GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טל הרמתי: נמצא איתנו מנהל מינהל הרכש הממשלתי שלצורך העניין ממונה על הנושא הזה, מר ליאור אגאי.
טל הרמתי: שקיפות של הממשל הציבורי.
טל הרמתי: לשאלתך, אני אדבר איפה באמת השקיפות נראית כיום וכמובן הוצאות התפעול וקיצור זמן, אני אגיע לזה.
טל הרמתי: מבחינת תיחום התכנית.
טל הרמתי: חשוב להבין את הנקודה הזאת וזה מתייחס למה שנאמר קודם.
טל הרמתי: מרכב"ה זה ה-back office הממשלתי.
טל הרמתי: זה למעשה כל מה שמנהל את הממשלה מאחורה, בפן הכספי, בפן הלוגיסטי, בפן של הרכש, בפן של ניהול הנדל"ן, בפן של ניהול התהליכים הפנים ממשלתיים, מה שנקרא הארגוניים, וזה למעשה התכונה הכי גדולה שלה, כל תהליכי העבודה, מה שנקרא בין המטות למשרדים.
טל הרמתי: להזכירכם יש בממשלה מטות רבים החל מגופים כמו אגף תקציבים, מטה נציבות שירות המדינה, חשב כללי, משרד ראש הממשלה, ועד לפעילות שמתבצעת בכל אחד ואחד מהמשרדים.
טל הרמתי: אגב, חלק ממשרדי הממשלה גם הם עובדים בתצורה של מטות וגופים, גופים ביצועיים בשטח, כמו משרד הבריאות, שיושב פה החשב שלו, ומשרד החינוך וגם הם עובדים בשיטה של מטות ומחוזות או גורמים כאלה והמערכת נותנת לזה פתרון.
טל הרמתי: מבחינת התהליכים בתיחום, חשוב להבין.
טל הרמתי: כל התהליכים הפיננסיים, הלוגיסטיים, ניהול משאבי האנוש בממשלה, כל ניהול הנדל"ן, כל ניהול התמיכות, כל ניהול המכירות, האחזקה, המחסנים, הפרויקטים, כל ניהול המכרזים, בפן הפנים ממשלתי, מבוצע במערכת מרכב"ה.
טל הרמתי: מבחינת התיחום, כמו שאמרנו, זה תיחום גדול.
מאיר שטרית: ביטוח לאומי נמצא במרכב"ה?
טל הרמתי: ביטוח לאומי לא.
טל הרמתי: אני תיכף אגדיר מי לא.
טל הרמתי: זו שאלה לצורך העניין מצוינת, כי זה בדיוק השקף הבא: גופים שלא נכללו בתיחום.
טל הרמתי: אגב, גם כאשר יש מערכות שמשלמות, שהן מערכות ייעודיות, גם במשרדים, אחת התכונות של מערך המרכב"ה, שהיא מערכת רוחבית אחידה לכולם.
טל הרמתי: כאשר משרד מנהל מערכת ספציפית שהיא ייחודית לאותו משרד, אז המרכב"ה כוללת בתוכה בין היתר מערך שלם של התממשקות לאותה מערכת כשבסופו של דבר המערכת המשלמת היא מערכת מרכב"ה.
טל הרמתי: מה לא בתיחום?
טל הרמתי: נשאלנו על העניין הזה וגם שאלת ספציפית.
טל הרמתי: משרד הביטחון וגופי סמך ביטחוניים הוצאו החוצה מסיבות ברורות מהתהליך הזה.
טל הרמתי: אני תיכף אתייחס גם למשטרה ולשירות הביטחון הכללי.
טל הרמתי: המוסד לביטוח לאומי, כגוף סטטוטורי, הוצא החוצה מהתיחום, מטעמי אבטחת מידע.
טל הרמתי: זה לא בדיוק שהם הוצאו החוצה, הם מנהלים פרויקט שנקרא מרכב"ה ביטחונית, זה פרויקט שמשולב בצורה מאוד מאוד גדולה עם פרויקט מרכב"ה, והמשטרה ושירות הביטחון הכללי מנהלים פרויקט נפרד שהוא פרויקט מסונכרן באופן מלא עם פרויקט המרכב"ה, מה שנקרא האזרחית.
טל הרמתי: בהחלטה לאחר הרבה מאוד התלבטויות בנושא בתי החולים, לאחר שנשקלה האינטגרציה עם המערך הקיים שלהם, של מה שנקרא פרויקט נמ"ר, זה מחשוב בתי החולים, רצפת הייצור של בתי החולים, אנחנו הוצאנו החוצה לפרויקט נפרד את התיחום של מרכב"ה.
טל הרמתי: זה עדיין אומר שאותו פרויקט ייזון וייהנה מהתוצרים של פרויקט מרכב"ה בכל ההיבטים, הן של משאבי אנוש, הן בהתממשקות הפיננסית לתוך המערך הממשלתי הכולל.
טל הרמתי: גופים סוברניים שהם מחוץ לתיחום וחלקם עוד לא החליטו, אחד מהם זה כנסת ישראל והגוף השני העיקרי זה מבקר המדינה.
טל הרמתי: עם שני הגופים האלה מתבצעים כרגע בימים אלה ממש דיונים, בין היתר בעקבות פניית החשב הכללי לגופים האלה לשקול, למרות וללא פגיעה בסוברניות שלהם, שימוש באותם משאבים מרכזיים מטעמי חיסכון בכספי ציבור.
מאיר שטרית: החלטת הממשלה לא חלה על מבקר המדינה?
מאיר שטרית: הכנסת נפרדת מהממשלה, נגיד שהיא עצמאית, למה מבקר המדינה לא?
טל הרמתי: שווה לשאול את הנקודה הזאת את מבקר המדינה, אני רק יכול לדבר בשמו ולומר שאחד השיקולים שלו הוא האם מותר לו או אסור לו לקבל שירות מגוף מבוקר.
טל הרמתי: אבל אני לא רוצה לפתוח פה את הדיון, זה דיון מעניין בפני עצמו---
מאיר שטרית: מי ממחשב היום את מבקר המדינה?
טל הרמתי: למבקר המדינה יש יחידת מחשוב עצמאית שהיא דואגת למחשובו, בדיוק באותו אופן שהוא גם קובע באופן עצמאי את תקציבו.
מאיר שטרית: באישור הכנסת.
טל הרמתי: באישור הכנסת, כמובן.
טל הרמתי: אני לא אתייחס לגופים הקטנים, כי הם פחות מעניינים, לצורך העניין.
טל הרמתי: חשוב להבין שכל הארגונים הממשלתיים כוללים גם את המטות, מיניסטריון, משרדי ממשלה, יחידות סמך.
טל הרמתי: אני רוצה כן לתת תמונה כוללת, קצת לגבי הפרישה, איפה אנחנו פרושים כיום.
טל הרמתי: כמו שאנחנו רואים, למעשה המרכב"ה פרושה כיום בכל הארץ, עם הרבה מאוד מחוזות ומשרדים ראשיים, מבחינת מגוון שלם של מערכות.
טל הרמתי: אני אדבר תיכף על השקות במשרדים, נקבל את התמונה לגבי מה מתוך ה-100%, איפה אנחנו נמצאים ביחס ל-100%.
טל הרמתי: מבחינת התחולה של הפרויקט.
טל הרמתי: חשוב להבין, והזכרתי את זה כבר קודם, המערכת כוללת למעשה את כל הנושאים הארגוניים שהממשלה מתעסקת בהם.
טל הרמתי: יש לכם קצת מה שנקרא נציגות בכירה של המערכים שמרכב"ה מטפלת בהם, החל מבתוך המערך הפיננסי וכל הנושא של תקציב, חשבונאות, ניהול הזכאים והחייבים.
טל הרמתי: כל הנושא של ההלוואות והמלוות של המדינה מתנהל במרכב"ה.
טל הרמתי: בפן הלוגיסטי, החל מהקטלוג המרכזי, כל תהליכי הרכש לסוגיו, תהליכי המלאי, המכירות, תהליכי המצאי, המאגר המיוחד לניהול עבודות בנייה וקבלנים.
טל הרמתי: משאבי אנוש, החל ממבנה ארגוני דרך כל ניהול תיקי העובד, ניהול תהליכי הגיוס, ניהול הנוכחות של העובד, תקני הרכב, הערכות, כל הנושאים האלה נמצאים בתוך התיחום של מרכב"ה.
טל הרמתי: כל ניהול הנדל"ן של ממשלת ישראל, ספר הנכסים, וכך הלאה.
טל הרמתי: כל מערך התמיכות.
טל הרמתי: להזכירכם, שליש מתקציב המדינה, החל מניהול ועדות התמיכה, דרך ניהול בקשות התמיכה על ידי הציבור.
טל הרמתי: לשאלתך, ממשל זמין, נכון להיום כל הגופים שמבקשים בקשת תמיכה עושים את זה דרך האינטרנט, דרך מה שנקרא מערכי ממשל זמין, הבקשות עוברות ישירות לתוך המשרדים, נדונות בוועדות המשרדיות המתאימות, הגופים יכולים לראות מה סטטוס הבקשה שלהם וגם לקבל כמובן את החלטות הוועדה.
מאיר שטרית: הגופים שמבקשים תמיכה מהמדינה נאלצים או חייבים למסור את הפרטים על הארגון שלהם?
מאיר שטרית: זה נמצא במרכב"ה?
מאיר שטרית: ההנהלה, מה המשכורת של המנהלים?
טל הרמתי: כל גוף שהוא גוף נתמך לפי סעיף 3א לחוק, לצורך העניין החוק מגדיר במדויק מה הם המסמכים שהגוף צריך להגיש בעת בקשת תמיכה, ומרכב"ה אכן מוודאת שהתהליך הזה קורה.
מאיר שטרית: אני זוכר שב-2003-2004 עשינו בדיקה באוצר על עמותות שנתמכות על ידי המדינה ומצאנו שבחלק גדול מאוד מהעמותות רוב ההכנסות של העמותה משלמות את שכר המנהלים.
מאיר שטרית: היו עמותות, אני זוכר, ששכר המנהלים היה 110% מהתקציב.
מאיר שטרית: אז קבענו איזה שהם כללים, מעניין אותי אם זה מתקיים ואם במרכב"ה אתם מסוגלים לקבל תמונה אמיתית.
טל הרמתי: אז קודם כל התשובה היא כן וזה נקשר גם לפרויקט אחר, מאוד מעניין, שבוצע במשרד האוצר, אגב על ידי מערך ממשל זמין, פרויקט שנקרא מגנום, שבאמצעותו מתבצעת, זאת השנה השלישית או הרביעית, מערך שלם של ביקורות אל מול גופים נתמכים והמערכת הזאת היא מערכת שמאפשרת רישום של הביקורת, ממצאי הביקורת, שיקוף של החלטות של ועדות התמיכה ממרכב"ה מצד אחד, ושיתוף מידע מלא הלוך-חזור.
טל הרמתי: מערכת מאוד מעניינת, בהזדמנות אני אשמח להציג אותה.
טל הרמתי: זה מבחינת תכולת המערכת.
טל הרמתי: כמובן כל הניהול של הערבויות והביטוחים שקשורים להסכמים, כל ניהול החוזים של המדינה נמצא בתוך מערך מרכב"ה.
טל הרמתי: מבחינת השקות במשרדים.
טל הרמתי: צריך להבין שהשקה היא פרויקט לכל דבר.
טל הרמתי: כשמגיעים למשרד, אז, כמו שאמרת קודם, חלק מהמשרדים ששים לשתף פעולה, חלק מעט פחות.
טל הרמתי: תהליך של כניסה למשרד, או תהליך של השקה, הוא תהליך מורכב שבמהלכו, החל ממעורבות מאוד מאוד גדולה של המשרד בתהליך, למעשה נבחנים מחדש כל תהליכי העבודה של אותו משרד, כל מערכות המידע של אותו משרד מונחות על שולחן הניתוחים ונבדק באיזה מידה מרכב"ה מחליפה אותה, באיזה מידה היא מתממשקת אליהם, מנותחים הפערים ומוגדר מה שנקרא מסמך בלו-פרינט שאומר לכל משרד ומשרד, וזה חלק מהתהליך בכל משרד בנפרד, איך המשרד הזה עובד, איך הוא עבד לפני עידן המרכב"ה ואיך הוא עובד אחריה והתהליך הזה הוא תהליך מורכב, כמו שאמרתי, כולל מעורבות מאוד מאוד גדולה של המשרד, כולל מתודולוגיה ונהלים מאוד מאוד סדורים.
טל הרמתי: אתה לא יכול לעשות תהליך כזה בעשרות משרדים בלי מתודולוגיה סדורה ונכון להיום אנחנו נמצאים, וזאת לשאלתך, מבחינת המשרדים, 62% יחידות שהן לצורך העניין מרכיבות 30 מיניסטריון, עלו כבר לאוויר, נמצאות כבר באוויר.
טל הרמתי: אני כבר אתן פרישה ראשונית של היחידות האלה.
טל הרמתי: הפרישה נמצאת מול העיניים.
טל הרמתי: משרד המדע היה החלוץ, מיד אחריו האוצר, למעשה, עם יחידותיו השונות, משרדים מאוד גדולים ובולטים שעלו החל ממשרד המשפטים, דרך משרד הבריאות, שהיה אחד המשרדים המורכבים שעלה במהלך החצי השני של 2005.
טל הרמתי: משרד החינוך עלה לאוויר בחצי השני של 2008.
טל הרמתי: חלק מהמשרדים עלו ב-2009 והמשרדים המתוכננים, אני מיד אציין אותם, בתהליך או בתכנית עתידית נמצאים כרגע בתהליך.
טל הרמתי: השקות שנמצאות כרגע בשלבי סיום, שמועד העלייה שלהם לאוויר הוא בחודש הקרוב, זה משרד החקלאות ומשרד ראש הממשלה, כולל נציבות שירות המדינה, על כל יחידותיה.
טל הרמתי: השקות שנמצאות בתהליך.
טל הרמתי: למעשה זה יתרת המשרדים הגדולים בין אם זה תעשייה, מסחר ותעסוקה, מינהל מקרקעי ישראל, משרד הרווחה.
טל הרמתי: הממשלה, כל ממשלה, כולל הממשלה הנוכחית, מקבלת החלטות לגבי מבנים ארגוניים של הממשלה, כולל פיצול משרדים, רשות ההגירה, הרשות לאכיפה וגבייה, מה שפעם היה נקרא ההוצאה לפועל.
טל הרמתי: המרכב"ה תומכת תמיכה מלאה במהלכים הארגוניים הממשלתיים האלה.
טל הרמתי: צריך להבין שכשגורם מסוים, למשל משרד ממשלתי, מתפצל, אז יש תהליך מורכב של פיצול, מצד אחד העובדים, המבנה הארגוני, תהליכי הרכש, השלמה של תהליכי הרכש במשרד אחד והעברתם למשרד השני.
טל הרמתי: המרכב"ה תומכת בכל התהליך הזה וחלק מהדברים בוצעו, כמו שאנחנו רואים פה, וחלק מהדברים נמצאים בשלבי ביצוע.
טל הרמתי: השקות עתידיות גדולות זה רשות המסים, משרד החוץ, שירות בתי הסוהר ושירות התעסוקה.
טל הרמתי: מינהל המחקר החקלאי.
טל הרמתי: זה חלק מההשקות העתידיות שלנו.
מאיר שטרית: הביטוח הלאומי הוא חלק ממשרד הרווחה?
טל הרמתי: לא, ביטוח לאומי הוא גוף סטטוטורי, הוא גוף נפרד.
טל הרמתי: הוא לא מתוכנן לעלות כחלק מהמרכב"ה.
דובר: יש הבדל בין שירות התעסוקה לביטוח הלאומי.
טל הרמתי: יש אי אלה הבדלים.
טל הרמתי: לדוגמה לביטוח הלאומי יש מערכת כספית עצמאית, בעוד ששירות התעסוקה ניזון כיום ומנהל את עסקיו כרגע במערכת בוח"ן וזה לא ההבדל היחיד.
מאיר שטרית: למה הביטוח הלאומי לא נכנס לתמונה?
טל הרמתי: הביטוח הלאומי היה מחוץ לתיחום עוד מהרגע הראשון שפרויקט מרכב"ה אושר, כולל החלטת הממשלה.
טל הרמתי: אני מניח שיש לזה סיבות רבות.
טל הרמתי: בין היתר, צריך להבין שמערך המוסד לביטוח לאומי, מבחינת ההיקף שלו, הפרישה שלו, הוא כמעט ממשלה, גם במורכבות שלו, גם מצד אחד בכמות העובדים ובכמות הנושאים שהוא מטפל ובחן מי שבחן את הסוגיה הזאת בתחילת הדרך וקיבל את ההחלטה עוד אז.
מאיר שטרית: רמת המחשוב שלו היא מן המפגרות שיש במדינה.
מאיר שטרית: דווקא שם המרכב"ה יכול להביא תועלת גדולה מאוד, כי זה השלם הכי גדול של המדינה.
מאיר שטרית: משלמים 50 מיליארד שקלים, אני אז זוכר, היתה ועדת חקירה לביטוח הלאומי, שהתוצאה היתה מזעזעת.
מאיר שטרית: עד שעשיתי את ועדת החקירה, למשל, לא היה בכלל שום צ'קים בביטוח הלאומי.
ראובן כהן: אבל עדיין מרכז הכובד של מערכות המידע שלו זה מערכות ייעודיות שזה לא בתיחום של---
מאיר שטרית: שהן לא שוות כלום.
מאיר שטרית: שהשקיעו בהן עשרות מיליונים ושוות לכפרות.
טל הרמתי: אני חושב גם שמכיוון שאין פה נציג של המוסד לביטוח לאומי, מן הראוי היה לזמן את הנציגות המתאימה ולשמוע את ההערות האלה וגם להגיב.
אריאל יעקובי: אבל יושב ראש הוועדה אמר שאם החשב הכללי עומד מאחורי זה והוא התייעץ עם מישהו, מן הראוי לקחת את השיקולים המרכזיים ולשים בפרונט.
אריאל יעקובי: דרך אגב, אני פעם ראשונה פוגש ברמה האישית את מר טל הרמתי שטוען שבגללי אין פרויקט מרכב"ה.
אריאל יעקובי: הוא עוד לא ביקש להיפגש איתנו מעולם, שתדע.
מאיר שטרית: טוב, יש פרויקט מרכב"ה ברוב המשרדים.
מאיר שטרית: אבל באמת, מעניין לדעת איזה נימוקים יש שביטוח לאומי לא ימוחשב, כי אני יודע שמערכת המחשוב שלו, תאמין לי, מהמפגרות ביותר שיש במדינה.
מאיר שטרית: אני לא מבין מה השיקולים של מישהו להוציא את הביטוח הלאומי מחוץ לזה.
מאיר שטרית: לא יזיק שום דבר למדינה אם יידעו למשל מי מקבל קצבאות כפולות ומי מקבל קצבאות כשלא מגיע לו.
מאיר שטרית: מרכב"ה לא היתה מאפשרת לשלם קצבאות לאנשים שבכלל לא חיים בארץ.
מאיר שטרית: לא היתה מאפשרת לשלם קצבאות למישהי שיולדת כל שלושה חודשים ילד.
מאיר שטרית: זה דברים בעליל, לא בתיאוריה.
מאיר שטרית: הרי לא יכול להיות שאישה יולדת כל שלושה חודשים ילד, נכון?
טל הרמתי: אני אשמח לקיים דיון נפרד בנושא של המוסד לביטוח לאומי וגם להשתתף בו.
טל הרמתי: אני שמח על המפגש עם מר אריאל יעקובי, אנחנו נפגשנו לראשונה לפני למעלה משנה, אבל אני כבר בגיל ששוכחים, אז אולי אני שוכח.
מאיר שטרית: מר הרמתי, אני רק רוצה לומר לך שטוב שמר יעקובי יושב פה, אז אני יכול להגיד קצת משבחו בפניו, אני חושב שהוא אחד מהאנשים היותר טובים שיש בהסתדרות וניתן להגיע איתו לסיכומים, על פי ניסיוני כשר הפנים---
אריאל יעקובי: אתה שורף אותי.
מאיר שטרית: לא, אני לא שורף אותך.
מאיר שטרית: אני חושב שהאחריות מחייבת את כל הצדדים, ניהלנו משא ומתן די ארוך לגבי האיוש של שדה התעופה והגענו להסכם יוצא מן הכלל מכל הצדדים, כך שאם אני צריך לדבר עם מישהו בהסתדרות, אני מעדיף לדבר עם מר אריאל יעקובי.
טל הרמתי: בוא נדבר קצת על השירות של מרכב"ה.
טל הרמתי: המערך של ניהול השירות, ואני תיכף אתאר את המערך שהוקם בשנה האחרונה, אמור לטפל בכל המשרדים שנמצאים כבר בתוך מרכב"ה, וכמו שציינתי קודם, מדובר על 62% יחידות בפרישה גבוהה.
טל הרמתי: מספר המשתמשים הפנימיים שמרכב"ה תומכת בהם כיום עומד על כ-4,000 בנוסף לזה עוד כ-3,000 משתמשים, מה שנקרא חיצוניים, גופים נתמכים וכך הלאה, והמטרה של אותו מערך שירות זה באמת להגדיר ולעמוד באותם יעדי שירות באמצעות מערך של קשרי לקוחות שאני מיד אתאר אותו, מרכז של הדרכה והטמעה, הן בעת העלייה לאוויר והן לאחר התחלת העבודה, מרכז תמיכה וכך הלאה.
טל הרמתי: יחידת קשרי הלקוחות שהוקמה בשנה שעברה, התפיסה שלה באה ואומרת שלמעשה לכל משרד יש כתובת קבועה בתוך מערך התמיכה של מרכב"ה, שמכירה היטב את כל המשרד על בוריו.
טל הרמתי: יש מתודולוגיה סדורה של עבודה של נציגי המשרדים אל מול מערך השירות, ניהול שלם של תיק לקוח, קביעה של אמנת שירות והתחייבות ל-LSA.
טל הרמתי: כל הנושאים האלה מיושמים באמצעות יחידת קשרי הלקוחות שהוקמה בשנה שעברה כחלק מאיזה שהוא צעד רחב יותר שנקרא פסק זמן ואני אתאר אותו ממש בעוד מספר דקות, אבל אחד הנושאים הראשונים שעשינו כשנכנסתי לתפקיד היה חתך עמוק מכל המשרדים שכבר עובדים עם המרכב"ה, בחינה של שביעות הרצון והבעיות שיש להם.
מאיר שטרית: נעשה סקר כזה?
טל הרמתי: לא נעשה סקר מוסדר, אבל אישית נפגשתי עם כל משרד ומשרד.
מאיר שטרית: הם יפחדו להגיד לך.
טל הרמתי: לא, זו ממש לא היתה הסיטואציה.
טל הרמתי: אני חושב שלי לפחות אף אחד לא פחד להגיד כלום ונאמרו דברים ולעתים דברים קשים וכשנאמרו דברים קשים, אז זה מצוין, כי זה אומר שיש בעיות ועם הבעיות התמודדנו, ותיכף אני אתאר איפה אנחנו נמצאים במקום הזה.
מאיר שטרית: אבל כדאי לדעתי לעשות סקר שביעות רצון של משתמשים, נייטרלי, ולקבל תמונה.
טל הרמתי: זו הערה מצוינת וזה באמת בתכנית העבודה שלנו ל-2010.
טל הרמתי: מבחינת תקציב הפרויקט, אנחנו עושים את ההבחנה, ועשינו בשנה שעברה את ההבחנה, שפרויקט כזה לכשיוקם, וזה נכון לכל פרויקט מחשובי, אבל בפרויקט מרכב"ה באופן ספציפי, אנחנו מפרידים בין מה שנקרא תהליך ההקמה של הפרויקט לבין מה שנקרא התהליך השוטף.
טל הרמתי: פרויקט שהוא רגיל, נניח קטן, מקימים אותו בפרק זמן מסוים ולאחר מכן בונים מערך שתומך, מתחזק, מטפל במה שנקרא שינויים ושיפורים, שו"שים, בלשון העם, וכך הלאה.
טל הרמתי: במרכב"ה, מכיוון שמרכב"ה עלתה לאוויר במשרדים הראשונים כבר ב-2003, אז למעשה החל מ-2003 היא נמצאת בשוטף.
טל הרמתי: זאת אומרת היא נמצאת בתהליכים של תמיכה במשתמשים, הדרכות שלהם, תחזוקה של המערכת וכך הלאה, ולכן עשינו את ההבחנה הזאת בין מה שנקרא תקציב ההקמה של הפרויקט לבין התקציב השוטף שלו.
טל הרמתי: תקציב ההקמה של הפרויקט היה כמעט מתחילת הדרך ולא השתנה מהותית, עמד לפי כל ההערכות שניתנו בתחילת הפרויקט, וגם הערכות שניתנו בשלבים מאוחרים יותר...
טל הרמתי: תקציב ההקמה עומד כיום על כ-385 מיליון שקלים, שזה כולל, בין היתר, את היישום והמימוש של המערכת על כל רכיביה, כולל רכיבים שהם ייחודיים לממשלה.
טל הרמתי: צריך לזכור, מרכב"ה אמנם נשענת על מה שנקרא תוכנת מדף, על כלי של SAP, אבל מצד שני לממשלת ישראל יש הרבה מאוד תהליכים שהם תהליכים ייחודיים.
טל הרמתי: תקציב ממשלת ישראל הוא תקציב ייחודי, חוק התקציב שנמצא במדינת ישראל אינו חוק שקיים בשום מקום אחר, המצאות טובות יותר או פחות, אבל ותיקות מאוד כמו הרשאה להתחייב כלשונה בחוק לא נמצאת, המצאה כזאת לא נמצאת במקומות אחרים בעולם ולכן יש פיתוחים ייחודיים, לא מעטים, לממשלה.
טל הרמתי: כל תהליך ההשקה, שתיארתי קודם, של המערכת בכל אחד מאתרי המשרדים הוא חלק מתקציב ההקמה, מרכז מחשוב, תקשורת, רכישת רישיונות.
טל הרמתי: כל הנושאים האלה זה חלק מאותו תקציב הקמה.
טל הרמתי: התקציב השוטף כולל את התחזוקה.
טל הרמתי: דיברנו על זה, מערך שלם של שירות לקוחות, תחזוקת מרכז המחשוב וכך הלאה.
טל הרמתי: זאת ההבחנה.
טל הרמתי: בתקציב הפרויקט נכון להיום שכולל מצד אחד את כל תקציב ההקמה, ומצד שני את התחזוקה עד סוף שנת 2010, עומד על 605 מיליון שקלים.
מאיר שטרית: מהתחלה ועד היום?
טל הרמתי: לא, זו המסגרת הרב שנתית.
טל הרמתי: מאז ההתחלה ועד היום, נתונים לא סופיים, עד סוף שנת 2009 הוצאו כ-400 מיליון שקלים על הפרויקט הזה, על הכל, מתוך מסגרת רב שנתית שמתוארת פה לפניכם של 605 מיליון שקל.
מאיר שטרית: זאת אומרת יש לכם דוברות מאוד לא טובה, כי בכל הערוצים שאני קורא ושומע, אתם כבר עברתם את הסף של למעלה ממיליארד שקל.
טל הרמתי: אז התשובה היא ממש לא, ואני שמח על הדיון הזה בשביל להאיר את עיני הוועדה בנתונים שהם נתוני אמת.
טל הרמתי: מסתובבות הרבה מאוד, שמועות, לפעמים נלוזות יותר, או פחות.
טל הרמתי: אלה הנתונים האמיתיים.
טל הרמתי: אגב, כל פרויקט המערך מנוהל בתוך מערכת מאוד מאוד מפורטת של ניהול פרויקטים, אנחנו יודעים על כל פרויקט השקה בכל אחד מהמשרדים כמה הוא עולה, כולל התחזוקה וכולל הרישיונות וכולל התחזוקה של הרישיונות וכולל הכל מכל וכל.
טל הרמתי: אלה הנתונים.
מאיר שטרית: אם זה נכון, אז אני רוצה להגיד לך שהוציאו עליכם דיבה, כיוון שאם המספרים שאתה אומר נכונים, לדעתי מגיע לפרויקט ציון לשבח, על עמידה במסגרת התקציב.
שי הרמתי: אלו המספרים ואם תרצו אני אמשיך בפירוט.
שי הרמתי: מכיוון שנשאלנו והזכרת קודם את דוח מבקר המדינה, נכון להיום הגופים שמבצעים תהליכי ביקורת ובקרה על מרכב"ה הם הגופים הבאים.
שי הרמתי: הם פרושים פה לפניכם.
שי הרמתי: מצד אחד לפרויקט יש ועדות היגוי, יש ועדת היגוי עליונה, עומד בראשה החשב הכללי, חברים בה נציגים בכירים מגורמי המטה הממשלתיים כגון אגף תקציבים, נציבות שירות המדינה.
שי הרמתי: בנוסף עדיין מתקיימות ועדות היגוי מקצועיות בכל אחד ואחד מהנושאים, אם זה פיננסי, אם זה לוגיסטי, אם זה נדל"ן, אם זה משאבי אנוש.
שי הרמתי: ועדות ההיגוי מבצעות בקרה של תכניות עבודה, מאשרות את תכניות העבודה ומבצעות בקרה על התקדמות הפרויקט.
שי הרמתי: יחידת הביקורת של החשב הכללי, באמצעות גופי ביקורת חיצוניים, קיימה בעבר ומקיימת ביקורת שוטפת הן על ניהול הפרויקט והן על היישום שלו במשרדים.
שי הרמתי: אגף התקציבים כמובן מבצע בקרה תקציבית הן על המסגרת הרב שנתית והן על התכנית השנתית.
שי הרמתי: הפרויקט כולו מבוקר, מבחינת אבטחת מידע, הוא מוגדר כתשתית קריטית של מדינת ישראל והוא מבוקר באופן שוטף ומלא על ידי הרשות לאבטחת מידע, שעושה בקרות וגם ניסיונות חדירה וניסיונות מהסוג הזה על מערכת הבקרה.
שי הרמתי: ועדת השרים לביקורת מנהלת דיון בנושא הזה מעת לעת וכן כמובן מבקר המדינה באמצעות הביקורות מאירות העיניים שלו בעבר, ואנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים של גיבוש ההמלצות שהוגדרו שם.
שי הרמתי: חשוב להבין, מבחינת המורכבות שקיימת בניהול פרויקט כזה.
שי הרמתי: למעשה מדובר באמת על תכנית מאוד מאוד רחבה, רב שנתית, מצד אחד עתירת תקציבים, מצד שני עתירת משאבי כח אדם, בכל נקודת זמן למעשה התכנית הזאת מקיימת עשרות פרויקטים, גורמים שונים מעורבים בתכנון וכן בביצוע, מורכבויות פוליטיות ואחרות בתהליכי כניסה למשרדים, הן מצד אחד ברמה של ההנהלות והן ברמה של העובדים ואלה הם רק חלק מהמורכבויות שקיימות בניהול של התכנית הזאת.
שי הרמתי: אני רוצה קצת לשים איפה היינו ב-2009, כי הוועדה שאלה, ולאן אנחנו הולכים ב-2010.
שי הרמתי: ב-2009 הכרזנו ומימשנו תכנית שנקראה 'פסק זמן'.
שי הרמתי: התכנית הזאת, בין היתר, נבעה כתוצאה מאותו סבב מאוד עמוק שעשיתי בכל המשרדים והכוונה היתה שם להגדיר מה שנקרא מאמץ עיקרי חדש, לעשות רה-ארגון בכל נושא השירות והתמיכה.
שי הרמתי: שמענו את האמירות של מערכות ידידותיות יותר או ידידותיות פחות למשתמשים, והחלטנו לשים בזה בין היתר דגש ואני מיד אציג את התוצאות של אותם מאמצים.
שי הרמתי: אז דיברנו על העלאת רמת שירות ושיפור של מרכב"ה.
שי הרמתי: צריך לקחת בחשבון שנקודת הבסיס בנקודה הזאת, ואגב, אנחנו לגמרי לא לבד, ארגונים גדולים ומורכבים בכל העולם מה שנקרא יורקים דם, בלשון החבר'ה, בהכנסה של מערכי אי.
שי הרמתי: אר.פי.
שי הרמתי: אלה לא מערכים פשוטים להכנסה בכל העולם.
שי הרמתי: אחת הסיבות היא שבדרך כלל הן נשענות על כלי תשתית שמהרצון לתת מענה רחב ככל האפשר מצמצמות את היכולת לתת מה שנקרא מענה תפור, חליפה תפורה לכל אחד ואחד מהמשתמשים ומהסיבה הזאת חלק מהקשיים.
שי הרמתי: אנחנו ניסינו לפחות להתמודד עם הנושא הזה, הקמנו מערך שלם של מה שנקרא פורטל מנהלים, כדי שמנהלים יקבלו תמונה ניהולית טובה מהמערכת.
שי הרמתי: הזכרתי כבר, הקמנו מערך לניהול שירות לקוחות, המערך הזה השלים את פרישתו.
שי הרמתי: עומד פה מר אילן אללוף, שעומד בראש המערך הזה.
שי הרמתי: המערך הזה השלים את פרישתו ב-2009, בין היתר חולקו כל המשרדים הקיימים לשישה אשכולות, מונו מנהלי קשרי לקוחות, נפגשו עם כל המשרדים, יש עבודה אל מול המשרדים בתהליך הזה וכך הלאה.
שי הרמתי: במוצר עצמו היו מספר שיפורים משמעותיים.
שי הרמתי: בנינו תשתית למחולל דוחות כדי שמשתמשי הקצה יהיו פחות תלויים במרכז, ביכולתם להפיק מידע חכם מהמערכת, העלינו לאוויר במערך הנוכחות מה שנקרא שירות עצמי לעובד, כלומר שעובד יכול לדווח לבד על הנוכחות שלו, בתהליכים שהם כולם תהליכים ממוחשבים ולא חתימה על נייר, מה שהיה פעם דוח הפיצול.
שי הרמתי: בנקודה הזאת זה רק קצה קצהו, כי אנחנו עומדים להכניס עוד מערכים שלמים לטובת העובדים או לשימוש העובדים החל מתהליך בקשות של עובדים ממנהליהם, כמו יציאות לחופשה, או בקשות אחרות וכך הלאה.
שי הרמתי: מבחינת השקות משרדים, אני מיד אתאר.
שי הרמתי: ביצענו פרויקט שדרוג רחב מאוד ב-2009.
שי הרמתי: צריך לקחת בחשבון שמכיוון שאנחנו נשענים על מערכת SAP, אחת לכמה שנים אנחנו חייבים ליישר את עצמנו עם הגרסה האחרונה הטכנולוגית שיוצאת.
שי הרמתי: בוצע ב-2009.
שי הרמתי: הוקמו תשתיות טכנולוגיות.
שי הרמתי: לשאלתך לגבי ממשל זמין, כל המערך של הפרסום שבאמצעותו אנחנו מפרסמים איזה גופים נתמכים ואיזה גוף מקבל איזה תמיכה וכך הלאה, וזה פרסום לציבור באמצעות מערך ממשל זמין, עבר רה-ארגון מוחלט ובגלל העובדה שהרוב המכריע של המשרדים שנותנים תמיכות נמצאים היום בתוך מערכת מרכב"ה ותומכים בגופים הנתמכים האלה באמצעות מערכת מרכב"ה, אז מערכת מרכב"ה ביצעה תהליך של רה-ארגון ובמהלך חודש ינואר יעלה לאוויר מה שנקרא אתר פרסום התמיכות החדש.
שי הרמתי: כל הנושאים האלה הוקמו ב-2009.
שי הרמתי: מבחינת 2010, הן בצד של המערכת, הן בצד של השירות, כולל מה שאמרת קודם, הנושא של סקר שביעות רצון, מבחינת איפה האתגרים הגדולים שבפנינו בפן של המערכת, אחד האתגרים היותר מעניינים זה להחליף את המערכות המיושנות שנמצאות בנציגות האוצר בניו יורק.
מאיר שטרית: הסנדלר הולך יחף?
טל הרמתי: הוא לא הולך יחף, אבל הוא---
מאיר שטרית: זה נציג החשב הכללי שם.
טל הרמתי: זה נציג האוצר, נכון, ולכן במהלך 2010 יוחלפו המערכות האלה, בין היתר צריך לקחת בחשבון שהסוכן הפיסקאלי של ממשלת ישראל התחלף באמצעות מכרז שבוצע בניו יורק ומערכת מרכב"ה כבר נמצאת במגעים עם הסוכן הפיסקאלי החדש במקום בנק אוף ניו יורק, סוכן חדש, ומערכת המרכב"ה נמצאת איתו במגע כדי לעשות את ההתמשקות הזאת בצורה מלאה.
טל הרמתי: יש מערכות שהגיעו לאנד אוף לייף, כמו מערכות הלגאסי של נציבות שירות המדינה, כל ניהול המשאב האנושי של עובדי המדינה נמצא במערכות שהן בסוף חייהן, ולכן כחלק ממרכב"ה אנחנו נמצאים בתהליך מזורז של השקת יתרת המשרדים, לפחות במודול משאבי האנוש.
טל הרמתי: אמרת, הסנדלר הולך יחף, אז אחרונת המערכות שנמצאות עוד במערכת ה-IBM המיין פרים המיושנת של החשב הכללי זו המסלקה הבין משרדית.
טל הרמתי: המסלקה הבין משרדית תקבל מענה במהלך 2010.
טל הרמתי: ועוד פרויקטים נוספים, אני לא אכנס אליהם בנקודה הזאת.
טל הרמתי: מבחינת השקה, אחד הנושאים היותר מעכבים אותנו כרגע זה אותה הכרזה על שביתה של הסתדרות עובדי המדינה.
טל הרמתי: אנחנו מאוד מקווים שהשביתה תסתיים במהרה כדי שנוכל לצאת לדרך.
טל הרמתי: זה תלוי גם בפרטנרים שיש לנו מההסתדרות.
טל הרמתי: אני תיכף אתאר את המשרדים שנמצאים מעוכבים שם כיום.
טל הרמתי: מבחינת השקה מאוד מעניינת שתקרה במהלך 2010, זה טיפול במערך ה-HR בבתי החולים, כחלק מאותה ירידה, כמו שאמרתי, מהמערך של נציבות שירות המדינה.
טל הרמתי: אני רוצה, ברשותכם, להקריא פה, בגלל גם מה שאתה אמרת.
טל הרמתי: נקודה אחת ששמנו עליה את הדגש זה שביעות רצון לקוחות.
טל הרמתי: עשינו תהליך ודיברנו על מפגשים ועשינו מערכת של פסק זמן, אבל אני כן רוצה לקרוא לחברי הוועדה המכובדים את הציטוט מדברי הגורם האחראי לשעת חירום במשרד הבריאות, וברשות
טל הרמתי: כם אני אצטט את דבריו אחד לאחד: 'מעל ארבע שנים שאנחנו חברים במערכת המרכב"ה, וראה איזה פלא, אנחנו גם נהנים ממנה.
טל הרמתי: השליטה על מערכת המלאי מורכבת', רק שחברי הוועדה והאורחים יבינו, ההשקה במשרד הבריאות היתה השקה מהיותר מורכבות שידענו.
טל הרמתי: מדובר על פרויקט של השקה במטה ובכל המחוזות, פרויקט גדול מאוד, רחב מאוד.
טל הרמתי: רק בשביל הבנה, מערכת מרכב"ה החליפה למעלה מ-70 מערכות שונות שנוהלו קודם כל בצורה עצמאית על ידי המשרד, והמשרד התלונן שנים רבות על הקשיים, כמו אמרת, ועל הקושי בהפעלה ואנחנו מסכימים שבשנים הראשונות אולי זה נראה מפחיד ואולי מעט קשה, אבל בואו נשמע מה הוא אומר פה: 'השליטה על מערכת המלאי המורכבת מאוד קלה ביותר, יש לנו שליטה מלאה על ספקים, הזמנות, רכש.
טל הרמתי: יכולת רענון ומעקב של חובות ספקים, כתוצאה מרענון, השתפרה לאין ערוך.
טל הרמתי: המעקב אחר תשלומים לספקים, היסטוריה, עלות בפועל, מערכת מכירות פריטים וכך הלאה, וגולת הכותרת כיום היא מערכת המעקב אחרי ערכות מסוגים שונים.
טל הרמתי: לסיכום היינו מאוד ספקניים ובעיקר אני, היו לנו ויכוחים אין סוף שלעתים אף עלו לטונים גבוהים מאוד, וכיום אנחנו חיים עם מערכת נהדרת שלא ברור איך הסתדרנו קודם'.
טל הרמתי: ההדגשה במקור.
מאיר שטרית: יושב פה נציג משרד הבריאות?
טל הרמתי: יושב פה חשב של משרד הבריאות והרשמים אלה, אגב---
מאיר שטרית: שראל כלולה במרכב"ה?
דוד גרשונוביץ: לא.
דוד גרשונוביץ: שראל היא חברה שלא כלולה במרכב"ה, יש את התמ"ר, אחות שלה.
דוד גרשונוביץ: היא חברת בת.
דוד גרשונוביץ: ההזמנות שבתי החולים מוציאים, בין היתר לשראל, הן דרך המרכב"ה.
מאיר שטרית: אבל לא קניית התרופות.
דוד גרשונוביץ: שראל היא ספק, שראל מספק תרופות.
מאיר שטרית: אבל היא קונה תרופות.
מאיר שטרית: קניית התרופות נמצאת במרכב"ה?
דוד גרשונוביץ: מערכת שראל היא מערכת נפרדת, היא חוץ ממשלתית.
דוד גרשונוביץ: שראל לצורך העניין הוא ספק שמספק למשרדי בתי החולים הממשלתיים.