GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל לוריא: השכר ברוטו של אותם עובדים הוא 7,000 ו-8,000 והם מגיעים לפרישה---
אהרן חוטובלי: רגע, עובדתית זה לא היה נכון?
מיכאל לוריא: 70% מהאחיות מקבלות השלמה לשכר מינימום, זה לא מפריע לאותה קבוצה להשתכר 12,000 שקל ברוטו והנתונים האלה בדוקים.
מיכאל לוריא: בואו, זה סתם קשקוש.
מאיר שטרית: אני שאלתי שאלה נורא פשוטה.
מאיר שטרית: החוק מחייב שאדם שעובד משרה מלאה יקבל שכר מינימום, אז למה צריך השלמה למישהו?
מיכאל לוריא: כל עובד מדינה במשרה מלאה מקבל קודם כל שכר פנסיוני שהוא מעל לשכר המינימום, כולל השלמה.
מאיר שטרית: למה צריך השלמה?
מיכאל לוריא: זה נובע מזה שהשכר הטבלאי הבסיסי הוא באמת 2,500 שקל.
מיכאל לוריא: אין לו שום קשר עם מה שנכנס לתלוש בסוף, יש תוספות שכר, יש הסכמי---
אהרן חוטובלי: אז למה עובדי המרכב"ה לא מקבלים את השכר הזה?
מאיר שטרית: למה אתם לא מתקנים את החוק?
מאיר שטרית: למה אתם לא קובעים שכר מינימום ברוטו ותורידו את כל ההטבות הנוספות שאין להם קשר לשכר?
מיכאל לוריא: ניסינו.
מיכאל לוריא: היתה ועדה ב-2001 שזה בדיוק מה שהיא המליצה, חלק מהחברים שיושבים פה, או הארגון שהם מייצגים, התנגדו להמלצות.
מיכאל לוריא: אני אומר, בסוף הולכים למכולת עם שכר הנטו, לא עם שכר היסוד, לא עם ההשלמה.
מאיר שטרית: העובד רוצה לדעת שהוא מקבל משכורת ביד, איך אומר הגשש?
מאיר שטרית: ירוק ביד, מה הוא מקבל.
אהרן חוטובלי: ברשותך, אני רוצה להוסיף משהו.
אהרן חוטובלי: אני כבר ארבע שנים בצוות משא ומתן---
מאיר שטרית: אתה עובד בהסתדרות?
אהרן חוטובלי: לא, אני יושב ראש ועד הארצי וגם חבר בצוות משא ומתן של המרכב"ה.
אהרן חוטובלי: התחלתי את המרכב"ה עוד שהיה קודמו בתפקיד, יצחק כהן, קראו לו.
אהרן חוטובלי: עמדנו במשא ומתן עם יוסי כהן באגף השכר ואחר כך עברנו לעוזי אלי, אחר כך למועלם, עכשיו זה הגיע לניו וייס ועוד היד ארוכה והם מפעילים את זה בכוחניות.
אהרן חוטובלי: נגד כוחניות מחזירים כוחניות.
אהרן חוטובלי: כל עוד לא יישבו עם ההסתדרות ויסכמו, לא יעלה על הדעת, זו רפורמה והעובדים לא מקבלים עבורה שכר.
אהרן חוטובלי: האם כל אלה שמטפלים במרכב"ה יושבים בדרגה ודירוג?
אהרן חוטובלי: למה הם לא ירוויחו כמוני?
אהרן חוטובלי: במה הם יותר טובים שהם יושבים על חוזים?
אהרן חוטובלי: למה לנו כעובדי מדינה אסור לקבל חוזים?
מאיר שטרית: הם לא קבועים.
אהרן חוטובלי: מה זה קשור?
אהרן חוטובלי: גם אנחנו מוכנים להסתכן, למה אי אפשר להוסיף שכר?
מאיר שטרית: אתה מוכן להסתכן?
אהרן חוטובלי: מוכן להשתכר.
אהרן חוטובלי: זה עולה מאות מיליוני שקלים ולנו, בשביל להוסיף שקל לעובד, הם לא מוכנים לנהל משא ומתן.
מאיר שטרית: הנקודה ברורה.
אהרן חוטובלי: המרכב"ה תיתקע.
אהרן חוטובלי: אני אומר את זה בשם הוועדים, ואצלי בשירות התעסוקה זה נתקע ואתם יודעים את זה.
אהרן חוטובלי: זה לא יילך גם במשרדים---
מאיר שטרית: מר אהרן חוטובלי, הנקודה ברורה.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר כתמיכה לדבריו של מר אהרן חוטובלי, משהו שאותי באופן אישי מרגיז, גם כמי שהיה שר בממשלה בהרבה משרדים; בזמנו הממשלה החליטה להציע אפשרות לעובדים בכירים לקבל חוזים, כדי להעלות את שכרם.
מאיר שטרית: ונתנו לעובד אפשרות לשפר את השכר שלו אם הוא חותם על חוזה בכירים.
מאיר שטרית: במקום להישאר עובד מדינה רגיל מן השורה ולהעלות לפי דרגות את השכר, אמרו, מי שמעוניין, יכול לעבור לעבוד לפי חוזי בכירים, יש חוזים 90% מנהל כללי, 80% ממנהל כללי, 70% וכן הלאה.
מאיר שטרית: עובדים חתמו על חוזי בכירים, בחוזה כתוב שעובד כזה, אחרי שעוברת תקופה מסוימת, אפשר תוך שלושה חודשים או משהו כזה להודיע לו על הפסקת עבודה.
מאיר שטרית: בחוזה כתוב שכשנגמרת הקדנציה של העובד הזה, לא חייבים לחדש לו את החוזה מחדש, המעביד יחליט.
מאיר שטרית: עכשיו ההסתדרות, לזכותה ייאמר, אני נותן לכם תשבחות, היא לא מתערבת בחוזים האלה מכיוון שהעובדים האלה לא מוגנים על ידי ההסתדרות, הם לא עובדי מדינה, הם בחוזה בכירים, וכשאתה רוצה לפטר עובד או להפסיק את עבודתו בתום הקדנציה, פתאום אתה מוצא את העובד הולך לבית דין לעבודה, בית הדין לעבודה מחזיר אותו על אפו וחתמו של המשרד לעבודה, למרות שכתוב בחוזה מרצון, עובד מרצון.
מאיר שטרית: אז אומר אהרן בצדק, למה יחול רק על עובדי מדינה?
מאיר שטרית: אם אנשים מקבלים בחוזים בכירים שכר גבוה ואי אפשר לפטר אותם, אז מה ההבדל בינם לבין עובדי מדינה?
מאיר שטרית: גם עובדי מדינה רוצים אותו דבר.
מאיר שטרית: לכן שאלתי אותו אם אתה מוכן להסתכן.
מאיר שטרית: כי אם היה תלוי בי, הייתי אומר לכל עובד מדינה, אדוני, אני מוכן להעלות את שכרך, אבל כל עוד שאתה עובד טוב, תעבוד, לא תעבוד טוב, יוציאו אותך, אבל באמת שיוציאו.
מאיר שטרית: אבל אם לא מוציאים אף אחד אז מה ההבדל בין אהרן לבין עובד חיצוני שבא?
מאיר שטרית: הרעיון להעסיק עובדים חיצוניים היה שעובדים חיצוניים על חוזה, היה מצב שאתה יודע שהעובד איננו קבוע, ולצערי הרב יש דוגמאות מאוד מרגיזות.
מאיר שטרית: עד היום המשנה למנהל מינהל מקרקעי ישראל, גוף שהייתי אחראי עליו, אני לא אזכיר את שמו, יושב בבית כבר חמש שנים, למרות שהוא פוטר על ידי המנהל, הנציבות חותמת על החוזה שלו כל שנה, הוא יושב בבית ומקבל שכר של משנה למנהל הכללי של המינהל, עם כל התנאים, בלי לעשות כלום.
מאיר שטרית: ויש עוד דוגמאות רבות כאלה.
מאיר שטרית: גם דוגמאות שאני ניסיתי בעצמי.
מאיר שטרית: לצערי הרב, זה נושא שאם כבר מטפלים בנושא מינהל, זה נושא מאוד בולט, שמרגיז כמובן את העובדים.
אהרן חוטובלי: שיתארו את התהליך מה קורה עם העובד---
מאיר שטרית: מר חוטובלי, אני מייצג אותך יפה מאוד, מה אתה רוצה?
אהרן חוטובלי: העובדים מפוטרים ו---
טל הרמתי: אף עובד, ועם כל---
אהרן חוטובלי: אני אסביר לך איך, ושכנעתי אותך בישיבה שהיתה אצלנו, כי העובדים---
טל הרמתי: ממש לא שכנעת אותי, אני רוצה רק להגיד---
אהרן חוטובלי: לא שכנעתי אותך?
אהרן חוטובלי: עובדתית זה קורה בשטח.
טל הרמתי: קודם כל הדיון הזה, גם לגבי השכר וגם לזה, הוא דיון מרתק, כמו כן לגבי השכר של עובדי המדינה, אבל אני לא רואה ברשותכם ועם כל הכבוד כל קשר בינו לבין הפרויקט המדובר או התכנית המדוברת שמוסכם לגמרי על רמת חשיבותה.
מאיר שטרית: הגענו לשם בגלל השביתות שאתה אומר שיש.
טל הרמתי: אני אסביר.
טל הרמתי: אני רק רוצה להגיד נקודה אחת שהיא נקודה מבחינתנו מוכחת בסלע.
טל הרמתי: אחת הטענות הבסיסיות של ההסתדרות בהכרזה הזאת על השביתה היתה שמערכת המרכב"ה תגרום בין היתר לפיטורי עובדים.
טל הרמתי: אני אומר פה באחריות, אף עובד בכל 62 היחידות שכבר עלו לאוויר ונמצאות מ-2003 לא פוטר.
טל הרמתי: אין שום כוונה לפטר ולו עובד אחד כתוצאה ממערכת המרכב"ה.
טל הרמתי: אני אגיד יותר מזה, הממשלה, כחלק ממערך המרכב"ה, מכשירה.
טל הרמתי: העובדים, לא רק שהם מוכשרים, קודם כל הם מוכשרים באופן טבעי, לא רק שהם מקבלים הכשרות, והם גם נהנים מאותן הכשרות בגמול השתלמות מלא, אבל מעבר לזה, עוד מעבר לזה, העובדים, נכון להיום, מקבלים הכשרות וקורסים שאם היו צריכים לקנות אותם במקום אחר, ואנחנו יודעים שלהפעיל מערך אי.
טל הרמתי: אר.
טל הרמתי: פי זו מיומנות שגם אפשר ללכת איתה ולקחת אותה הלאה, הכשרות כאלה עולות כסף רב, והעובדים מקבלים את זה כחלק ממערך ההכשרה שלהם.
מאיר שטרית: מאה אחוז, זה לטובת המדינה.
טל הרמתי: זה לטובת המדינה, אבל גם העובד לא ניזוק מהתהליך הזה.
מאיר שטרית: יש לכם כוונה כלשהי לקלוט עובדים במערכת בתחום הזה, כדי שישמרו את הידע, כמו שממליץ בעניין הזה מבקר המדינה?
טל הרמתי: אתה מדבר על איזה עובדים?
מאיר שטרית: שעובדים בתחום המרכב"ה.
מאיר שטרית: אחת ההערות שהיתה---
טל הרמתי: אתה מדבר על צוות הפיתוח, או צוות התפעול?
מאיר שטרית: אם יש עובדי מדינה שמקבלים הכשרות ויכולים להשתלב כמשמרי ידע של המרכב"ה---
טל הרמתי: אז התשובה היא בהחלט כן, אנחנו נמצאים בתהליך של מה שנקרא תקנון, הצגתי את זה גם---
מאיר שטרית: בדיוק, אפשר לקלוט חלק מהעובדים שיישארו חלק מעובדי המדינה.
טל הרמתי: אבל שוב, זה לא קשור בדיוק לתהליכים שקורים בכל אחד ואחד מהמשרדים ואני אומר פה בנקודה הזאת באחריות, במשרדים לא היו מצבים שבהם עובדים פוטרו או לצורך העניין הועברו בניגוד לרצונם מתפקיד לתפקיד.
אהרן חוטובלי: וקידומם נעצר.
אהרן חוטובלי: אתה יכול גם---
טל הרמתי: אני לא זוכר מצב שקידומם נעצר.
אריאל יעקובי: אנחנו מברכים על כל טכנולוגיה שנכנסת לשירות.
אריאל יעקובי: אנחנו בכוונת מכוון באנו לפה להגיד התייאשנו.
אריאל יעקובי: מר מיכאל לוריא הוא חבר, הוא אמר שמה שאמרתי זה דמגוגיה ואמר שאני אומר נכון את הדברים.
אריאל יעקובי: אז אנחנו מבקשים את יושב ראש הוועדה להיות לנו מתווך.
אריאל יעקובי: אנחנו לא מצליחים לנהל משא ומתן---
מאיר שטרית: איך פותרים את הבעיה של הכנסת משרד התעשייה המסחר והתעסוקה וכל היחידות שאמורות להיכנס לעבודה, חקלאות, משרד ראש הממשלה, איך מכניסים אותם לממשלה בשיטה שתהיה מקובלת עליכם?
אריאל יעקובי: אנחנו מציעים להיכנס איתנו לשבוע ימים אינטנסיבי.
אריאל יעקובי: שבוע ימים אינטנסיבי אנחנו גומרים את המשא ומתן הזה.
אריאל יעקובי: החשב הכללי ייקח על עצמו להביא את כל הגורמים לתוך המדוכה הזאת ואנחנו נביא את כל הגורמים לתוך המדוכה הזאת, לא תצליחו לעשות את זה?
אריאל יעקובי: אני לא אצליח?
אריאל יעקובי: נבוא לראש הוועדה לענייני מדע, שאני סומך עליו באופן מלא, ואני אומר לכם, שהוא יהיה המתווך.
אריאל יעקובי: הרי אי אפשר להביא אתכם לשולחן המשא ומתן.
קריאה: יש משא בלי מתן, זאת הבעיה שקיימת.
מאיר שטרית: חברים, אם אני יכול להועיל, אני אשמח.
מאיר שטרית: לא צריך להקדיש לזה שבוע, אני חושב שרק כמה שעות יספיקו.
מאיר שטרית: ואם יש דבר שאני יכול להביא תועלת, אני אשמח מאוד.
מאיר שטרית: יש מישהו שרוצה להתבטא בעניין?
שוש קלפר: אני רק רוצה להעיר בכל הנושא עם ההסתדרות וההסכמים, משרד החקלאות נכנס בחזית שלא בטובתו.
שוש קלפר: הסכסוך הוא עתיק יומין ומכיוון שאנחנו צריכים לעלות לאוויר באמת ב-2010 והנהלת המשרד עשתה את כל אשר ביכולתה לעשות, השביתות של העובדים גורמות לכך שלעלות לאוויר זה כמעט בלתי אפשרי.
מאיר שטרית: נקווה שנתגבר עליהן.
שוניה פכט: במצגת של מר טל הרמתי לא ראיתי שהשלטון המקומי בכלל משולב.
שוניה פכט: זו ישות נפרדת?
מאיר שטרית: הוא לא קשור לממשלה.
מאיר שטרית: בעתיד יש כוונה כזו, אבל---
טל הרמתי: אדוני, בתור שר הפנים לשעבר, איך אתה אומר דבר כזה?
מאיר שטרית: בתור ראש עיר לשעבר, השלטון המקומי עצמאי.
שוניה פכט: תקציבים ממי הוא מקבל?
מאיר שטרית: חלק מהמדינה, חלק מעצמו.
מאיר שטרית: יש רשויות שלא מקבלות גרוש מהמדינה.
טל הרמתי: משרד הפנים נמצא בתוך מערכת מרכב"ה והתהליך עצמו של תשלום לרשויות, כולל כל תהליך התמיכות השונות, זה לא רק תשלום אחד, זה תשלומים רבים לרשויות, יבוצע באמצעות מערכת מרכב"ה.
טל הרמתי: זה כן.
מאיר שטרית: זה כן, אבל ברשות עצמה יש מערכת של אוטומציה.
טל הרמתי: כן, יש מערכים אחרים ברשויות עצמן, הן לא במרכב"ה, גם לא תוכננו.
טל הרמתי: הנהלת בתי המשפט בהחלט כן, משרד המשפטים הוא אחד המשרדים הוותיקים.
קריאה: אני מדבר על בתי משפט.
מאיר שטרית: מה זה בתי משפט?
מאיר שטרית: מה יש בבתי משפט שהם צריכים להיות---
טל הרמתי: בתי המשפט, לצורך מה שנקרא ניהול התיקים המשפטיים וניהול כל הלוגיסטיקה שסביב התיק המשפטי---
מאיר שטרית: בבית המשפט יש מערכת אחרת שנקראת במה, מערכת אחרת לחלוטין שעלה מאות מיליונים לפתח אותה, שהיא נותנת תשובה מבחינת ניהול מערכת התיקים והמשפטים ומול עורכי הדין.
מאיר שטרית: אי אפשר להכניס אותם למרכב"ה, זה לא עניין תקציבי, אין שם ניהול תקציבי כלשהו.
מאיר שטרית: הנהלת בתי המשפט נמצאת בתכנית.
מאיר שטרית: אני רוצה לשאול, מר הרמתי, לגבי תכנית מזו"ר ומחשוב בתי החולים של משרד הבריאות.
מאיר שטרית: לפי הנתונים שנאמרו לי, נאמר לי שמזו"ר עלתה עד היום 250 מיליון שקלים.
מאיר שטרית: האמנם?
טל הרמתי: יש פה נציגים בכירים ואני אשמח אם הם יתייחסו.
מיכאל לוריא: מזו"ר עד היום לא עלתה, אני לא רוצה להגיד שקל, כי בטח שלחו איזה מכתב או משהו.
מיכאל לוריא: מזו"ר עוד לא התחיל, הוא תוקצב בתכנית רב שנתית ב-250 מיליון שקל והוא עדיין לא התחיל.
מיכאל לוריא: נמצאים בגיוס של צוות ראשון.
מאיר שטרית: אמר מר הרמתי קודם שאתם הולכים לעשות מחשוב של בתי החולים הממשלתיים עם נמ"ר.
מיכאל לוריא: תכנית מזו"ר היא הרחבה של פרויקט נמ"ר בכל התחום של האי.
מיכאל לוריא: אר.
מיכאל לוריא: פי הקלאסי, אלה המודולים שיש היום במרכב"ה ושצריכים השלמה בבתי החולים.
מיכאל לוריא: נמ"ר זה האי.
מיכאל לוריא: פי המקצועי לצרכים של בתי החולים.
מאיר שטרית: המזו"ר תהיה תכנית ניהולית של בתי החולים בלי קשר לעניין של ניהול התיקים של הקליינטים?
מאיר שטרית: של לקוחות?
מיכאל לוריא: בשל הקשר החזק שלו למערכת התפעולית, למערכת ה-SAP התפעולית שזה פרויקט נמ"ר הוחלט בסופו של דבר, אחרי הרבה דיונים, לעשות אותו במנותק לפרויקט מרכב"ה וכפרויקט מזו"ר בעצם.
מיכאל לוריא: אבל מדובר בעצם בהשלמה של מודולים מרכזיים באי.
מיכאל לוריא: פי של בתי החולים בתחומים של פיננסי, לוגיסטי, כח אדם וכולי.
מאיר שטרית: וזה נקרא מזו"ר.
טל הרמתי: זה מזו"ר.
טל הרמתי: נמ"ר, לצורך העניין, כשאזרח מתאשפז בבית החולים, כל ניהול התיק שלו, כל ניהול המרפאות, כל ניהול המעבדות, כל ניהול האופרציה של בית החולים, זה נכון להיום נמ"ר.
מאיר שטרית: זה עדיין לא קיים.
טל הרמתי: נמ"ר קיים בעשרה בתי חולים כלליים, עובד, מה שנקרא בועט, הושלם.
טל הרמתי: את כח האדם שלהם מפעילים מערכות אחרות.
טל הרמתי: ופרויקט מזו"ר יופעל בדיוק בלהיכנס---
טל הרמתי: אנחנו מאוד מקווים שהשנה.
טל הרמתי: השנה אנחנו נמצאים בתהליך של גיוס מה שנקרא הצוות.
דוד גרשונוביץ: הסקירה של מר טל הרמתי היתה נכונה.
דוד גרשונוביץ: כיום באמת המערכת המקצועית הרפואית בבתי חולים עובדת בנמ"ר וכרגע מיושמת בעשרה בתי חולים והכוונה היא לבנות מה שנקרא תשתית אי.
דוד גרשונוביץ: אר.
דוד גרשונוביץ: פי, כי מערכת נמ"ר גם היא אי.
דוד גרשונוביץ: פי והכוונה היא באמת לבנות מערכת פיננסית לוגיסטית שתשלים את כל התמונה.
דוד גרשונוביץ: אנחנו נמצאים כרגע בשלב שהוקמו הצוותים המנהלים, הוקמה ועדת היגוי עליונה, הוקמה ועדה מנהלת ואנחנו כרגע בעיצומו של מכרז בשלב של בדיקת הצעות שהתקבלו לצורך בחירת מנהל פרויקט מזו"ר.
מאיר שטרית: בינתיים בתי החולים התחילו בהטמעת פרויקטים אי.
מאיר שטרית: אר.
מאיר שטרית: פי עצמאיים?
דוד גרשונוביץ: כרגע יש בתי חולים מסוימים שמערכות לוגיסטיות ישנות נמצאות בשלב קריסה.
דוד גרשונוביץ: כל בית חולים כזה לא יכול לקבל החלטה באופן עצמאי ואם הוא משכנע אותנו שמה שנקרא הפעלת מערכת זמנית, יעילה וזולה יותר מאשר מערכת ישנה עם כל מה שכרוך בתחזוקה שלה, אז אנחנו מאפשרים מערכות זמניות בעלויות נמוכות.
מאיר שטרית: מי יעשה את המזו"ר בבתי החולים, מי יבצע?
דוד גרשונוביץ: מי שיבצע זה צוות שיקום במשרד הבריאות, מיישמי SAP שיעבדו תחת הניהול של מנהל הפרויקט, יעשו בלו פרינט, והכוונה היא לעשות את זה בבית חולים אחד.
מאיר שטרית: זאת אומרת שזה לא באמצעות מרכב"ה.
דוד גרשונוביץ: תוך כדי שיתוף פעולה הדוק, מקצועי, של אנשי מרכב"ה, אנשי נציבות, אנשי האוצר והכוונה היא לעשות את זה בבית חולים אחד ואחר כך---
מאיר שטרית: למה בעצם המרכב"ה לא מבצע את זה, אם זה אותו פרויקט?
טל הרמתי: קודם כל זו שאלה מצוינת.
טל הרמתי: מרכב"ה, נכון להיום, הדגש שלו זה התמקדות להכנת אותה מערכת רוחבית שהיא משרדית.
טל הרמתי: הנושא הזה נבחן, בין היתר, לפני שנתיים או שלוש, כשהתקבלה ההחלטה ובאו ואמרו שהתהליך עצמו, ההתמקצעות של מרכב"ה היא לא בניהול בית חולים.
טל הרמתי: זאת אחת הסיבות שהלכנו בסופו של דבר לתהליך שהוא תהליך מופרד.
טל הרמתי: התהליכים הם תהליכים שונים, ניהול המשאב האנושי הוא דומה בפן מסוים, אבל אם אתה מכיר, בבתי חולים יש עובדים שהם עובדי מדינה, יש עובדים שהם עובדים אחרים, עובדי אגודות למיניהן, כך שהניהול עצמו הוא שונה מאשר במדינה ולכן ההצדקה לעשות את זה כפרויקט---
מאיר שטרית: איך מנוהלים בתי חולים של קופות חולים מבחינה פיננסית, כח אדם וכן הלאה?
טל הרמתי: בקופות החולים הגדולות יש אי.
טל הרמתי: פי של SAP שמנהל את קופות החולים.
מאיר שטרית: אז למה לא עושים אותו דבר?
מאיר שטרית: אם אתם כבר עושים את אותה תכנית נמ"ר גם בבתי חולים ממשלתיים, למה לא תעשו אותו דבר גם במערכת הניהולית ולוקחים את כל המערכת כמו שהיא?
טל הרמתי: אנחנו לוקחים, זה בדיוק פרויקט מזו"ר, זה לקחת את מערכת ה-SAP ולהתאים אותה לבתי החולים.
טל הרמתי: זה בדיוק.
מאיר שטרית: לא, הרי יש מערכת לניהול בתי חולים שפועלת בקופות חולים.
טל הרמתי: לא, אין מערכת לניהול...
טל הרמתי: יש פרויקט SAP שהותאם לקופות החולים.
דוד גרשונוביץ: כרגע אם מסתכלים על הבעלות על בתי החולים, אז לממשלה יש 11 בתי חולים ממשלתיים וקופת חולים כללית ואחר כך יש בתי חולים אחרים שהם עצמאים.
דוד גרשונוביץ: בקופת חולים כללית הם כבר עשו מערכת SAP לניהול.
דוד גרשונוביץ: התפיסה שלהם היא תפיסה שונה, ואני לא מכיר את זה עד כדי כך וגם לא רוצה להיכנס לעניין הזה, אבל התפיסה שלהם של הניהול היא קצת תפיסה שונה.
דוד גרשונוביץ: מערכת נמ"ר, שלנו יש, עוד אין בקופת חולים כללית והם עכשיו בוחנים גם כניסה למערכת נמ"ר ובעניין הזה פנו אלינו ואנחנו גם נספק להם ונעביר אליהם את כל מה אנחנו התבשלנו בעניין הזה.
דוד גרשונוביץ: זאת הכוונה.
יהודה קונפורטס: שאלה למר טל הרמתי.
יהודה קונפורטס: השאלה שמופנית לשקף הלפני אחרון בשורה האחרונה שדיברה על הסיכומים.
יהודה קונפורטס: השורה התחתונה דיברה על היעדר די.
יהודה קונפורטס: אר.פי.
יהודה קונפורטס: אני, כאזרח מדינה, מאוד מודאג שמאגר מידע ענק כזה, ריכוזי, במקום אחד, כרגע, בשנת 2010, אין פתרון במקרה אסון, אם חס וחלילה רעידת אדמה.
יהודה קונפורטס: עזוב שביתות, disaster economic planing בסיסי.
מאיר שטרית: איך אתה יודע שאין פתרון לזה?
טל הרמתי: אנחנו, גם כאזרחי מדינה וגם כמי שאחראים על המערכת הזאת, היינו מודאגים באותה מידה ולפיכך הוצאנו כבר לפני שנה וחצי מכרז לנושא של די.
טל הרמתי: אר.פי.
טל הרמתי: מערך מרכב"ה נמצא כבר בתהליך מאוד מתקדם של פרויקט די.
טל הרמתי: לצורך העניין, בפברואר המערך הזה כבר הושלם, שלם, עובד ובייצור.
טל הרמתי: זאת אומרת, כמו שאתה ודאי מכיר מהשאלה שלך, להקים מערך כזה זה פרויקט מורכב, כי אתה מדבר הן על טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה מורכבת והן על מהלכים שהם מהלכים ארגוניים שמחייבים נהלים מאוד ברורים של מה קורה במקרה אסון, ומתי עוברים ואיך חוזרים וכל התהליכים האלה, כל התהליכים האלה כבר מאחורינו.
טל הרמתי: מערך די.
טל הרמתי: פי, כשכתבתי שהסיכונים זה שאין די.
טל הרמתי: פי שלם, בתחילת 2009 בשקף הזה היה כתוב שאין מערך די.
טל הרמתי: פי, ועדת ההיגוי קיבלה החלטה אסטרטגית להקים מערך די.
טל הרמתי: פי, המערך הזה כמעט הושלם בימים אלה.
טל הרמתי: במסגרת המתקנים של חברת מאד 1 שזכתה במכרז, קיים כבר כל מערך הטכנולוגי של השרתים, כל תהליכי העבודה כבר קיימים ומוגדרים.
טל הרמתי: בפברואר המערך הזה מושלם ברמת הטרנסקציה הבודדת, זאת אומרת, אם חס וחלילה קורה אסון והמערך המרכזי של המחשבים קורס, משרדי הממשלה שעובדים במערכת המרכב"ה לא מאבדים ולו תנועה אחת כספית שעשו.
טל הרמתי: זאת אומרת, אין ספק שלא משלמים לו, אין גורם תמיכה שלא משלמים לו, אין תהליך שלא מושלם.
טל הרמתי: זה קורה כבר והמערכת הזו כולה מושלמת כבר בחודש פברואר הקרוב.
רוברט טיבייב: איפה השרתים נמצאים פיזית?
טל הרמתי: השרתים של מערך הייצור נמצאים באתר מרכזי בירושלים.
טל הרמתי: אתר הגיבוי של הדי.
טל הרמתי: פי נמצא באתר של חברת מאד 1 שזכתה במכרז, לא רחוק מחיפה.
טל הרמתי: השרתים הנוכחיים נמצאים בירושלים.
מאיר שטרית: אני רוצה להגיע לסיכום הישיבה.
מאיר שטרית: קודם כל אני מודה לסגן החשב הכללי ולמר ראובן כהן על הסקירה הנרחבת לגבי פרויקט המרכב"ה.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שזה לא נשמע כצעקתה, אני מאוד חששתי, מחומרים שקיבלתי קודם, אמרתי לך, כנראה יש לכם דוברות לא טובה בעניין, מכך שמדברים על כך שמרכב"ה כבר עברה את התקציב שלה, יותר מכפול ממה שתוכנן והמספרים שאני שומע הם שונים לגמרי מהמספרים שמפורסמים בחוצות, וברור שמרכב"ה עוד מלווה בהרבה מאוד בעיות שלא נפתרו.
מאיר שטרית: אני חוזר על ההמלצות שלי מתחילת הדרך.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם מוכרחים לפתח כלי שכל שר ומנהל כללי יקבל דוח מנהלים על נייר אחד, לפחות אחת לחודש, שייתן תמונה.
מאיר שטרית: תעשו את זה ממש מודפס שלא נצטרך צפרדע בשביל ללחוץ על המקש.
מאיר שטרית: תדפיסו דוח שיינתן לשר ולמנהל הכללי של המשרד כדי שיהיה להם דוח על מה שקורה במשרד שלהם.
מאיר שטרית: אני חושב שזה ייתן להם אינדיקציה.
רוברט טיבייב: צריך לפרסם אותו.
מאיר שטרית: המטרה שלי היא יותר להביא לידי המנהלים אינפורמציה על המשרד שלהם, כי אחרת אתה מתעורר שר יום אחד ורואה פתאום שכל התקציב לא בוצע, מתחילים לפזר את הכסף כדי לנצל את התקציב לקראת סוף השנה.
מאיר שטרית: אני חושב שכדאי לתת את הדעת על דוח מנהלים שייתן תמונה אמיתית לכל שר על המצב שנמצא במשרד שלו.
מאיר שטרית: זה קל לדעתי לפתח.
טל הרמתי: זה כבר קיים, אבל אנחנו לוקחים את הצעתך בשתי ידיים.
מאיר שטרית: דבר שני, אני בהחלט ממליץ להיכנס כן לשיחה עם ההסתדרות ולנסות להגיע להסכמה כדי שאפשר יהיה להשיק את כל הפעולות שאתם רוצים ומתכננים השנה.
מאיר שטרית: זה לא מצב שאי אפשר לדבר איתם, אני חושב שצריך לדבר עם ההסתדרות ועדיף לעשות את זה בהסכמה ומתוך תיאום עם העובדים מאשר במלחמה.
מאיר שטרית: במלחמה כולם יוצאים ניזוקים, גם העובדים, גם הממשלה, ולפעמים לוקח יותר זמן, ואני בהחלט ממליץ להיכנס להידברות כדי לעשות את זה בצורה יותר מוסכמת, עם פחות בעיות, כי ממה שאני שומע ממר יעקובי, אין להם התנגדות עקרונית להכנסת המרכב"ה בכל המשרדים.
מאיר שטרית: הם דואגים בכל מיני עניינים אחרים שאולי צריך לדאוג להם ולחפש דרך או פתרון.
מאיר שטרית: אם אני יכול לסייע בעניין הזה, אני אשמח לסייע לכם למצוא ביניכם אולי מודוס ויונדי כדי לקדם את הנושא הזה, כי מרכב"ה היא דבר חשוב, חשוב שלמדינה יהיה כלי חשוב ביותר.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שבסוף הדיון שכשרואים את המרכב"ה ואת כל מערכות המידע האלה, אני תמיד שואל את עצמי איך הממשלה והמדינה התקיימו לפני שהיו מחשבים.
מאיר שטרית: הרי כל המערכות האלה עבדו גם לפני שהיו מחשבים, עבדו, אמנם כתבו בכתב יד והיו פקידים מאוד מסורים, אז ברור שהמחשבים האלה וכל הטכנולוגיה אמורה היתה להקל את החיים של כולנו, לפעמים זה מסבך את החיים של הרבה מאוד אנשים.
מאיר שטרית: האמת היא שזה אמור להקל מאוד מאוד על החיים, זה אמור ליצור מצב שלכולם יהיה יותר נח לעשות עבודה, עבודה יותר יעילה בפחות זמן.
מאיר שטרית: אני חושב שהרעיון הוא שהמחשבים היו צריכים לתת לנו תנופה ומצב של לעשות את העבודה יותר מהר, יותר יעיל ובפחות כאבים שהכל שקוף וברור.
מאיר שטרית: לוקח זמן להגיע לשם, אני מניח, אנחנו עוד לא שם, ואני חושב שאחד הדברים שאנחנו צריכים לעבוד עליו חזק מאוד במרכב"ה, זו ההתרשמות שלי ממשרדים שהייתי בהם, זה הטמעה של המרכב"ה.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לעשות ממש מערכת שלמה של הדרכה בתוך מרכב"ה או ממשל זמין ולהביא לשם את כל האנשים שעוסקים בכך במשרדי הממשלה, לעשות להם ימי השתלמות, ימי עיון, להסביר להם, להדגים להם, להראות להם את התועלות שבתוך המרכב"ה, לשכנע אותם שזה כדאי ללמוד, כי אחת הבעיות כשמישהו מפחד, הוא אומר, 'אני לא רוצה לנגוע בזה בכלל', אז אתה נמצא בתמונה שאף אחד לא רוצה לנגוע ויש לך התנגדות טבעית.
מאיר שטרית: בכלל, אנשים מפחדים משינוי, אלא אם מסבירים אותו.
מאיר שטרית: אם אנשים מבינים את השינוי, הם הרבה פחות מפחדים ממנו.
מאיר שטרית: אם אנשים לא מבינים את השינוי, הם תמיד יהיו נגדו באופן אוטומטי.
מאיר שטרית: אתה מכיר את זה שאנשים התלוננו לקב"ה שיש להם צרות, אז הקדוש ברוך הוא אמר 'אתם צודקים, שכל אחד ייקח את הצרות שלו, יעטוף אותן בצרור, ואתם רואים את המחסן הגדול שם?
מאיר שטרית: שימו את כל הצרורות במחסן'.
מאיר שטרית: כל אחד לקח את הצרות שלו, שם אותן בצרור, הלכו למחסן, מילאו את המחסן בצרורות.
מאיר שטרית: כשכולם גמרו לשים את הצרורות, הקדוש ברוך הוא אמר להם 'עכשיו שכל אחד יילך למחסן וייקח איזה צרור שהוא רוצה', כל אחד הלך ולקח את הצרור שלו, למה?
מאיר שטרית: כי את הצרות שלו הוא מכיר, הוא לא רוצה צרות של אחרים.
מאיר שטרית: אנשים לא רוצים שינויים, ככל שהדבר תלוי בהם, אלא אם הם מבינים שהשינוי הוא לטובה וכשמבינים שהשינוי יסייע להם וכשמבינים שהשינוי בסופו של דבר יביא ברכה.
מאיר שטרית: לכן חלק גדול מהעבודה, כדי להקל על ביצוע המרכב"ה, זה דווקא החלק הזה שנראה כאילו צדדי ושולי ואולי לכאורה אפילו צודק, הממשלה אומרת, אני לא צריכה לשאול את העובדים איך אני מנהלת את העניינים שלי, אבל אני חושב שכן צריכים לשאול את העובדים, זה מקל מאוד על ההליך.
מאיר שטרית: לפעמימ שווה להשקיע בזה מאמץ, המאמץ הזה פותח מה שנקרא דרך חלקה של פעולה שתקל מאוד גם על הכניסה של המרכב"ה וגם על התפעול שלה, ועדיף לעשות את זה בהסכמה מאשר באי הסכמה, במקום להיכנס לוויכוחים מיותרים וויכוחי סרק, עדיף להשקיע בזה את הזמן הדרוש, ואמרתי שאני מוכן בהחלט לסייע, אם יהיה לכם צורך בסיועי, מול ההסתדרות, לנסות להביא איזה שהוא מודוס ויונדי.
מאיר שטרית: בסך הכל אני מברך על הפעולה של המרכב"ה.
מאיר שטרית: כמי שיזם אותה בזמנו, אני שמח לראות את הביצוע שלה, אמנם לא בלוח הזמנים שקבענו ולא בקצב שקבענו, אבל עם כל זאת, עברו מ-2004 ועד היום שש שנים ואני חושב שעדיין זה לא מאוחר, גם אם יעבור עוד זמן, התוצאה הסופית היא חשובה כי בסוף הדרך נקבל כלי שאני מקווה שהוא יהיה יעיל לממשלה, טוב לממשלה ונותן כלים טובים גם לממשלה וגם לאזרח.
מאיר שטרית: תודה רבה לכם ואני נועל את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מברך את כל מי שבא להיות איתנו היום.
מאיר שטרית: אני מודה לפרופ' חיים הררי שהיה נשיא מכון וייצמן.
מאיר שטרית: היום הוא מנהל את מכון דיווידסון להוראת המדעים במכון וייצמן והוא נענה לפנייה שלי להגיע לוועדה.
מאיר שטרית: אני מעריך אותו כאחד המדענים המשובחים שלנו ויש לו לא רק מדע אלא תפיסת עולם חינוכית מיוחדת.
מאיר שטרית: נמצאים איתנו אנשי משרד החינוך שאחראים על תחום החינוך הטכנולוגי.
מאיר שטרית: כמו כן נמצא איתנו ד"ר עופר רימון מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה, פרופ' אהוד קינן נשיא האגודה הישראלית לכימיה, גב' מיה לוי מנהלת מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים וכל האחרים, כל אחד כבודו במקומו מונח.
מאיר שטרית: הדיון היום נועד לשים על השולחן את העניין של החינוך הטכנולוגי.
מאיר שטרית: החינוך הטכנולוגי בשנים האחרונות עבר משבר די גדול.
מאיר שטרית: כי במשך השנים חלק מהחינוך הטכנולוגי נסגר לחלוטין בחלק מבתי הספר.
מאיר שטרית: משום מה זה הפך להיות שם נרדף לחינוך לא מספיק טוב בניגוד גמור למה שקורה בעולם.
מאיר שטרית: בעולם הגישה היא הפוכה לגמרי והחינוך הטכנולוגי שם קיבל תנופה גדולה מאוד.
מאיר שטרית: שם אנשים מבינים שבלי מחנכים שיכולים לעסוק במלאכה לא יהיה כלום.
מאיר שטרית: תיאוריה בלבד לא מספיקה.
מאיר שטרית: חשבתי שזה יהיה נכון בגלל שהנושא לא מקבל מיקוד, ואני אומר את זה בצער, לא מקבל מיקוד לא בוועדת החינוך ולא בכנסת, חשבתי שועדת המדע והטכנולוגיה בתור היותה כזו תפתח את הדלתות שלה לעניין הזה ותהיה גורם שישים את זה על השולחן כאשר הכוונה שלנו היא ללמוד מה המצב, להחליף דעות ולראות מה ניתן לעשות כדי לשפר את המצב אם הוא טעון שיפור כפי שאני חושב.
מאיר שטרית: המטרה שלנו היא להגיע לאיזשהן תובנות שבעקבותיהן תבוא פעולה כדי לשנות את המצב.
מאיר שטרית: אז רשות הדיבור לפרופסור הררי, בבקשה.
חיים הררי: תודה רבה ליושב ראש הוועדה.
חיים הררי: ברשותכם אומר כמה מילים שכל מי שיושב בחדר הזה יודע אותן אבל חשוב שהן ייאמרו בתור רקע לדיון הזה.
חיים הררי: אנחנו חיים בעידן הידע וידע מהרבה מאוד סוגים אבל הוא כולל אולי בראש ובראשונה מבחינה כלכלית ידע מהסוג הטכנולוגי.
חיים הררי: כלכלה מודרנית נשענת ברובה על ידע מדעי וטכנולוגי.
חיים הררי: מדעי הרוח והחברה לא פחות חשובים אבל זה לא הנושא שלנו היום.
חיים הררי: כך שמי שמטיף לחיזוק מהותי של החינוך המדעי והטכנולוגי איננו מטיף לעשות את זה על חשבון התחומים האחרים.
חיים הררי: עכשיו חינוך מדעי תמיד היה חשוב בעיקר לעילית המדעית הטכנולוגית.
חיים הררי: אלה שיהיו המדענים בעתיד ואלה שיהיו אנשי ההי טק, לפני 50 שנה לא קראו לזה היי טק, אבל אלה שיהיו המפתחים התעשייתיים של העתיד, והחינוך המדעי והטכנולוגי של האוכלוסייה היה תמיד נושא שהיה בשוליים.
חיים הררי: ואולי בצדק לפני מאה שנה.