GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: בהחלט, אני מברך על כך ואם יש סעיף קואליציוני שאני לא מתנגד לו ויש לו כסף זה הסעיף הזה כי לפחות הכסף הולך לא למטרות אישיות של איזו מפלגה אלא לדבר חיובי בעיניי, ואם הוא ממומן בסעיף קואליציוני אז אני מברך את השר אביגדור ליברמן על כך שמהמעט כסף שהוא מקבל כתוצאה מהסכמים קואליציוניים הוא מעביר למטרות נכונות.
מאיר שטרית: אני מברך על הפעולה ואני שמח שיש 89 מיליון מזומן ו- 89 הרשאה להתחייב, סכום שפותר את הבעיה לשנת 2010 כמעט באופן מוחלט.
מאיר שטרית: אני מברך אתכם על כך ואני מקווה שלא תהיינה בעיות בדרך.
מאיר שטרית: אני שמח לשמוע את זה וזה מקצר את הדיון ואת הישיבה, אני חששתי שאם אנחנו בלי מימון מלא, כמו שנודע לי לפני כמה ימים שהנושא עדיין לא נסגר באופן סופי.
מאיר שטרית: אדוני המנהל הכללי אני אשמח לשמוע על עניין אחר שעלה בישיבה הקודמת, מה עלה בגורלו של המדען האתיופי היחידי שהיה בתכנית, האם הוא חוסל ונזרק מהעבודה או בכל זאת, אני פניתי בזמנו לשר המדע וגם למקומות אחרים כדי שיתנו לו הזדמנות להמשיך.
דמיטרי אפרצ'ב: אני יודע על מי אתה מדבר, זה לא בדיוק, אני יודע שהשרה גילתה עניין עצום בנושא של האיש, אבל אנשים שמתקבלים לתכנית קליטת מדענים עולים זה לא בהחלטת משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: בסופו של דבר אנשים, עד כמה שידוע לי, עוברים מבחנים ובדיקות של הסגל האקדמי באוניברסיטאות, והוא זה שקובע בסופו של דבר מי משתתף בתכנית הזאת ומי לא משתתף בתכנית הזאת.
דמיטרי אפרצ'ב: למשרד הקליטה אין מנדט לקבוע מי משתתף בפרויקט, הוא נותן את אותה מעטפת ואת אותו טיפול שהוא מקבל באמצעות משרד האוצר שבמידה מסוימת מהווה צינור, ולכן לצערי הרב כל ההתקפות במהלך שנת 2009 שהיו מכוונות למשרד הקליטה, בהחלט משרד הקליטה לא היה הכתובת - - -
מאיר שטרית: שלי לא הייתה מופנית למשרד הקליטה.
מאיר שטרית: אני פניתי ואמרתי שמאחר ועלה הנושא שיש מדען אחד מאתיופיה שנכנס לתכנית ופועל כבר באוניברסיטה ועמדו לסיים את תפקידו, ביקשתי שיעשו מאמץ ולתת להמשיך את העבודה שלו.
מאיר שטרית: הוא מתעסק בנושא מאוד מאוד ייחודי שלדעתי אין לו תחליף.
מאיר שטרית: אני מוכרח לציין שביקרתי לא מזמן באוניברסיטת תל אביב במחלקה למדעי החיים המקום שבעתיד יהפוך להיות המקום בישראל ושם ראיתי כמה מדענים ששותפים לתכנית קליטת מדענים שעובדים באגף הזה ושהגיעו מברית המועצות לשעבר, אני חושב שאין להם בכלל תחליף.
מאיר שטרית: אנשים שמטפלים במוצגים שם והם בעלי ידע עצום בתחום הטוקסינים והאנטי טוקסינים שכעט בעולם אין מידע על כך, נושא שכמעט נמחק מהעולם וקשה לעלות על הדעת איזה נזק היה נגרם אילולא אותו מדען אחד שהוא המומחה בעולם ושהגיע מברית המועצות לשעבר לארץ.
מאיר שטרית: הוא עושה שם עבודה יוצאת מהכלל ואי אפשר למצוא לו תחליף, לדעתי להרבה שנים.
מאיר שטרית: הוא עם ניסיון אדיר בתחום הזה.
מאיר שטרית: אני מציין כדוגמה שהנזק שהיה נגרם למדינה בגין העדרו של אדם אחד כזה היה פשוט נורא ואיום.
מאיר שטרית: אולי מרינה סולודקין מתמצאת בנושא הזה טוב יותר אבל אני פונה אליך אדוני המנהל הכללי ולשרה לעשות מאמץ כי אם יש מדען אחד אתיופי שנמצא בתכנית הזאת, לעשות מאמץ ולאפשר לו להמשיך.
דמיטרי אפרצ'ב: ברשותך אני אגיד שני משפטים, אחת הבעיות, כמו שאנחנו רואים בקליטת מדענים עולים, זו למדענים בעלי אסמכתא מתאימה להיקלט לתקנים קיימים, זה לא באמצעות משרד הקליטה, זה באוניברסיטאות, מכוני מחקר או במחקר ופיתוח במקום אחר, אני לא רוצה לעלות דוגמאות אבל ישנה קבוצה אחת שלגביה יתכן ויש חלון הזדמנות לפעול.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו פועלים מול משרד התשתיות לתת פתרון לנושא הזה ואולי לשחרר מספר תקנים נוספים למדענים בפוטנציה להצטרף לתכנית 'קליטת מדענים עולים'.
דמיטרי אפרצ'ב: האנשים האלה הכשירו את עצמם במשך עשר שנים ואין סיבה בעולם שהם ימשיכו לקבל תמיכה באמצעות משרד הקליטה כי התחומים שהאנשים האלה פועלים לא קשור בשום צורה למשרד הקליטה חוץ מהנושא הכספי.
דמיטרי אפרצ'ב: בנוגע למדען הספציפי שכרגע דיברתם עליו, ומבלי להיכנס כרגע לפרטים, חשוב לציין וחשוב לי להגיד את זה מבלי שזה יקבל צבע או צל עדתי או כזה או אחר.
דמיטרי אפרצ'ב: הייחודיות של תכנית 'קליטת מדענים עולים' ברף המאוד מאוד גבוה שמעמידה האקדמיה לקליטת מדענים.
דמיטרי אפרצ'ב: העניין הזה הוא בבסיס העיקרון, לצערי הרב לפעמים המדינה שוכחת שמי עובד בתכנית 'קליטת מדענים עולים' הם אנשים שעברו אין ספור מבחנים, דרוגים ועוד.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת שהאנשים שנמצאים בתכנית 'קליטת מדענים עולים' הם באופן האמיתי ביותר האליטה המדעית שמדינת ישראל קיבלה אי פעם בחינם.
דמיטרי אפרצ'ב: השנה מציינים עשרים שנות עליה מחבר המדינות, משנת 1989 התחיל הגל הגדול - - -
מאיר שטרית: בשנת 1973 היה גל גדול ואחר כך הייתה עצירה, שערי ברית המועצות נפתחו בסוף שנות 1990, 1991, אני הייתי בסוכנות ומאחר וטיפלתי אז בהעלאת העולים במשך כשלוש שנים 250,000 איש.
דמיטרי אפרצ'ב: בגלל שאין תאריך בלוח השנה, הכוונה היא לשנת 1989, 1990, וזה לא משנה, אני מדבר על התופעה עצמה.
דמיטרי אפרצ'ב: העלייה מחבר המדינות השפיעה על ההיבטים הכלכליים, חברתיים, תרבותיים, אבל תרומתה לכלכלת ישראל, לחברה לביטחון וזה ידוע, אבל בין יתר התרומות מדובר על הפוטנציאל שהאנשים הביאו איתם.
דמיטרי אפרצ'ב: כולנו יודעים שלגדל במדינה מדען, רופא, מורה, מהנדס זה עולה הרבה מאוד כסף וזה חסכון נטו עוד לפני שהבנאדם התחיל לפעול.
דמיטרי אפרצ'ב: החכמה היא איך מנצלים את הפוטנציאל הזה לא בשמירה בסופרמרקט אלא במקום שלאדם יש היתרון היחסי הגבוה ביותר.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אחזור לנקודה האחרונה שציינת ולה יש שני היבטים, יש לה היבט של ייצוגיות ויש לה חשיבות רבה, מהמישור הזה השרה ניסתה לפעול אבל יש גם את ההיבט האקדמי נטו.
דמיטרי אפרצ'ב: מי שמתאים לתכנית 'קליטת מדענים עולים' צריך לעמוד בסטנדרט של התכנית.
דמיטרי אפרצ'ב: את הסטנדרט קובעת ועדה אוניברסיטאית, כלומר מי שאחראי לנושאים האקדמיים, ולא ועדה חברתית.
דמיטרי אפרצ'ב: זו נקודה קצת בעייתית ומנסים למצוא פשרה בין שתי הנקודות האלה.
מרינה סולודקין: אתה לא יודע שבכל קתדרה לשפות שמיות מתחננים לקבל אותו.
מאיר שטרית: מאחר ואנחנו ביום הגשמת הציונות אני רוצה לומר שכמי שישב על המדוכה בהבאת הגל הגדול של העולים גם מרוסיה וגם של במבצע שלמה שהייתי אחראי על ביצעו, אני שמח שהקדוש ברוך הוא זיכה אותי להיות בקדנציה זו בסוכנות ושתרמתי לשינוי מהותי בהרכב האוכלוסייה בארץ.
מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה התברכה באוכלוסייה יוצאת מהכלל.
מאיר שטרית: אם מדברים על הגשת הציונות, זו הגשמת ציונות האמיתית בהבאת עם ישראל לארץ ישראל.
מאיר שטרית: עד היום אני זוכר את הנתונים שבקרב יוצאי ברית המועצות לשעבר בחתך הגילאים 24 עד 50 היו 75% אקדמאיים.
מאיר שטרית: זה שיא בעולם ואין דבר כזה בשום מקום בעולם.
מאיר שטרית: זה היה מדהים לראות את האוכלוסייה הזאת.
מאיר שטרית: לשבחם של יוצאי ברית המועצות צריך לומר שלמרות שבאותה תקופה המצב בארץ לא היה קל, הם לא התביישו לעבוד גם בעבודות פשוטות.
מאיר שטרית: אני מאלה שמאמינים שלא בושה לעבוד בשום מקום.
מאיר שטרית: בושה לא לעבוד.
מאיר שטרית: מאופן קליטת העולים הסתבר שכל מי שהלך לעבוד, לא משנה במה וגם אם בעבודת שמירה, קופאי ובכל דבר, כל מי שהלך לעבוד תוך קצר יחסית הוא למד את השפה, הוא נקלט, הוא מצא עבודה במקצוע שלו הרבה יותר מהר ממי שחיכה בבית עד שימצאו לו עבודה בתחום שלו.
מאיר שטרית: כל מי שנשאר בבית נשאר מאחור, כל מי שיצא לעבוד נקלט הרבה הרבה יותר מהר.
מאיר שטרית: זו עובדה חד משמעית.
מאיר שטרית: התוצאות היו שכל מי שיצא לעבוד למד את השפה במהירות כי לא הייתה לו בררה, היה לו קל להיכנס למוסדות ולבירוקרטיה הישראלית, קל היה לו ללמוד ולהתמצא בנושאים השונים, גם נוצרו קשרים חברתיים עם אנשים שיכולו למצוא לו הזדמנויות טובות מאלו שהיה לאלה שנשארו בבית.
מאיר שטרית: אני מברך את יוצאי ברית המועצות, אתם חוגגים עשור ואני מניח שמשרד הקליטה יערוך אירועים משמעותיים וזה חשוב לציין את זה.
מאיר שטרית: יש מקום לציין את זה ולדעתי זו תרומה ענקית למדינת ישראל.
מאיר שטרית: אני שמח שהייתה לי מעט תרומה לעניין הזה ואני שמח לראות את התוצאות בארץ ישראל.
מאיר שטרית: למי שיש שאלות למנהל הכללי בבקשה.
ליאוניד דייסין: אני רוצה להבין מהמילים שלך האם המכתב שקיבלנו בספטמבר השנה שקשור לגיל פרישה מבוטל או לא.
דמיטרי אפרצ'ב: לא.
מאיר שטרית: במכתב שקיבלו כתוב שגיל הפרישה הוא 67?
פליקס קירצנר: בקשר לטכניון - במשרד הקליטה לשנת 2011 , האם אתם מתכוונים שהסכום יהיה בבסיס.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נגיע לשנת 2010 ואני אשמח לשתף אותך.
מרינה סולודקין: ראשית אני מברכת את היושב ראש הוועדה למדע וטכנולוגיה חברי מאיר שטרית שאנחנו מקיימים ישיבה שנייה.
מרינה סולודקין: כי היו תוצאות לא נכונות וחיוביות בישיבה הראשונה וגם לכל המאמצים שלך.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים להגיד שיש תקציב לשנת 2010 בגלל שהיו הפגנות של מדענים עולים מאחר שבמשרד האוצר לא חשבו בלי לחץ ציבורי שחייבים להשלים את התקציב עד 89, 90 מיליון.
מרינה סולודקין: אני מודה למנהל הכללי שבישר לנו בשורה וגם למשרד שרואה חשיבות בהמשך תכנית 'קליטת מדענים עולים'.
מרינה סולודקין: יש לי כמה שאלות וגם דברים שאני מכירה מאחר והייתי בפנים.
מרינה סולודקין: שמעתי מהמנהל הכללי שעכשיו יש 445 משרות - - - -
דמיטרי אפרצ'ב: ישנם 445 מדענים שעובדים במסגרת התכנית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמאיר שטרית ולנו יש קודם כל מטרה.
מרינה סולודקין: התכנית הייתה בתחילה ל- 500 איש, ובגלל שקיצרו את מספר התקנים יש לנו בעיה בכניסה של מדענים חדשים לתכנית, יש אנשים שפונים אלי שסיימו את תכנית 'שפירא' שהיא תכנית ראשונית, הם סיימו את תכנית 'גלעדי' ולא יכולים להיכנס לתכנית 'קליטת מדענים עולים'.
מרינה סולודקין: ראש שראש הממשלה קיבל החלטה אסטרטגית וגם דיבר על כך, וגם כלי התקשורת בשפה הרוסית, שממשיכים את תכנית קמ"ע - 'קליטת מדענים עולים' במלואה.
מרינה סולודקין: אם אין כניסה לתכנית זה לא ברור לי כי יש לנו אנשים שמשרד הקליטה צריך למצוא להם פתרונות מתקציבים אחרים שלו.
מרינה סולודקין: זה לא בסדר כי התכנית צריכה להיות מתוקצבת כמו שאתה כתבת בהצעת החוק שלך ושאנחנו חתמנו, כל הסיפור של התכנית היה צריך להיות במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: העניין של המדען האתיופי, לאנבסה שרת הקליטה מצאה פתרון זמני, הוא ממשיך, נתנו לו עוד שנה בתכנית 'שפירא' בגלל שאין כניסה לתכנית קמ"ע - 'קליטת מדענים עולים'.
מאיר שטרית: אז הוא ממשיך עוד שנה לפחות.
מרינה סולודקין: אנבסה הוא כוכב.
מרינה סולודקין: אתה זוכר מי הכניס את שלמה מולה לרשימה.
מרינה סולודקין: זו הייתי אני.
מרינה סולודקין: אנבסה כוכב לא רק מדעי.
מרינה סולודקין: אלי פונים פרופסורים מאוניברסיטת תל אביב ואומרים שבלי אנבסה אין חוג בלשנות שמית.
מאיר שטרית: אז למה לא קולטים אותו על תקן?
מרינה סולודקין: כך בונים את מבנה האוניברסיטאות.
מרינה סולודקין: למה היינו צריכים.
מרינה סולודקין: בגלל שהייתי האמא המייסדת של תכנית 'קליטת מדענים עולים', ראינו שאוניברסיטאות זה מקום לאליטה הישראלית.
מרינה סולודקין: שאתה צריך להתחיל עם פרופסור חשוב ולשרת אותו הרבה שנים אז אולי אחר כך ייקחו אותך לאיזו משרה.
מרינה סולודקין: אבל זו לא משרת פרופסור.
מרינה סולודקין: בגלל תת תקצוב של המדע הישראלי, זה לא שיש תחרות, האנשים האלה בלי המלצות מאוניברסיטת הרווארד לא יכולים להמשיך, בגלל זה בנינו מסלול מקביל, ולכן הצלנו 500 איש ושיעבדו במדע ברמה גבוהה.
מרינה סולודקין: כמו שאתה מבין שיש מקרה עם הערכה כל כך גדולה ובגלל שכל הזמן סוגרים חוגים ומשרות באוניברסיטאות, זה לא אנבסה הוא שיקבל את המשרה.
מרינה סולודקין: טלפן אלי פרופסור שעלה בעלייה של שנות ה- 70, הוא בשפה שמית של אתיופים לשעבר, הוא כל הזמן אומר את לא מבינה מי זה אנבסה.
מרינה סולודקין: מקצרים את משרתו ולא מקבלים אף אחד כי בכל המדעים, מדעי הרוח והחברה מקצצים אצלנו.
מרינה סולודקין: לכן הפתרון שנותנת השרה ונותן המנהל הכללי זה למדינה נורמלית.
מרינה סולודקין: הפתרון שלהגיע למדע בדרך שלכם, אבל אני ואתה היינו במאבקים ויש גם פוליטיקה פרקטית, בפוליטיקה במבנה של המדינה, לצערי הרב, זה בלתי אפשרי.
מרינה סולודקין: אם אנחנו לא נפתח את ה- 55 משרות האלה לחדשים הסיפור יהיה מאוד עצוב.
מרינה סולודקין: עניין שני, קיבלתי מכתב בגלל שהייתי במגע עם ראש הממשלה בנושא הזה, לא עם השר יובל שטייניץ בגלל שזה דבר אחר, ראש הממשלה הוא שמחליט הוא פתח את התכנית - - -
מאיר שטרית: הוא שר על.
מרינה סולודקין: לראש הממשלה יש תכניות עתידיות ולכן תהייה וועדה שתחליט איך לקבל עוד ועוד מדענים מארצות הברית, ומכל מקום.
מרינה סולודקין: בגרנדיוזיות של התכניות האלה, כפוליטיקאים פרקטיים אנחנו צריכים מאוד לדאוג לא לאבד אותם, בגלל הגרנדיוזיות אומרים אנחנו מחזירים, ולאן הם ילכו?
מרינה סולודקין: הם ילכו לחוץ לארץ.
מרינה סולודקין: אני מציע שהוועדה שלנו תמליץ לוועדה העתידית שתהייה בנושא, שתהייה תכנית למדענים עולים נטו, כמו שיש על כניסת החדשים וגם על גורלו של המדע בישראל צריך לדון בנוכחות של ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, וור"ה –ועד ראשי האוניברסיטאות.
מרינה סולודקין: לנו היה הד בהפגנות בגלל שמשרד הקליטה אמר דבר פשוט "אין לי כסף אז אין תכנית".
מרינה סולודקין: איפה היו?
מרינה סולודקין: למה כשהחליטו לא הזמינו את האוניברסיטאות הישראליות.
מרינה סולודקין: הן מכירות את הערך של האנשים האלה.
דימטרי אפרצ'ב: לאן לא הזמינו?
מרינה סולודקין: לא הזמינו בתהליך ההחלטה לקצר.
מרינה סולודקין: כאן יושב הנציג שיוכל לדבר בנושא.
מרינה סולודקין: אני מבקשת שאנחנו כוועדה חייבים לדאוג שקודם כל שהמדענים הם שיחליטו מי ברמה ומי לא.
מרינה סולודקין: אני לא רוצה לשמוע מי לא ברמה, שאנשי המדע יחליטו.
מרינה סולודקין: נוכחות הות"ת –הועדה לתכנון ותקצוב,, וור"ה - ועד ראשי האוניברסיטאות , ונוכחות האוניברסיטאות בוועדות האלה מחוייבת.
מאיר שטרית: היום הם אינם?
דימטרי אפרצ'ב: אני אתן לך מיד דווח על כך.
מרינה סולודקין: לא מדובר על תהליך המינוי.
מרינה סולודקין: אתה לא מבין אותי.
מרינה סולודקין: אני רוצה שכשאנחנו שומעים מראש הממשלה שתקום וועדה עתידית בנושא עתיד המדע ועל איך אנחנו יכולים למשוך את האנשים.
מרינה סולודקין: אני לא שומעת ששם יהיו קודם כל האנשים שמבינים, ודבר שני שמעוניינים באנשים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו חייבים בשנת 2010 לעשות ישיבת המשך.
מרינה סולודקין: אני לא רוצה שנתקל שוב במצב חירום.
מרינה סולודקין: אני רוצה שבחמש השנים הבאות יהיה תכנון מצד משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר לתקצוב התכנית.
מרינה סולודקין: אנחנו מכירים את התכנית ואת התרומה החיובית שתורמים למדינה.
דימטרי אפרצ'ב: את הנושא ההפגנות, ההפגנות התקיימו בעיקר מול משרד הקליטה ולא מול משרד האוצר ובמיוחד ההפגנה האחרונה שכבר לכולם היה ברור שלנושא הזה יש סוף פסוק ובכל זאת ההפגנה התקיימה.
דימטרי אפרצ'ב: אחד הדברים המוזרים שבחיי ראיתי, אבל מי שארגן ומי שהשתתף בהפגנות האלה יודע.
דימטרי אפרצ'ב: חשוב לי לציין גם בגלל שאני יושב בראש וועדה להחזרת מוחות וזה בירושה מהשלטון הקודם, בשבועות הקרובים יוגש לראש הממשלה נייר מסקנות הוועדה שדנה במשך כשנה פלוס בתכנית להחזרת מוחות מחוץ לארץ.
דימטרי אפרצ'ב: הוועדה הייתה מורכבת כולה מנציגים של טובי האקדמיה הישראלית במספר מישורים.
דימטרי אפרצ'ב: ות"ת –הוועדה לתכנון ותקצוב, משרד המדע היו שותפים - - -
מרינה סולודקין: לא קיימת הוועדה שאנחנו מדברים עליה.
דימטרי אפרצ'ב: זו ועדה שתגיש את מסקנותיה בקשר להחזרת מוחות ישראלים מחוץ לארץ בחזרה.
דימטרי אפרצ'ב: אני מקווה שתוך שבוע או שבועיים יוגשו המסקנות לשולחנו של ראש הממשלה.
דימטרי אפרצ'ב: בכל מה שקשור לתכנית 'קליטת מדענים עולים', ובנושא של קליטת מדענים חדשים, ישנו צוות שמורכב מנציגי משרד הקליטה, ות"ת –ועדה לתכנון ותקצוב, מועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר ויועצים מומחים כמשקיפים, מדובר על פרופסורים ידועים מאוניברסיטאות שחלקם הם יוצאי תכנית 'קליטת מדענים עולים'.
מרינה סולודקין: זה במתכונת תכנית 1998, אנחנו מכירים את מה שאתה אומר ואנחנו בזה יותר מעשר שנים.
דימטרי אפרצ'ב: נכון.
דימטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לך שבעולם המודרני, לא בשנת 1937 במדינות שאנחנו מכירים, ההחלטות ופרויקטים שמתנהלים תקופה ארוכה וממומנים מהקופה הציבורית של משלם המיסים חייבים לעבור איזו ביקורת.
דימטרי אפרצ'ב: במציאות הקיימת של מדינה דמוקרטית הביקורת לא חייבת להיות ביקורת שלילית, ואי אפשר לצפות מראש אם היא חיובית או שלילית.
דימטרי אפרצ'ב: יכול להיות שהביקורת או הגוף שאמור לערוך בדיקה, יתכן שבסופו של דבר יחזק ויגיד שזה טוב וצריך לשכפל או להכפיל את זה.
דימטרי אפרצ'ב: בטוח שבמציאות כזאת ומי שנמצא בתכנית עד היום אז בוודאי שלא נהוג במצב נורמלי לערוך שום שינוי רטרואקטיבי, ומי שנמצא בתכנית כמו שהוא נמצא הוא ממשיך עד הפרישה.
קריאה: אז למה שינתם את גיל הפרישה?
דימטרי אפרצ'ב: אמרתי שלנושא גיל הפרישה אין כרגע משמעות כי כפי שכולנו יודעים שלפי התכנית גיל הפרישה נמדד ב- 1 לאוקטובר 2010.
דימטרי אפרצ'ב: זה לא נושא שצריך כרגע להדאיג או להכניס ללחץ.
דימטרי אפרצ'ב: לפי מה שאני מבין מרוח הדברים בנושא הזה היא רוח חיובית.
דימטרי אפרצ'ב: אין שום כוונה להעניש או דברים אחרים.
קריאה: עדיין יצא מכתב שלכם.
דימטרי אפרצ'ב: המכתב הזה יצא לפני הזמן, במשרד יתקיים דיון על כך ואתם תקבלו תשובה.
דימטרי אפרצ'ב: אני אומר שהגישה לנושא הזה, לאחר מציאת פתרונות תקציביים, היא גישה חיובית.
דימטרי אפרצ'ב: מי שרוצה לצבור מזה הון פוליטי במישור הציבורי של העשייה אז זה בהחלט נושא שיכול לתת לו איזו תוספת נפשית או אחרת.
דימטרי אפרצ'ב: במישור הפרקטי אני חושב שלהגיד דברים יותר ברור ממה שאמרתי אין, אמרתי שנמצא פתרון תקציבי, הבעיה של גיל פרישה למספר מסוים של אנשים היא קריטית מבחינת אוקטובר 2010, כרגע אני אומר שאין מה לדאוג ושהגישה חיובית.
דימטרי אפרצ'ב: אנחנו נשמע את התוצאות.
דימטרי אפרצ'ב: בנושא של המדען אנבסה, הפתרון הזמני שנמצא כרגע הוא כדי לתת אפשרות לאדם לפעול.
דימטרי אפרצ'ב: אני יודע שהשרה פועלת גם במישורים אחרים, אני חושב שאם מדובר על מקרה כל כך חריג ועל מקרה של כוכב אני חושב שמן הראוי שבמקרה הספציפי הזה, שגם האוניברסיטאות תעשנה מאמץ וימצאו פתרון יצירתי במיוחד.
מרינה סולודקין: אני מסכימה איתך במאה אחוז, אבל לצערי אני יודעת שלא ימצאו.
מאיר שטרית: בבקשה פרופסור צבי הכהן יושב ראש המועצה המתאמת של ארגוני הסגל האקדמי.
צבי הכהן: אני לא רוצה לחזור ולתאר את החשיבות של מדעני תכנית 'קליטת מדענים עולים' למדינת ישראל, דיברנו על כך בישיבה הקודמת וזה ברור לכולם.
צבי הכהן: זה נראה לי אבסורד שבזמן שיש בריחת מוחות ויש התמודדות עם בריחת מוחות ומצד שני בכלל הנושא של מדעני תכנית 'קליטת מדענים עולים' בכלל על סדר היום.
צבי הכהן: הוא לא היה צריך להיות על סדר היום ולא הייתה צריכה להיות פגיעה בהם.
צבי הכהן: להפך היה צריך לחזק ויש עוד רשימה שלמה של דברים שצריך לתקן בתכנית, דברים שלא חשבו עליהם בזמן שעשו את התכנית כמו למשל, החסם בוותק שיש להם בדרגה העליונה שלהם, אחרי אחת עשרה שנה הם לא צוברים יותר וותק.
צבי הכהן: יש דברים שצריך לטפל בהם בעתיד שלא חשבו עליהם.
צבי הכהן: בכלל לא היה צריך לעלות על סדר היום.
צבי הכהן: במשך שנה שלמה האנשים האלה עבדו עם חצי ראש וחצי לב כי כל הזמן פחדו מה יהיה איתם.
צבי הכהן: גיל הפרישה זה דבר קריטי ביותר, לאדם נורמלי זה לא כל כך משנה, אבל מי שעובד רק 15 או 20 שנה עוד 3% בערך בפנסיה זה משנה באופן משמעותי את - - -
מאיר שטרית: 2%.
צבי הכהן: מעל גיל 67 יש אחוז נוסף.
מאיר שטרית: ממה שאני יודע זה בוטל.
צבי הכהן: זה היה 1.5% וזה ירד ל1%.
צבי הכהן: אני לא נוהג להגיד דברים שאני לא יודע.
מאיר הכהן: על מי זה חל?
צבי הכהן: כל מי שבקרן פנסיה וותיקה והוא נשאר אחרי גיל פרישה שהוא 67 לגברים.
קריאה: אני מניח שרובם לא בקרן וותיקה.
צבי הכהן: מי שהצטרף אחרי 1995 והוא בקרן פנסיה צעירה אז אצלו זה עוד יותר קריטי כי זה עוד שנה או שנה וחצי שהוא עובד משכורת ולא על פנסיה.
צבי הכהן: הקרן משלמת לו שנה וחצי פחות פנסיה ואז הפנסיה שהוא יקבל תהייה יותר גדולה אפילו יותר מ- 3%.
צבי הכהן: לדעתי שכל דיון בוועדה כזו או אחרת שנוגע לתנאים של האנשים צריך לכלול בתוכו נציגים גם את נציגי המדענים העולים, גם את נציגי הסגל האקדמי.
צבי הכהן: בלשון המעטה אני אומר שזה לא נבון להתעלם מהאנשים האלה.
צבי הכהן: ראינו מה קרה בוועדת שוחט שהחליטה שהיא יודעת יותר טוב בלי הסטודנטים, בלי הסגל האקדמי, והמסקנות שלה קבורות באיזה תחתית של מגירה.
דמיטרי אפרצ'ב: יש נציגים של הסגל האקדמי.
דמיטרי אפרצ'ב: אין בעיה עם זה.
צבי הכהן: אלו לא נציגים של הסגל האקדמי, אלו נציגים - - - -
דמיטרי אפרצ'ב: פרופסורים משלוש אוניברסיטאות זה לא סגל אקדמי?
צבי הכהן: אני אומר לך מה ההבדל.
צבי הכהן: חברי סגל אקדמי הם לא נציגים של הסגל האקדמי, נציגים של הסגל האקדמי הם נציגי המועצה המתאמת כשמדברים על תנאי השכר של הסגל האקדמי ועל התנאים שלהם.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מסכים איתך זה משהו אחר.
צבי הכהן: המועצה המתאמת לא מדברת על הנושאים האקדמיים והסגל האקדמי כבודדים לא מדבר על תנאי השכר, יש חלוקה ברורה מאוד בין שני הדברים האלה.
צבי הכהן: כל דיון שמדבר על תנאי שכר של סגל אקדמי והם חברי סגל אקדמי לכל דבר העניין, צריכה להיות שם נציגות שמייצגת את הסגל האקדמי בארץ וזו המועצה המתאמת ושל ארגון המדענים.
צבי הכהן: כל התעלמות מהם היא לא טובה, היא לא תורמת לעניין ואני לא מבין מה הפחד.
דמיטרי אפרצ'ב: אין פחד.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מעדיף לא לדבר בוועדה ברמת אמון כלפי אנשים אלה ואחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא חושב שזו הנקודה של הוועדה.
צבי הכהן: אני חושב שזה היה נבון לטובת העניין.
דמיטרי אפרצ'ב: הרצון האמיתי הוא לדון בנושאים מקצועיים בלי ריח פוליטי שיש בדברים.
דמיטרי אפרצ'ב: לצערי הרב זה מה שהיה במהלך השנה האחרונה, אי אפשר להתעלם מזה.
צבי הכהן: אני חייב לתקן.
צבי הכהן: למועצה המתאמת אין שום גוון פוליטי.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מדבר על המועצה המתאמת.
צבי הכהן: אני מדבר על המועצה המתאמת.
מרינה סולודקין: אבל הוא לא מדבר על זה.
צבי הכהן: אני יושב ראש המועצה המתאמת ואין לנו שום גוון פוליטי.
צבי הכהן: יש אנשים שהיו בשמאל ויש אחד מאיתנו שהוא היום שר המדע, חבר לשעבר של המועצה המתאמת.
צבי הכהן: ישנם כל מיני אנשים מכל מיני גוונים.
צבי הכהן: אין לנו שום גוון פוליטי כזה או אחר ואין לנו שום התבטאות פוליטית בשום דבר ועניין.
צבי הכהן: זה נכון שבמאבקים - - - -
דימטרי אפרצ'ב: חלילה וחס, לא דיברתי עליך.
צבי הכהן: נכון שבמאבקים אנחנו מנסים לגייס כל חבר כנסת שאנחנו יכולים לטובת העניין.
צבי הכהן: הוא יהיה בדרך כלל באופוזיציה כי יש להם עניין לעזור לנו נגד הממשלה.
צבי הכהן: ככה זה קורה.
צבי הכהן: אני מניח שאם זה היה הפוך זה היה הפוך.
מרינה סולודקין: גם אנחנו חיים בקואליציה ובאופוזיציה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מדבר על זה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מדבר על השיטות של שקר ומניפולציה, אני חס וחלילה לא מכוון את זה אליך.
צבי הכהן: אני אומר שצריכה להיות לפחות נציגות של המועצה המתאמת בוועדה הזאת ואני חושב שזה לטובת העניין כדי שעובדות יובהרו והדברים יובהרו.
צבי הכהן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מאיר שטרית יושב ראש הוועדה שהעלה את זה בחוק.
צבי הכהן: פעם אחת ותמיד הנושא הזה צריך להיכנס לבסיס התקציב.
צבי הכהן: אתם לא מבינים מה זה עושה לאנשים, במעבדה שלי עובדת מדענית במעמד של תכנית 'קליטת מדענים עולים', היא כל הזמן באה ופעם בשבוע היא שואלת אותי מה קורה, איך קורה, האם יהיה לי כסף.
צבי הכהן: אי אפשר לעשות עבודה מדעית, זו עבודה של ראש ולא של ידיים, אם הראש שלך נמצא במקום אחר.
צבי הכהן: חלק גדול מהעבודה שלהם בשנה האחרונה כמעט ולא הייתה שווה שום דבר מפני שהראש שלהם התעסק באם תהייה להם פרנסה בסוף השנה או לא.
צבי הכהן: לכן מאוד מאוד חשוב שהנושא הזה יהיה בבסיס התקציב.
צבי הכהן: הייתי רוצה להמשיך את דבריה של מרינה סולודקין שהציעה שיהיה דיון בנושא הזה כי יש עוד סוגיות שעלו וצריכים לפתור אותן.
מאיר שטרית: הדובר הבא הוא חבר הכנסת לשעבר יגאל יאסינוב.
1054: תודה רבה אדוני היושב ראש.
1054: תודה אני יצאתי בשמחה מהכנסת ואני שמח מאוד שאני ממשיך לעזור למדענים עולים בתפקידי החדש כסגן היושב ראש לקרן הקיימת לישראל.
1054: בתפקידי הזה היום אני פה.
1054: ראשית אני רוצה להזכיר שהייתה תת וועדה לענייני מדענים עולים, כאן בוועדה הזאת, שעסקה אך ורק במדענים עולים.
1054: לי הייתה הזכות להיות יושב ראש הוועדה.
1054: אז הצלחנו לקדם מספר דברים לא מבוטלים, אני אזכיר דבר אחד בלבד וזו הקרן למימון מדענים עולים ברפואה.
1054: הקרן עדיין קיימת, הקרן מממנת מחקרים ולדעתי החלטות פרטניות והן עוזרות.
1054: כשאתה יורד מהרמה התיאורטית ואתה מתחיל לפרק את הבעיה לבעיות פרטניות ומתחיל לטפל בהן אתה יוכל להתקדם.
1054: אנחנו בקרן קיימת לישראל, עובדים המון עם מדענים.
1054: אני שמחתי שחלק ניכר מהמדענים שאיתם אנחנו עובדים הם מדענים עולים.
1054: חלק גדול מהם הם מתכנית 'קליטת מדענים עולים'.
1054: המדענים האלה הם המדענים הטובים, הם מדענים שנמצאים ברוב המחקרים הכי חשובים גם לנו בנושאים אקולוגיים, סביבתיים, נושאים שקשורים לקרקע, מים וחקלאות.
1054: זאת הסיבה שאנחנו עובדים איתם הרבה.
1054: אנחנו מעבירים סכומים של עשרות מיליונים בשנה לתמיכת מחקרים - - - -
מאיר שטרית: לאן אתם מעבירים?
1054: תקציב בין 12 ל- 15 מיליון שקל לשנה מעבירים למימון מחקר ופיתוח חקלאי, אלו 8 מחקרי פיתוח.
מאיר שטרית: לאן?
מאיר שטרית: לבית דגן?
1054: נכון להיום ההסכם הוא של שקל מול שקל עם משרד החקלאות למימון כל מחקרי הפיתוח החקלאיים.
1054: בעבר הייתה גם הסוכנות אבל היא יצאה ולא ברור עכשיו ההמשך.
1054: המימון רק לזה בשנה שעברה היה 12 מיליון שקל שלנו.
1054: אני לא צריך להסביר לכם כמה מדענים עולים נמצאים במחקרים האלה.
1054: בנוסף סכום לא מבוטל של מיליונים אנחנו מממנים את המחקרים עם מכון וולקני וגם שם נמצאים מדענים עולים.
1054: אנחנו משקיעים הרבה מאוד יחד עם אוניברסיטת תל אביב בנושא הצפרות.
1054: יותר מכך לצפרות בנינו תכנית לימודית לתלמידים עולים, בשנה שעברה היה פרויקט יוצא מהכלל עם בית ספר שבח מופת.
1054: אני לא רוצה לרדת לפרטים של כל פרויקט ופרויקט אבל אני רוצה להגיד שאנחנו מכירים מהשטח שחלק מהפרויקטים לא היו זזים אם המדענים העולים לא היו בצוות.
1054: אנחנו יודעים כמה קשה להם כי הם לא ראשי צוות וזה האבן לאוניברסיטאות.
1054: הם לא יכולים להיות ראש צוות, ואני לא רוצה להמשיך את הנושא הזה כי זה נושא לחברי הכנסת ולוועדה.
1054: אחת הבעיות המרכזיות שלהם זו הפנסיה.
1054: יכול להיות שהיה אפשר ויש צורך לחוקק תקנה מיוחדת הקשורה לפנסיה של המדענים האלה.
1054: ישנן אוכלוסיות עולים שלא יגיעו לפנסיה הוגנת כי השנים שהם היו יכולים לעבוד, גם אם עכשיו נוכחתי שטעיתי ויש להם את האחוז הנוסף אחרי 67, אבל בכל זאת אחוז הפנסיה שהם יכולים לצבור יהיה נמוך והם לא יוכלו לקבל פנסיה הוגנת וזו בעיה.
1054: לגבי גיל הפרישה של מדענים, אתם יודעים אם שטרנהל היה מקבל מכתב כזה היינו צוחקים על כך.
1054: למדענים לדעתי אין גיל פרישה לפי הגיל הכרונולוגי, גיל הפרישה שלהם מה מתי שהם מפסיקים לערוך מחקרים.
מרינה סולודקין: תסביר את זה לשר הקליטה.
1054: אני לא רוצה להיכנס לשר הקליטה הזה או לשר הקליטה האחר.
מאיר שטרית: באוניברסיטאות מדען שהיה יוצא לפנסיה ביב מפסיק לקבל את המשכורת מהאוניברסיטה אבל הוא ממשיך לעבוד כמה שהוא רוצה, הוא לא מקבל אחוזי פנסיה.
1054: בדיוק, אני לא רוצה להאשים את זה או אחר, אני לא רוצה, יש לי הרבה מה להגיד.
1054: יש לי גם להזכיר שבזמנו בוועדה הזאת החלטנו על X מיליונים שהיו צריכים ללכת למדענים עולים והם לא הגיעו אליהם.
1054: אז משרד הקליטה החזיר את כל הכסף בסוף השנה ואת יודעת את זה.
1054: אין אשמים, במשרד הם לא אשמים, כי ככה נבנה בין היתר הפרויקט.
1054: צריך לשנות את זה ולא משרד ולא איש אחד יכול לשנות אלא רק קבוצת אנשים, בוועדה פה או בהחלטות ממשלה.
1054: אני רוצה לסיים בשתי דוגמאות, לדעתי משמחות.
1054: לא כל האוניברסיטאות לא מוכנות ללכת בכיוונים טובים עם מדענים עולים, אני לא מדבר כעת רק על תכנית 'קליטת מדענים עולים', ואני מציע לכל מי שרוצה לבוא איתי לראות כמה אוניברסיטאות, אני לא אנקוב בשמות כדי לא לפגוע באחרות.
1054: ההודעה המשמחת היא שמחר קרן קיימת לישראל לציון סיום השנה שמציינת 60 שנה לישראל, בשנה שמתחילה שהיא 20 שנה לעלייה, מחר אנחנו מחלקים למדענים עולים שלושה פרסים, כל אחד מהם בסכום של 100,000 שקל.