: גמרנו את סעיף 3(1).
נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא "(א1) על אף הוראות סעיף קטן (א) התנאים לפי פסקאות (3) ו-(5) על הסעיף הקטן האמור, לא יחולו לגבי המדינה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השר רשאי לקבוע תנאים אחרים לעניין רישום המדינה במרשם".
נירה לאמעי-רכלבסקי: לשם הבהרה, סעיף (א) מתייחס לתנאים נוספים על התנאים שאנחנו מוציאים את תחולתם לגבי המדינה הם סעיף (3), הפקדת ערבות בנקאית או ערובה מתאימה אחרת, או ביטח את עצמו אצל מבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, הכל לפי קביעת הרשם, לשם הבטחת פיצויו של מי שנפגע עקב מעשה או מחדל של הגורם המאשר ו-(5) מבקש הרישום וכן מי שמועמד להיות מנהל הגורם המאשר לא הורשעו בעבירה.