GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אני יודע, אני לא מבין למה לא מבטלים את העסק הזה ומאחדים אותו עם קופת חולים, שייקנו את התרופות לכולם.
מאיר שטרית: זה היה מוזיל את מחירי התרופות למשרד הבריאות בחצי.
אריאל יעקובי: למה שהחשב הכללי לא יעשה משהו טוב?
אריאל יעקובי: שהוא יקנה את התרופות.
אריאל יעקובי: קופת חולים זה היום בבעלות המדינה.
מאיר שטרית: קופת חולים קונה את רוב התרופות במדינה, והם קונים בחצי מהמחיר שקונה שראל, אותן תרופות.
מאיר שטרית: שראל הוקמה למטרה מסוימת בזמנו, ולדעתי מזמן פגה המטרה.
רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, שאלה אחת.
רוברט טיבייב: פרויקט המרכב"ה שנכנס למערכת הבריאות חסך להם כסף או לא?
מאיר שטרית: אל תשמע להסתדרות, זו עמדתה של ההסתדרות.
דוד גרשונוביץ: מערכת המרכב"ה שנכנסה למשרד הבריאות מנהלת תהליכים, אני לא יודע להגיד כמה כסף---
מאיר שטרית: חסך או לא חסך.
מאיר שטרית: תלוי את מי אתה שואל.
דוד גרשונוביץ: לטעמי לפחות התשובה היא חד משמעית כן.
דוד גרשונוביץ: השאלה המרכזית שצריך ואין לי כרגע את הנתונים, זה לבדוק כמה עלו מערכות קודמות הן מבחינת ההפעלה והתחזוקה, וכמה עולה---
מאיר שטרית: אתה מדבר מבחינת העלויות של המחשוב של משרד הבריאות.
דוד גרשונוביץ: של המחשוב, אבל מה שברור, אולי זה עולה גם פה, מערכת מרכב"ה היום, בניהול התהליכים עושה סדר.
מאיר שטרית: זה אין ספק.
רוברט טיבייב: סדר למשרד הבריאות?
טל הרמתי: לכל המשרדים שמשתמשים בה.
רוברט טיבייב: בדרך כלל משרד האוצר יודע...
דוד גרשונוביץ: זה לא לחשב הכללי, הסדר שהיא עשתה זה בתוך התהליכים המנהלתיים בתוך משרד הבריאות.
דוד גרשונוביץ: הניהול של התהליכים, אם זה תהליכי רכש, אם זה תהליכים לוגיסטיים, הוא מובנה, הוא מסודר, ההוראות מוטמעות כבר בתוך התהליך, אז הכל נעשה בצורה יותר---
רוברט טיבייב: במלים אחרות, כמו שאני מבין את זה, פרויקט המרכב"ה עזר לכם לעשות סדר במשרד הבריאות.
רוברט טיבייב: כך אני מבין את זה, זה מה שאמרת.
ראובן כהן: אני רוצה להגיד, שאלת את השאלה לגבי החיסכון, במקביל להכנסת מערכת מרכב"ה במשרד הבריאות, כמו שאמרת על משרד מאוד גדול ומבוזר, עם 600 משתמשים, שילבנו מערכת ייעודית שהם פיתחו, שנקראת מערכת הקודים הגריאטריים שבעצם מוכרת מיטות עבור קשישים וכמובן המכירות האלה מתבטאות ונרשמות במרכב"ה, הגבייה מתבצעת במרכב"ה.
ראובן כהן: על פי מה שאומרים לנו הנציגים בלשכות שעושות את הגבייה, שאחוזי הגבייה, בעקבות האינטגרציה בין מערכת הקודים במערכת הייעודית למערכת המרכב"ה, עלו בצורה ניכרת כאשר שולבה עם המרכב"ה.
ראובן כהן: זאת רק דוגמה ויש עוד הרבה מאוד דוגמאות.
רוברט טיבייב: לא, השאלה לא רק מכוונת למשרד הבריאות, לכל המשרדים, זאת השאלה.
ראובן כהן: לכל אחד יש את הסיטואציות שלו.
טל הרמתי: כמו שתיארתי קודם, התהליך של כניסה לתוך משרד הוא תהליך שאחת הסיבות שהוא כזה מורכב זה שכל התהליכים שקורים במשרד למעשה מונחים על שולחן הניתוחים, נבחנים מחדש ומתבצע תהליך של עריכת סדר בעבודה הפנימית של כל משרד.
טל הרמתי: נמצאים פה מספר סגני מנהלים כלליים והייתי מאוד שמח לשמוע אותם---
מאיר שטרית: אם אני זוכר נכון, כל הרעיון של שימוש במרכב"ה ב-SAP היה אמור להיות מוצר מדף שאפשר להתאים אותו לצרכים של המשתמש.
מאיר שטרית: זה כל הרעיון שעמד בבסיס המרכב"ה.
מאיר שטרית: אתה לא מפתח מחדש את כל התוכנה, אתה קונה מוצר מדף, זה היה בגרמניה, אם אני לא טועה, פיתחו את ה- SAP, אתה קונה מוצר מדף?
טל הרמתי: למעשה זו התשתית שעליה בנויה המרכב"ה, זו מערכת שלמה.
מאיר שטרית: אתה קונה מוצר מדף שפיתחו אותו לצרכים שונים, כח אדם, תקציב וכן הלאה, ואתה יכול בקלות יחסית לעשות בו ואריאציות ולהתאים אותו למשתמש.
מאיר שטרית: זאת אומרת התוצאה הנצפית היתה צריכה להיות שהמשתמש יהיה נורא מבסוט ממה שהוא מקבל בסוף הדרך.
מאיר שטרית: זאת אומרת שהשינוי או ההתאמה של SAP לצרכים של משרד מסוים זה לא בהכרח סותר את המסגרת הכללית, אתה עדיין תראה את כח האדם ואת התקציב ואת הכל בשקיפות, אבל הוא מותאם לכל משרד בנפרד.
מאיר שטרית: ההתרשמות שלי במשך השנים שיש כנראה קשיים גדולים באמת ביכולת של ההתאמה הזאת, בין לקחת את SAP ולהתאים אותה לשימוש של משרד מסוים בתחום ספציפי שהוא צריך, שאיננו במשרד אחר.
מאיר שטרית: אני חושב שזה אחד מהקשיים שאני נתקל בהם ושומע מכל מיני משרדים של חוסר ידידותיות ואי שביעות רצון מהשימוש במרכב"ה.
מאיר שטרית: הרבה חשבים ומנהלים כלליים של משרדים מסתכלים במרכב"ה כגורם שמגביל את יכולת הפעולה שלהם.
ראובן כהן: אני אתייחס.
ראובן כהן: באמת לקחנו חבילה.
ראובן כהן: החבילה הזאת נותנת לנו את מרבית הפתרונות, מרבית הפונקציות שנדרשות במערכת הארגונים, בהיבטים הכספיים, הלוגיסטיים, כח אדם ונדל"ן.
ראובן כהן: עדיין, כשאתה הולך ולוקח חבילה ורותם אותה לארגון שלך, אתה נזהר ושומר על הסטBדרט, אתה נזהר לא לחרוג מהסטנדרט וזאת ההנחיה שניתנת, כי אם אתה חורג מהסטנדרט אתה מפסיק להיות חבילה ואתה מתחיל להיות חברה שמבצעת פיתוח תוכנה.
ראובן כהן: כדי לקבל את העדכונים מהחברה שמספקת את החבילה, עדכונים כדי שנוכל להכניס אותם במערכת, אתה חייב לשמור על הסטנדרט וכמובן גם עם החבילה אנחנו מקבלים כל מיני פיצ'רים וכל מיני מנגנונים כדי לעשות קסטוניזציה ברמת ממשלה.
ראובן כהן: מה שאמרת, קסטוניזציה או התאמה ברמת משרד, או ברמת משתמש, אין דבר כזה.
ראובן כהן: המערכת שנבנתה, וזה גם הרעיון, היא ברמת ממשלה.
מאיר שטרית: רמת משרד.
ראובן כהן: פתרון אחיד ברמת ממשלה, לא ברמת משתמש ולא ברמת משרד.
ראובן כהן: זה הרעיון, כדי שכולם ידברו בשפה אחידה.
ראובן כהן: כולם יידעו ויעבדו עם אותם תהליכי עבודה ועם אותן תפוקות פחות או יותר.
ראובן כהן: אם היינו הולכים ובונים פתרון ייחודי עבור משתמש, עבור משרד, עבור יחידה במשרד, היינו מאבדים בכלל את הצפון פה.
רוברט טיבייב: אבל יש פה קטע מאוד חברתי.
רוברט טיבייב: אתה ממשל זמין, נכון?
ראובן כהן: מה השאלה?
רוברט טיבייב: זה בתוך המרכב"ה.
ראובן כהן: הוא משולב בתוך המרכב"ה.
טל הרמתי: ממשל זמין הוא לא בתוך מרכב"ה, אבל הוא משולב ועובד בצורה.
טל הרמתי: .. היכולת שלנו, בין היתר---
רוברט טיבייב: אני רוצה להבין, ממשל זמין זה לא חלק ממרכב"ה?
טל הרמתי: לא, ממשל זמין זה תכנית נפרדת, היא נדונה פה בוועדה הקודמת, לפני כשבועיים או שלושה, הוצגה פה באריכות, זו תכנית נפרדת, אבל בין היתר היא נשענת.
טל הרמתי: .. צריך להבין את זה, השירות לציבור נשען על היכולת.
טל הרמתי: העובדה שקיים מערך אחוד שמנהל את כל התהליכים בתוך הממשלה ואת כל הכספים של הממשלה מאפשרת רמה אחרת לגמרי של שירותים והדוגמה לכך היא זה, שוב, הנושא שהצגתי לפני שלושה שבועות כשהיינו פה.
טל הרמתי: אנחנו מעלים לאוויר ברבעון הקרוב פורטל ספקים שייתן לכל ספק יכולת להבין איך הממשלה עובדת מולו והיכולת שלנו בכלל לתת לספק תמונה מרוכזת של כל המהלכים הכספיים שהוא מעורב בהם מול משרדי הממשלה השונים נובעת כתוצאה מזה שלממשלה יש מה שנקרא back office אחד מרכזי שמנהל את כל הנושאים האלה.
טל הרמתי: זאת אומרת, היכולות שלנו בפן של השירות לאזרח, הן הפרטיים והן העסקים, נובעות בין היתר מהעובדה שיש לנו תשתית כמו התשתית הזאת.
מאיר שטרית: באיזה יחידות ב-2010 יושק בהן המרכב"ה?
טל הרמתי: ב-2010, אני מדבר בעיקר על היחידות הגדולות, כי אני לא רוצה לדבר על משרדים או יחידות מאוד קטנות.
טל הרמתי: היחידות הגדולות שזה מתוכנן בהן, כמו שאמרנו, משרד החקלאות ומשרד ראש הממשלה בחודש הקרוב, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה באמצע השנה, ואני חושב שמבחינת המשרדים הגדולים, והנושא של מוסדות דת, למעשה---
מאיר שטרית: מה זה מוסדות דת?
מאיר שטרית: מועצות דתיות?
ראובן כהן: זה מבטל את ההקצבות לישיבות ו---
מאיר שטרית: עד היום ההקצבות של הישיבות לא במרכב"ה?
טל הרמתי: לא במרכב"ה, עדיין, על פי התכנון.
מאיר שטרית: זה החוליות הכי חלשות בבקרה.
ראובן כהן: אנחנו בונים מערכת לממשלה שלמה, אין דבר כזה בכל העולם.
ראובן כהן: אין דבר כזה.
ראובן כהן: זה חלוץ, זה דבר אדיר, אין דבר כזה בכל העולם.
מאיר שטרית: הישיבות ייכנסו השנה?
ראובן כהן: לא הישיבות עצמן, אלא התמיכות שהממשלה מעבירה לישיבות ייכנסו לתוך המרכב"ה.
רוברט טיבייב: הרעיון שכל המשרדים ידברו בשפה אחת, זה אמור לחסוך כסף.
טל הרמתי: אני חושב שכבר היום זה חוסך כסף.
מאיר שטרית: ולעשות סדר.
טל הרמתי: נמצא פה נציג הגורם המתקצב, אני אשמח שנשמע אותו בנקודה הזאת, אבל לצורך העניין המשרדים במשך שנים מימנו, ועדיין מממנים, את הפרויקט הזה שהוא פרויקט מרכזי.
מאיר שטרית: חבר הכנסת טבייב, הרעיון של המרכב"ה הוא שלא כל משרד יעשה כראות עיניו במערכת המחשוב שלו שלא מדברת אחת עם השנייה בכלל ואין שום קשר בין משרדים.
מאיר שטרית: שזה חיובי.
מאיר שטרית: הרעיון היה שתהיה שקיפות, שבכל משרד תהיה שליטה יותר טובה בתקציב המשרד, וגם למשרד עצמו תהיה שליטה יותר טובה.
מאיר שטרית: כי במצב הנוכחי היום, כל עוד שעובדים...
מאיר שטרית: אני סתם אתן לך דוגמה ממשרד הפנים, שהייתי בו, כשהקמנו את רשות ההגירה גיליתי שגבולות המדינה נשלטים על ידי 13 גופים שונים, יש מי שאחראי על שדות התעופה, יש מי שאחראי על הנמלים, יש מי שאחראי על מעברים יבשתיים, יש מי שאחראי למעברים בגבול עם ירדן, במצרים מישהו אחר, 13 גופים שונים, ולכל גוף יש מערכת מחשוב משלו והן כמובן, כמו בישראל, לא מדברות אחת עם השנייה.
מאיר שטרית: זאת אומרת אם מחבל בא מגשר אלנבי ולא נותנים לו להיכנס בגשר אלנבי, הוא עושה דבר פשוט, הוא חוזר לרבת עמון וטס לבן גוריון ונכנס חופשי, כי בן גוריון לא יכול לדעת שבגשר אלנבי מישהו סירב לו מסיבה ביטחונית.
מאיר שטרית: לכן הקמנו את רשות ההגירה, כדי ליצור כלי אחד וגוף אחד שישלוט בגבולות המדינה, שלצערי כרגע הביצוע מתעכב.
מאיר שטרית: לא באשמתי.
מאיר שטרית: זאת אומרת שהרעיון של המרכב"ה היה רעיון נכון, ליצור מצב שבו יש שליטה במה שמתרחש במשרדים השונים בממשלה, לדעת מה קורה.
מאיר שטרית: זה טוב מצד האוצר.
מאיר שטרית: הצד השני, שהוא לא כל כך קיים ואני ממליץ למר ראובן כהן לחשוב עליו, אני חושב שאחד מהתפקידים של המרכב"ה צריך להיות שמי שאחראי על מרכב"ה במשרד צריך לתת לשר הרלוונטי באותו משרד דוח על עמוד אחד, דוח מנהלים, שאומר לו 'אדוני, השבוע במשרד שלך התקציבים כך וכך, זה מצב ניצול התקציב שלך, זה המצב שבו אתה לא ניצלת, אלה הסעיפים החשופים, כח אדם כך וכך', כיום זה לא קיים.
טל הרמתי: אם זה קיים או לא, אני אשמח שנשמע את המשנה למנהל הכללי של משרד האוצר.
מאיר שטרית: אני לא מכיר אף שר שקיבל שום דוח כזה, לא אחד בשבוע, לא אחד בחודש, גם לא אחד לשנה.
טל הרמתי: עוד השלמה אחת קטנה לגבי 2010 ואנחנו מיד---
ראובן כהן: לגבי 2010, מר טל הרמתי באמת סקר את היחידות, חקלאות, ראש הממשלה, מוסדות דת, תעשייה, מסחר ותעסוקה, אבל גם היחידה של נציגות האוצר בניו יורק.
ראובן כהן: זה משרד לכל דבר עם פעילות מאוד מאוד ייעודית ומיוחדת של גיוס הון בחוץ לארץ, וזה חלק מתקציב המדינה.
ראובן כהן: גם המערכת הזאת תעלה במהלך שנת 2010 ומבחינתנו זו גם סגירת מעגל כי אנחנו גומרים להוציא ארבעה סוגים של מערכות כספיות ישנות, לגאסי מה שנקרא ומערכת הבוח"ן ומערכת נציגות האוצר ש---
מאיר שטרית: בוח"ן עוד עובדת?
ראובן כהן: המערכת בנציגות האוצר בניו יורק, המערכת הכספית של משרד השיכון והמערכת הכספית של החשב הכללי שישבה על ה---
מאיר שטרית: אפרופו, אתה רואה כמה מערכות במשרדים?
מאיר שטרית: אגב, ניהול החוב של המדינה נמצא במרכב"ה?
ראובן כהן: כן, בטח, גם החובות החוצה וגם חובות---
טל הרמתי: מר רוני פרידמן, בבקשה.
רוני פרידמן: אנחנו המשרד הראשון הגדול שעלה, השני בסדר, אחרי משרד המדע, כך שיש לנו קצת ותק וניסיון ואני קצת אומר כמה מלים מהצד של המשתמש.
רוני פרידמן: אם אני מסתכל היום על מרכב"ה בתוך משרד האוצר, אם אתה לוקח ממני אותה, אנחנו עושים שביתה.
רוני פרידמן: אנחנו מתנגדים.
רוני פרידמן: למה?
רוני פרידמן: לנו יש חשב שעובד מולנו כמו כל משרד ממשלתי, חשב כללי מעלינו, אגף תקציבים, כולם מעלינו, כמו כל משרד רגיל, אבל המערכת הזאת נתנה לנו אפשרות לא רק של הסדרת התהליכים, אלא של זמינות ושקיפות המידע שבעבר, כדי להשיג אותו, ובאמצעותו לקבל החלטות, היינו צריכים מתווכים, כמו למשל את החשב.
רוני פרידמן: היום, אם אנחנו רוצים, ושוב, זה עניין של רצון וידע להשתמש במערכת, הנתונים, המשאבים, התהליכים, כולם זמינים לנו ושקופים לנו תחת היד והכל און ליין.
רוני פרידמן: כלומר תמיד אנחנו לומדים למצות את המשאבים שלנו טוב יותר בזכות המערכת שקיימת אצלנו.
רוני פרידמן: אלה הצדדים הטובים, שאין ספק שבהשוואה לבוח"ן שהיה לנו, עברנו מעולם שבו היינו עיוורים, נכים, לעולם שבו אנחנו רואים ויודעים לתפקד יותר טוב.
רוברט טיבייב: את העזרה של החשב כמתווך אתה כבר לא צריך...
רוברט טיבייב: להוריד מהמשכורת של החשב.
רוני פרידמן: אנחנו לא צריכים, את אותו מידע שהוא רואה, אנחנו רואים.
רוני פרידמן: אותו דבר, און ליין.
רוני פרידמן: הדבר השני, שהתחילו כאן להגיד אותו, גם אתה שאלת עליו וזה שבמרכב"ה יש פוטנציאל מטורף, פעם ראשונה שכל המידע יושב על תשתית אחת והשאלה מה אנחנו עושים איתו, האם אנחנו משאירים את זה רק ברצפת הייצור, כמו שם בתהליכי עבודה, או לוקחים את זה לאיזה שהוא כלי או כלים שהם כלים שמעבדים את הנתונים ומאפשרים לנו באמצעותם לנהל יותר טוב.
רוני פרידמן: אתה אמרת, רמת השר, אני אומר למנהלים כלליים, לסגני מנהלים כלליים, לכל האנשים הרלוונטיים.
רוני פרידמן: יש התחלה בדבר הזה, עשינו את זה, לטעמי אנחנו עוד לא שם, אנחנו לא שם וכתוצאה מזה את הפוטנציאל של ההשקעה הזאת אנחנו לא ממצים ואם באמת ב-2010 נצליח להתקדם בתחום הזה, ואנחנו עושים עם זה עבודה משותפת עם החשב הכללי, אז באמת נוציא עוד מתוך המערכת הזאת.
מאיר שטרית: אני הייתי שמח לשמוע את אותם דברים ממשרד אחר, אבל מהאוצר, ברור לך מר פרידמן, שזה קצת חשוד.
מאיר שטרית: אני אגיד לך גם למה.
מאיר שטרית: כי באוצר, אם נתקלים בבעיה כלשהי שלא מסתדרת עם המרכב"ה, האוצר פותר אותה בצ'יק.
מאיר שטרית: במשרד אחר זה לעולם לא נפתר.
מאיר שטרית: אני אתן לך דוגמה.
מאיר שטרית: כשהייתי שר במשרד האוצר והייתי צריך מחשב, תוך יום היה לי מחשב על השולחן עם מה שביקשתי.
מאיר שטרית: הייתי שר השיכון, הייתי צריך מחשב, לקח לי חודשיים לקבל מחשב.
מאיר שטרית: תשאל את המערכת.
רוני פרידמן: לא, אתה יודע את התשובה.
רוני פרידמן: זה לא בגלל המרכב"ה.
מאיר שטרית: לא אמרתי בגלל המרכב"ה, אני אומר לך שלאוצר יש כלים הרבה יותר טובים להתגבר על התקלות שיש במרכב"ה או על הבעיות שיש במרכב"ה, במשרדים אחרים אין יכולת כזאת.
מאיר שטרית: לכן היא חייבת להיות מאוד ידידותית.
מאיר שטרית: אחד הדברים ששר צריך לעשות, או המרכב"ה צריכה לעשות, זה לפתח, כמו שאתה אומר, כלי של מידע למנהלים, שזה לא קיים היום.
מאיר שטרית: אם רציתי לדעת משהו על המרכב"ה במשרד שלי, אני אישית נכנסתי למרכב"ה.
מאיר שטרית: אני לא מכיר שרים אחרים שנכנסים למרכב"ה.
מאיר שטרית: אני בכלל לא מכיר שרים שיש להם קשר למרכב"ה במחשב שלהם.
מאיר שטרית: אני בכל משרד שהייתי קשור למרכב"ה, אז יכולתי לראות את המרכב"ה, אבל לאחרים אין שום מושג ירוק.
מאיר שטרית: יש כאלה שגם אין להם מחשבים, זה לא מעניין.
מאיר שטרית: לא, אבל יש מחשבים, איך יראו את YNET?
מאיר שטרית: מוכרחים לראות YNET.
מאיר שטרית: אבל השימוש במחשב הוא מאוד שולי, אני חושב שצריך להביא את המנהלים לכך שהם יהיו מוכרחים להסתכל בנתונים.
מאיר שטרית: אין היום הסתכלות בנתונים.
מאיר שטרית: על עמוד אחד, כל שבוע.
מאיר שטרית: צריך לפתח דוח שאני מניח שיילך וישתכלל עם הזמן שנותן נתונים אלמנטרים על המשרד, ששר ומנהל כללי יוכלו לראות מה קורה במשרד שלהם.
מאיר שטרית: זה יכריח את האנשים להתייחס.
מאיר שטרית: כי אם הם לא רואים את הנתונים, נח, אפשר לעשות מה שרוצים.
טל הרמתי: אל"ף, אנחנו מסכימים לגמרי.
טל הרמתי: בי"ת, כיוונו לדעת גדולים ובאמת ב-2009 הקמנו פורטל מנהלים שבו מנהל, וכל מנהל מתאים לעצמו את מה חשוב לו לראות, בלחיצת כפתור יכול לראות את כל הנושאים שבאמת מעניינים אותו.
מאיר שטרית: אני ממליץ שתדפיסו לו את הדוח.
מאיר שטרית: אני אסביר לך למה, אספר לך אנקדוטה.
מאיר שטרית: אחד ישן תחת עץ, עצלן לאללה, והוא הזיז את היד והזיז אבן ויצא לו גמד.
מאיר שטרית: הוא אמר לו 'תשמע, אתה הצלת אותי, תבקש שלוש משאלות, מה שאתה רוצה בחיים, אני אתן לך'.
מאיר שטרית: טוב, האיש אומר 'משאלה ראשונה', 'תחשוב טוב, אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה, אתה יכול להיות מלך, עשיר, מה שאתה רוצה', הוא חושב, חושב, אומר 'אני רוצה סוס', הוא אומר לו 'השתגעת?
מאיר שטרית: מה אתה צריך סוס?
מאיר שטרית: אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה, אתה יכול לבקש', 'לא, סוס'.
מאיר שטרית: טוב, ההוא עושה טיק, יש לו סוס עומד על ידו, סוס לבן ויפה.
מאיר שטרית: עכשיו משאלה שנייה, 'תחשוב טוב'.
מאיר שטרית: חושב, חושב, אומר 'אני רוצה סולם'.
מאיר שטרית: ההוא משתגע, אומר 'תגיד לי, מה סולם?
מאיר שטרית: אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה', 'לא, סולם', עושה טיק, סולם.
מאיר שטרית: 'יש לך משאלה אחרונה, עכשיו אתה יכול לבקש, עוד פעם, מה שאתה רוצה', הוא חושב, חושב, אומר 'אני רוצה צפרדע'.
מאיר שטרית: הוא אומר לו 'תגיד לי, השתגעת?', 'לא, אני רוצה צפרדע', טוב, עושה טיק, צפרדע.
מאיר שטרית: הוא אומר 'עכשיו אתה מוכרח להסביר לי למה ביקשת את המשאלות האלה'.
מאיר שטרית: הוא אומר, 'תשמע, קשה לי ללכת, סוס אני רוצה בשביל שאני אוכל לרכב עליו, סולם, בשביל שאני אעלה על הסוס', 'וצפרדע?' 'הוא יעשה לסוס תצצ, תצצ'.
מאיר שטרית: אתה רוצה שהוא ילחץ על כפתור.
מאיר שטרית: לא, הם לא ילחצו על כפתור.
מאיר שטרית: אני מציע לכם שתדפיסו את הדוח ותתנו לו ביד, אז הוא לא צריך ללחוץ על הכפתור.
רוברט טיבייב: זה מה שאתה חושב על שרים בממשלה?
מאיר שטרית: אני לא חושב, אני מכיר.
טל הרמתי: ברשותכם, בפרויקט הזה יש הרבה מאוד לא רק דברים טובים, יש בו הרבה מאוד סיכונים והרבה מאוד בעיות לוחצות, מה שנקרא אפילו בימים אלה ממש.
טל הרמתי: הסיכונים נמצאים פה מול עיניכם.
טל הרמתי: אני לא רוצה להיכנס לכל אחד ואחד מהם.
טל הרמתי: בין היתר, אחד הסיכונים שלנו זה באמת הרתיעה של המשרדים והמשתמשים מלהטמיע לא רק את המערכת אלא גם את הרפורמה כולה.
טל הרמתי: בעיות מיוחדות שיש לנו במימוש היעדים; אמרנו קודם, יש שביתה שהוכרזה.
טל הרמתי: זה מאוד רלוונטי כיום.
טל הרמתי: שביתה ספציפית לנושא מרכב"ה, ואני משוכנע שחברינו פה מההסתדרות יידעו גם להסביר למה.
טל הרמתי: ועוד עיצומים והתנגדויות שונות מצד ההנהלות.
טל הרמתי: אני מניח שהנהלות המשרדים, אחרי ששמעו את האמירות של מנהלים כמו רוני ואחרים הסירו את התנגדותם, אבל היינו עדים גם להתנגדויות מהסוג הזה.
טל הרמתי: דיברנו קודם וגם דוח מבקר המדינה דיבר על זה, ואנחנו נמצאים במהלך של איוש לפחות של תפקידי הליבה על ידי עובדי מדינה כדי לשמר את הידע ולהחזיק את הסמכויות הסטטוטוריות.
טל הרמתי: ואני מודה לוועדה על תשומת הלב ועל הזמן.
מאיר שטרית: רשות הדיבור למר אריאל יעקובי, נציג ההסתדרות, אז אולי באמת תבהיר לנו איפה עומד הסיפור של השביתה, על מה ולמה, וגם דברים אחרים שתרצה.
אריאל יעקובי: אני מאוד מודה על ההזדמנות שנתנו לנו להציג את עמדתנו.
אריאל יעקובי: אנחנו ננסה לייצג את המשתמשים מבלי שיש להם איזה שהוא עניין למצוא חן בעיני קבוצה כזו או אחרת.
אריאל יעקובי: קודם כל אנחנו מברכים על כל פיתוח טכנולוגי וכל תכנית שבאה לעשות שירות יותר טוב לאזרח ולממשלה.
אריאל יעקובי: בשביל זה אנחנו עובדי מדינה, אנחנו רוצים לקדם את התהליכים.
אריאל יעקובי: אנחנו רוצים שהדברים האלה ייעשו על פי מתווה מסודר שגם הגענו לגביו להסכמות עם שרים.
אריאל יעקובי: אנחנו עשינו פה פריצת דרך בתחומים שכל המדינה לא חשבה שאנחנו יודעים לעשות פתרונות, כי כלל אחד מכוון אותנו, יותר טוב למדינה, יותר טוב לאזרחים, ונכון ובשיתוף פעולה עם העובדים.
אריאל יעקובי: חתמנו עם השר מיקי איתן, שעכשיו התמנה להיות השר לשיפור השירות, על אמנה משותפת שאומרת שאנחנו בעד קידום השירות לאזרח ואנחנו בעד הכנסת טכנולוגיות למשרדי הממשלה.
אריאל יעקובי: ופה ברשות
אריאל יעקובי: כם אני רוצה להגיד את הדברים שאמר מר רוני פרידמן, כמשתמש, רק דרך המשקפת או הפריזמה הנכונה, מבלי שאני אצטרך אחר כך להיות מוענש כסגן מנהל כללי או משנה למנהל הכללי שאמרתי איזה שהוא משהו רע.
אריאל יעקובי: אז ככה, בוודאות אני אומר לכם שפרויקט שהושקע בו כל כך הרבה כסף עושה גם משהו טוב.
אריאל יעקובי: הרי אלמלא כן היינו צריכים לקרוא לכולם ולהגיד להם 'תלכו הביתה'.
אריאל יעקובי: אני עוד קצת חולק על מר טל הרמתי לגבי הצגת התקציב, כי אני מניח שמה שהוא אמר זה הצגת תקציב שנוגע בתוך החשב הכללי לפרויקט הזה.
אריאל יעקובי: הרי הפרויקט הזה הוא רחב היקפים, יש בו נגיעה למערכות הגדולות יותר, ואני יודע שבמשרדים מסוימים נוספים אמרו לי שהמספרים הם אחרים.
אריאל יעקובי: אני מאוד מקווה שאנחנו מדברים רק על מה שקורה בחשב הכללי לכן אלה המספרים כי אני לא רוצה להיכנס למחלוקת העובדתית.
אריאל יעקובי: מה שיותר חשוב שנדע שהתכנית הזאת עשתה שינוי מבני.
אריאל יעקובי: לא בכדי אמר מר טל הרמתי 'אנחנו עושים ניתוח עיסוקים וניתוח מערכת בכל משרד שאנחנו נכנסים'.
אריאל יעקובי: מה שאני חושב שהיה צריך לעשות וזה מה שאמר מר רוני פרידמן בעדינות, זה לפני שעושים את הפרויקט הזה רק דרך המשקפיים של איזה תוכנה או איזה שפת מחשב כותבים, היה צריך לחשוב על הנדסת האנוש שלה.
אריאל יעקובי: זה, לצערי, לוקה בחסר.
אריאל יעקובי: לא ישבו איתנו, לא דיברו עם העובדים אפילו לא פעם אחת.
אריאל יעקובי: ניסו להגניב שינוי מבני מהותי מאוד מאוד משמעותי דרך הראייה הניהולית, ואני פה רוצה לדבר רק ניהולית, כי הוועדה בסופו של תהליך תעשה חשבון או מבחן של עלות-תועלת והיא תגיד שאם זה מקדם את מדינת ישראל, אז מישהו נפגע בדרך, חבל, אבל לא נורא, אז אני רוצה לעשות את זה דרך המשקפיים הניהוליות ואני אומר לכם, עשו פה דבר שלא ייעשה.
אריאל יעקובי: במקום לעשות פרויקט שהיה נכנס לתוך השירות חלק עם וזלין, כמו שצריך , אני מתכוון למערכות שצריך לשמן על מנת לקדם תהליכים, עשו פה מעשה שלא ייעשה שלקחו את העובדים והפכו אותם לאויב הפרויקט הזה שלא ברצונם.
אריאל יעקובי: מה אנחנו עשינו?
אריאל יעקובי: כשהבנו שמנסים להגניב לנו שינוי מבני, הכרזנו סכסוך עבודה לפני שלוש וחצי שנים.
אריאל יעקובי: עד היום, דרך אגב---
רוברט טיבייב: בבקשה תפרט על מה מדובר בכלל.
אריאל יעקובי: אני אסביר.
אריאל יעקובי: מה עשו?
אריאל יעקובי: לקחו אותנו לקדמת הבמה הטכנולוגית בתפיסת העולם.
אריאל יעקובי: איך מר רוני פרידמן אמר?
אריאל יעקובי: עוד מעט הוא עושה שביתה אם יגידו לו שאין פרויקט מרכב"ה.
אריאל יעקובי: לקחו אותנו ושיכנו אותנו בשכונות הכי יפות של ניו ג'רזי, סמוך למנהטן, ואמרו לנו, 'עכשיו את זה תעשו עם האהלים והשיכונים הישנים שלכם'.
אריאל יעקובי: זו המשמעות של מה שעשו פה.
אריאל יעקובי: לקחו פרויקטים, משרדי ממשלה שלמים, ודרך אגב, תיכף אני אציג איך אנחנו גם שיתפנו פעולה בחלקים מהזמן, לקחו אותנו ואמרו לנו 'אתם מעכשיו והלאה תעבדו עם תהליכי עבודה מאוד מאוד מתקדמים, שהכל גזור לפי בתי התוכנה האחרונים, לפי שיקולי הדעת המתקדמים, אבל את העבודה יעשו חוטבי העצים ושואבי המים'.
אריאל יעקובי: זה מה שעשו, לקחו פרויקט ותפרו אותו דרך המשקפיים של החשב הכללי למעלה---
רוברט טיבייב: אתה מתכוון למשרד האוצר.
אריאל יעקובי: בוודאי תמיד.
אריאל יעקובי: לא בכדי חבר הכנסת שטרית שאל, ומה בסוף יוצא ככלי ניהולי לשר או למנהל הכללי.
אריאל יעקובי: זה עוד לא היה שם, חבר הכנסת שטרית.
אריאל יעקובי: אם היה שם, אני הייתי חצי דאגן, עכשיו אני דאגן שלם כי זה היה כל הזמן דרך משקפיים.
אריאל יעקובי: ..
אריאל יעקובי: ואני לא מטיל דופי בשום אדם במערכת, אני חושב שכל אחד עושה את הדברים דרך המשקפיים שלו, אבל אני אז אמרתי למר ירון זליכה, החשב הכללי, שהמערכת הזאת בהתנהלות שלה ובתכנון שלה בנויה על עיקרון שאומר שצריך לפטר את כל שירות המדינה, נשים שני פקידים בכירים בעזריאלי למעלה, כי ירושלים זה עוד לא זה, ובעזריאלי יפרסמו מכרזים ובזה נגמר העניין.
אריאל יעקובי: זה הכיוון הכללי.
אריאל יעקובי: מה שקרה בפועל זה שלקחו את עובד הבנא"ם הפשוט בקצה ואת עובד החשבות ואת עובד המשכורות ואת כל עובדי המינהל הפשוטים והטילו עליהם את כל האחריות הארגונית דרך המערכת הזאת, לפחות בחלקים שנוגעים לניהול המשרד הממשלתי.
אריאל יעקובי: כי יש לפרויקט הזה עוד היבטים.
אריאל יעקובי: למה אנחנו כל כך מתעקשים שזה לא ייעשה חד צדדי?
אריאל יעקובי: הטענה שלנו היא שלא חשבו את זה עד הסוף.
אריאל יעקובי: צריך לשבת עם האנשים שלנו, קודם כל לראות האם אפשר לתת להם לעבוד עם סביבה טכנולוגית כל כך מתקדמת עם דרישות של העובד הזוטר של לפני 25 שנה.
מאיר שטרית: זה עניין של שכר, מעמד?
אריאל יעקובי: לא, זה עניין של כישורים, הכשרות, זה עניין של מעמד אישי.
מאיר שטרית: לא מכשירים את העובדים?
טל הרמתי: לא רק שמכשירים את העובדים---
אריאל יעקובי: לא רק שמכשירים את העובדים, מכשירים בכל מה שאנחנו חושבים שלא צריך.
רוברט טיבייב: אתה מתנגד רק לשינויים בהסתדרות או במשרדים אחרים גם כן?
אריאל יעקובי: לא, אני מדבר על כל משרדי הממשלה, ההסתדרות לא רלוונטית לעניין.
מאיר שטרית: ההסתדרות לא במרכב"ה, היא עוד לא נכנסה.
אריאל יעקובי: אני אתן לכם דוגמה.
אריאל יעקובי: לפני 25 שנה קלטו עובד בשירות המדינה, עם עשר שנות לימוד, ואמרו לו 'תתמקצע', והבחור און ג'וב טריינינג מתמקצע, הוא הופך להיות עובד מצטיין.
אריאל יעקובי: אני אומר לכם פה באחריות, כל עובדי המדינה הם עובדים ללא דופי, הם עילית העובדים שיש במדינת ישראל, כל אחד בתחומו.
אריאל יעקובי: לקחו את החבר'ה האלה ונתנו להם בעשרים שנה האלה לצבור במקצוע שלהם ניסיון מדהים, אלא מאי?
אריאל יעקובי: עכשיו בשביל להתאים אותם לפרויקט המרכב"ה צריך להכשיר אותם באון ג'וב טריינינג הלאה.
אריאל יעקובי: זה לא קיים.
אריאל יעקובי: מה הם עושים?
אריאל יעקובי: עושים דבר כפוי על העובדים, אומרים 'מעכשיו והלאה תלמד רק איך לפעול דרך המקלדת באנטרים'.
אריאל יעקובי: תדעו לכם, שיטה של רובוטיקה, אנשים שנכנסו לעבוד בתחום מסוים היום הם הפכו להיות מתקתקים וקלדנים.
אריאל יעקובי: זה לא יכול לעבוד, זה לא נותן את התפוקה שלו.
אריאל יעקובי: עכשיו בצדק אומר מר פרידמן, המערכת היא אין סופית, היא יכולה להכיל את כל העולם ומלואו, כל מה שהם ירצו, אבל צריך להתאים אותה לאנשים במערכת שלנו ואת זה לא עושים.
אריאל יעקובי: עכשיו, נכון, חבר הכנסת שטרית, כשמבקשים אדם ברמה ובאיכות מסוימת, מה שנקרא, אם אתה רוצה שהוא יגור במנהטן, אתה לא יכול לשלם לו שכר של דימונה.
אריאל יעקובי: עובדי המדינה עובדים בשכר מינימום, אתה נותן לו סביבת עבודה, אתה מפתח אותו, אתה צריך להתאים אותו לעתיד לבוא.
אריאל יעקובי: יהיו בזה גם נתינות, אבל זה לא הסיפור.
אריאל יעקובי: זה לא הסיפור.
אריאל יעקובי: הסיפור הוא שלקחו ועשו לנו שינוי מבני מבלי שאנחנו חלק ממנו.
אריאל יעקובי: מה צריך לעשות?
אריאל יעקובי: הרי אנחנו לא רוצים לתקוע את פרויקט המרכב"ה.
אריאל יעקובי: הדבר הבסיסי שצפוי לעשות זה להיכנס איתנו למשא ומתן ולהתחיל לדבר איתנו מה אנחנו רוצים.
אריאל יעקובי: כשהיה השר שטרית שר הפנים, פנו אליי ואמרו לי 'תשמע, אנחנו רוצים להעלות את משרד השיכון, את משרד הפנים ואת משרד החינוך לאוויר, רק אתם אויבי העם', אמרתי 'חבר'ה, תראו, אנחנו לא רוצים לתקוע את הפרויקט, אנחנו רוצים לנהל משא ומתן', הבטיחו לי, ואני אומר לכם, בכירי השירות, 'אריאל תשמע, תן כתף, תן יד, נקדם את הפרויקט, אנחנו מסכמים שאנחנו נכנסים למשא ומתן אינטנסיבי ויהיה הסכם'.
אריאל יעקובי: מאז עבר---
אהרן חוטובלי: הם התקדמו מאוד, הם העלו 13-15 ל-14-16.
אריאל יעקובי: זה מר אהרן חוטובלי, יושב ראש ועד שירות התעסוקה שהוא חלק מצוות המשא ומתן שלנו.
אריאל יעקובי: אני רוצה שתבינו מה זה דרגה 13, מה זה דרגה 15.
אריאל יעקובי: דרגה 13 זה עובד שצריך להשתכר 2,500 שקל ועוד השלמה לחוק שכר מינימום.
אריאל יעקובי: אלה עובדים עתידיים ש---
מאיר שטרית: מה זה 2,500 שקל?
מאיר שטרית: הוא לא עובד משרה מלאה?
אריאל יעקובי: במשרה מלאה, חבר הכנסת שטרית.
אריאל יעקובי: השלמת החוק מביאה אותו לשכר מינימום והוא יישאר בדרגה הזאת בתוך פרויקט המרכב"ה עוד לפחות 25 שנים עד שהוא יגיע לשכר קובע 3,780 שקלים.
מאיר שטרית: שכר מינימום לא קובע שהשכר שמשולם לעובד הוא לא פחות מאיקס שקלים על משרה מלאה?
מאיר שטרית: אז למה צריך השלמה?
מיכאל לוריא: תסלח לי, מר אריאל יעקובי, את הדמגוגיה הזאת אני אוכל כבר הרבה שנים במינהל השכר.
מיכאל לוריא: אנחנו מדברים על השלמה לשכר מינימום והיא מופיעה בעשרות אחוזים מעובדי המדינה.