GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבי אביטל: מה שד"ר עופר רימון מוביל היום זו פריצת דרך.
גבי אביטל: לחזור אל היסודות.
גבי אביטל: ניסו למשוך לכיוון תקשוב מחשוב ועוד פעם מחשוב.
גבי אביטל: ואני חולק על העניין הזה.
גבי אביטל: מאז שנכנס המחשב הפסיקו לחשוב.
גבי אביטל: לא צריך רק לחשוב צריך גם ללמוד בעל פה ולשנן ולהטמיע.
גבי אביטל: אני מסכם: אין צורך במדעים בגיל הגן.
גבי אביטל: יש המון נפנופי ידיים אבל בסוף צריך להגיע למשוואות.
גבי אביטל: בספרי הלימוד לכיתה ו' למדע וטכנולוגיה מלמדים אותם מה היא תחנת כוח.
גבי אביטל: הבן שלי שאל אותי: מה זה טורבינה?
גבי אביטל: אמרתי לו תשכח מתשובה ממני.
גבי אביטל: טורבינה זו ההתמחות שלי אחרי 25 שנה בתחום ההנדסה.
גבי אביטל: זה לא עובד.
גבי אביטל: אז הוא יגלוש באינטרנט וכביכול ידע מה זה טורבינה.
גבי אביטל: תרדו מהדברים הללו.
גבי אביטל: תלכו ליסודות לאט לאט כפי שגדלנו אנחנו.
מאיר שטרית: פרופסור אבי ברמן.
מאיר שטרית: הוא מחזיק את התקדרה הכלל טכנולוגית על שם ישראל פולק, ראש המחלקה להוראת המתמטיקה והמדעים בטכניון.
אבי ברמן: כדי להשיג את כל הדברים הטובים שאנחנו רוצים המפתח לכך במורים מצוינים שידעו מדעים, שיבינו בטכנולוגיה, שידעו להשתמש בשיטות חינוך מתקדמות, ואני איש בשורה במובן הזה.
אבי ברמן: הנהלה הטכניון החליטה השבוע לשפר ולעודד את כל הסטודנטים בטכניון לקבל תואר נוסף בהוראת המדעים על פני הלימודים שלהם במתמטיקה ובביולוגיה או בהנדסה.
אבי ברמן: גם הוראת המדעים והטכנולוגיה.
אבי ברמן: ועושים את זה על ידי תמריצים מכל הסוגים.
אבי ברמן: סטודנטים טובים יקבלו הקלות.
אבי ברמן: סטודנטים מצוינים יקבלו תמיכה מלאה.
אבי ברמן: זה יתרום הרבה מאוד למערכת החינוך.
אבי ברמן: תודה רבה.
מאיר שטרית: ד"ר רונית אשכנזי בבקשה.
רונית אשכנזי: בעוונותיי אני גם עשיתי דוקטורט בביו טכנולוגיה בטכניון.
רונית אשכנזי: היום אני סמנכ"לית ברשת עמל ולפני כן עבדתי 12 שנים במינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.
רונית אשכנזי: יש שתי אוכלוסיות שהן לב העניין.
רונית אשכנזי: אוכלוסייה אחת זה המורים והשנייה זו התלמידים.
רונית אשכנזי: המורים הם לא במקרה כולן מורות לביולוגיה.
רונית אשכנזי: אנחנו לוקחים את המקצוע מדע וטכנולוגיה.
רונית אשכנזי: בשטח אין לנו מורים לפיזיקה או למתמטיקה.
רונית אשכנזי: לא במקרה.
רונית אשכנזי: כי האלטרנטיבה של מורה לפיזיקה או למתמטיקה היא לעבוד בתעשייה ולקבל משכורת הגונה.
רונית אשכנזי: אם לא נתקצב את המורים האלה בצורה דיפרנציאלית לא יהיו לנו מורים לכימיה ולפיזיקה וטכנולוגיה.
רונית אשכנזי: בגלל זה מורים לביולוגיה מלמדים מדע וטכנולוגיה.
רונית אשכנזי: יש לנו מורים טובים.
רונית אשכנזי: אני לא אהבתי את ההלקאה העצמית שהיתה כאן.
רונית אשכנזי: יש עשייה.
רונית אשכנזי: אני הובלתי את הנושא של אשכולות.
רונית אשכנזי: אני מסכימה עם אלישע שצריך מועצה שתחשוב על הדברים האלה.
רונית אשכנזי: הדבר השני זה התלמידים.
רונית אשכנזי: אנחנו צריכים תלמידים עם אור בעיניים.
רונית אשכנזי: כי רק תלמיד שיאהב לבוא לבית ספר ללמוד הוא ילמד.
רונית אשכנזי: הזכיר שיינבויים את הפרויקט לתלמידים נכים.
רונית אשכנזי: הובלתי את הפרויקט "גם אני יכול".
רונית אשכנזי: תכנון פרויקט לנכים.
רונית אשכנזי: בנות באו ללמוד פיזיקה.
רונית אשכנזי: למה?
רונית אשכנזי: כי היה להם אתגר.
רונית אשכנזי: צריך לחבר את התלמידים לעולם של היום.
רונית אשכנזי: זה חייב להיות רלוונטי.
רונית אשכנזי: תלמידים שעושים פרויקטים בביו טכנולוגיה יש להם תאוצה מאוד חזקה ללמוד כימיה.
רונית אשכנזי: כנ"ל באלקטרוניקה ובמחשבים.
רונית אשכנזי: יש פדגוגיה מתוקשבת שאנחנו מכניסים.
רונית אשכנזי: המחשב הוא כלי חיוני.
רונית אשכנזי: אנחנו חייבים לאתגר את התלמידים ואני שמחה שיש לנו תוכנית שמתאימה למסטרנטים ודוקטורנטים.
מאיר שטרית: ד"ר אריאל היימן, מנכ"ל מכון דווידסון.
אריאל היימן: רק ברגעים האחרונים עלה לדיון הנושא של המורים.
אריאל היימן: דרך המורים ייפתרו רוב הבעיות שהעלינו.
אריאל היימן: המורים צריכים להיות מתוגמלים כיאות.
אריאל היימן: אמר פרופ' גלילי על גיל המורים.
אריאל היימן: נקודה שנייה בשם כל האנשים שלא באים ממערכות החינוך הפורמאליות – מוזיאונים, עמותות וכולי.
אריאל היימן: קבוצה גדולה של תורמים מהעולם הגדול דואג לחינוך במדינת ישראל.
אריאל היימן: למערכת החינוך אני רוצה לומר, אל תפריעו לנו.
אריאל היימן: ואנשים שהם בתחום התוכן היעזרו בכל הגופים הללו, הגדירו לנו יותר טוב מה אתם רוצים מאיתנו.
אריאל היימן: אל תתנו לנו ללכת ולבחור את מה שאנחנו רוצים.
אריאל היימן: כוונו אותנו.
אריאל היימן: תשתפו פעולה ותנצלו את המוטיבציה גם בכסף וגם באיכות אנושית של כל הגופים הללו.
אריאל היימן: נקודה שלישית ואחרונה, יחסי ציבור.
אריאל היימן: אני כגיאולוג אומר שיש איום של רעידות אדמה.
אריאל היימן: האיום הביטחוני הוא לא איום קיומי כמו הגיאולוגי.
אריאל היימן: האיום הביטחוני יש לו יחסי ציבור.
אריאל היימן: על זה נבחרים ראשי ממשלה, לא על בעיות חינוך.
אריאל היימן: אנחנו לא מצליחים לשים את עניין החינוך בראש סולם העדיפויות באג'נדה.
אריאל היימן: מראים את פיזה ומראים את טימס ועולם כמנהגו נוהג.
אריאל היימן: החוכמה היא לייצר פה מערכת יחסי ציבור ברמה אחרת.
מאיר שטרית: גם אני העליתי בממשלת רבין את החינוך מול הביטחון.
מאיר שטרית: בסוף הדרך ישראל מי שמכריע את המערכה וישראל נשארת בחיים לא בגלל היתרון הכמותי שלנו, בטריטוריה, בנשק, בכסף אלא האיכות של האנשים שלנו.
מאיר שטרית: הבעיה בחינוך זה לא הכסף אלא שעות הניהול.
מאיר שטרית: אני נותן את רשות הדיבור למיה הלוי מנהלת מוזיאון המדע בירושלים.
מיה הלוי: יש מערכת מגוונת של פעילויות שקורית מחוץ לכיתה.
מיה הלוי: אני רוצה לדבר החינוך הבלתי פורמאלי בתחום המדעי.
מיה הלוי: אני מחזיקה כאן דוח שהוציאה האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית על learning science in informal environment.
מיה הלוי: ועל זה שבעצם רוב הלמידה קורית מחוץ לכיתה.
מיה הלוי: בישראל יש תשתית יוצאת מן הכלל גם של מוזיאוני מדע, גם של יחידות נוער שוחר מדע גם של מרכזי מעבדות.
מיה הלוי: אם ננצל את התשתית הזאת אפשר יהיה להפיק הרבה יותר בכיוון החינוך המדעי.
מאיר שטרית: מילה אחרונה לפרופסור חיים הררי שהיה ה-teaser של הדיון הזה.
חיים הררי: מי שהיה בא לפה מפלנטה אחרת לא היה מבין בכלל איפה הוא נמצא.
חיים הררי: כי מצד אחד שמענו איך אנחנו פנטסטיים כוכבים תותחים וכולי ומצד שני שמענו שאנחנו בקטסטרופה ומתאבדים.
חיים הררי: בטוח שלא יכול להיות שכל הדברים האלה נכונים.
חיים הררי: או זה נכון או זה נכון או שהאמת באמצע.
חיים הררי: אתייחס לסוגיה הזאת כי במובן מסוים הכול נכון.
חיים הררי: יש פתרון לכתב החידה הזה.
חיים הררי: זה נכון שאנחנו אחת המדינות המובילות בעולם בהישגים מדעיים בתעשיית ההיי טק.
חיים הררי: זה נכון שבתחרות אירופית על דבר שנקרא European Research Council Grant שזה תחרות בין המדענים הבולטים ביותר ישראל יחסית לגודלה תפסה מקום ראשון לפני כל מדינות אירופה.
חיים הררי: זה נכון שיש לנו כמה פרסי נובל מכובדים, מבחינה זאת אנחנו גאונים, נפלא, מחיאות כפיים סוערות, בואו נלך הביתה.
חיים הררי: הבעיה היא שזה מתייחס לשכבה דקה.
חיים הררי: השכבה הדקה הזאת תמיד היתה ותמיד תהיה.
חיים הררי: אבל אנחנו לא מדברים על הצמרת המדעית.
חיים הררי: אין פתרון קסם.
חיים הררי: בשנות השמונים היתה דחיפה למקצועות ההנדסיים וכתוצאה מזה יש לנו היום אנשי מחשבים ואלקטרוניקה וגם כתוצאה מהעלייה הרוסית.
חיים הררי: וזה לא יחזור על עצמו אם לא נדאג עכשיו לעתיד.
חיים הררי: התרומה של דוח "מחר 98" היתה שכתוצאה מהדוח הזה שכולם ידעו שלימודי מתמטיקה מדע וטכנולוגיה הם בראש העדיפויות של מערכת החינוך.
חיים הררי: אני מחכה לרגע ששר החינוך יגיד בפומבי שזה אחת העדיפויות שלו.
חיים הררי: מילה על כסף ומחשבים.
חיים הררי: אף אחד לא אומר שצריך מחר בבוקר לתת למיליון וחצי תלמידים מיליון וחצי מחשבים.
חיים הררי: אבל ל-50 אלף כן צריך.
חיים הררי: הפתרונות צריכים להיות מערכתיים.
מאיר שטרית: אני מבקש לפתוח את הישיבה ואני מברך כמובן את כל הבאים ואת כל המשתתפים בישיבה באופן קבוע.
מאיר שטרית: אני רוצה לנסות להתקדם בכיוון של החוק.
מאיר שטרית: במשך השבוע האחרון עשיתי כמה בירורים במטרה לנסות להגיע לפתרון שיפתור את הבעיות מחד ולא יסגור את הדרך לשוק הפרטי מאידך.
מאיר שטרית: אני רוצה להציג את הפתרון הזה בתחילת הדרך, כי כמו שאמרתי, אנחנו נתחיל לגרור את החוק ברגע שנקבל עמדה לאיזה כיוון אנחנו הולכים.
מאיר שטרית: בדיון שקיימתי בעניין הזה עם גורמים הנוגעים בדבר, גם בממשלה, במשרד האוצר, המשפטים, במשרד הפנים, אנשים הנוגעים בדבר, הגענו להצעה כדלקמן, אנחנו נאשר את החוק שיאשר חתימה אלקטרונית על תעודות זהות עבור אזרחים, לשירות מול כל הגורמים במשרדי הממשלה, שהחוק ייתן את האפשרות הזאת לתקופה מוגבלת של שלוש שנים.
מאיר שטרית: בתום שלוש שנים זה יבוטל.
מאיר שטרית: זאת אומרת אחרי שלוש שנים אי אפשר יהיה שאזרחים ישתמשו בעצם בחתימה אלקטרונית מול גופים פרטיים, אלא רק מול משרדי הממשלה.
מאיר שטרית: זאת אומרת בשלוש השנים הראשונות זה יהיה אפשרי להשתמש בחתימה אלקטרונית מול כל אחד, בתום שלוש שנים הדבר הזה יבוטל ואזרחים לא יוכלו להשתמש בזה מול גורמים פרטיים אלא רק מול משרדי הממשלה.
מאיר שטרית: הדבר השני, ופה אני רוצה להגיד תודה לפרופ' דולב, אפילו שהוא איננו פה, שאנחנו כמובן נבדיל בין חתימה אלקטרונית שניתנת לאזרח לצורך השימוש הפרטי שלו לבין חתימה אלקטרונית מאושרת שצריכה להינתן לבעלי תפקידים.
מאיר שטרית: במקרה הזה לבעלי התפקידים, על פי הצעתו של פרופ' דולב, יהיו שתי תעודות זהות; תעודת זהות רגילה שיש להם חתימה אלקטרונית להשתמש בה כמו כל אזרח, אבל לצורך חתימה של שימוש בתפקיד, הדוגמה שדנו בה פה היא רופא.
מאיר שטרית: למשל, אם רופא אלמוני כותב מרשם לחולה אלמונית פלמונית, לרופא תהיה תעודת זהות שלו שיוכל להשתמש בה כאדם פרטי, אבל לצורך חתימה על המרשם הוא יצטרך תעודה מאושרת, או חתימה אלקטרונית מאושרת מגורם פרטי.
מאיר שטרית: כך שכל בעלי התפקידים בעצם יצטרכו חתימות נפרדות מאושרות.
מאיר שטרית: למה שתי תעודות נפרדות?
מאיר שטרית: הרעיון הוא נורא פשוט, גם על פי פרופ' דולב, כי זה ייצור מצב שכאשר רוצים לבטל סמכותו של רופא כזה, מספיק לבטל את החתימה הנוספת המאושרת שלו וכך הוא יירד ישר מכל החתימות המאושרות.
מאיר שטרית: ברור שזה מחייב את כל גורמי המדינה להיערך בהתאם.
מאיר שטרית: אישור חתימה אלקטרונית בשלב הראשון שתיעשה על ידי המדינה בתוך תעודת הזהות, תחייב את משרד הפנים להיות ערוך באמת לתת את השירות הזה 24 שעות ביממה.
מאיר שטרית: אני צריך לתת תשובה לכל אוכלוסייה בצורה מניחה את הדעת לכולם.
מאיר שטרית: זה נראה לי ההסדר הנכון להגיע להסכמה מול העמדה של הממשלה שבעצם צריך לאשר חתימה כללית לכולם על תעודת הזהות הקיימת בלי שום מגבלה.
מאיר שטרית: אני חושב שהרעיון שאנחנו מקימים יוצר מצב שאני גם אומר לשוק הפרטי 'חברים, תתארגנו, יש לכם הזדמנות להיכנס לעסקים, לפתוח חברות מתחרות עם קומסיין', שכל הזמן יש לכם טענות נגד קומסיין, אז בבקשה, תתחרו, תקימו חברות, נראה אתכם, תתחרו נגדו'.
מאיר שטרית: בתקופה הזו של שלוש שנים אפשר יהיה לתת חתימות מאושרות לכל בעלי התפקידים שיידרשו בכל המדינה.
מאיר שטרית: בנוסף לזה בעתיד השוק ייפתח לכולם וכל אחד יוכל לעשות מה שהוא מבין ומה שהוא רוצה.
מאיר שטרית: זה הכיוון שאני הולך אליו ועל בסיס זה אנחנו בעצם נכתוב חוק.
מאיר שטרית: דבר נוסף, כמובן, אני מקווה שהכל יילך למישרין ויילך כשורה, אבל זה בעצם הרעיון, נדמה לי שזה מכסה את כל הקצוות של המערכת ויוצר מצב שמחד אנחנו מאפשרים באמת דבר מאוד מהיר, הליך מאוד מהיר של הפקת תעודות זהות עם חתימת אלקטרוניות שיהיה לשימוש האזרחים כמעט באופן מיידי.
מאיר שטרית: לי ברור שרוב האזרחים, כשיהיו להם חתימות אלקטרוניות, מי שירצה בכך כמובן, זה לא חובה, כל האזרחים שיהיו להם חתימות אלקטרוניות, רובם ישתמשו בזה, אם בכלל, בעיקר מול משרדי ממשלה, זה מה שרוב האזרחים יעשו בזה ולדעתי לא ישתמשו בזה בתחומים המקצועיים.
מאיר שטרית: אני חושב שזה פותר את רוב הבעיות שאנחנו דנו בהן.
מאיר שטרית: זה הכיוון שאני הולך אליו.
מאיר שטרית: אחרי דיונים די ארוכים עם כל הנוגעים בדבר, זה הסיכום שלי עם הממשלה.
איציק כוכב: אני נציג שירותי בריאות כללית.
איציק כוכב: לדבריך, אדוני, לרופא שהוא רופא באחד מבתי החולים של הממשלה תהיה תעודה של בעל תפקיד ורופא בשירותי בריאות כללית, לא תהיה לו תעודה של בעל תפקיד ולכן לדעתנו כל מה שדורש חתימה בחיקוק, שזה מרשמים, סיכומי מחלה וכיוצא בזה, צריך להיות בתוך הקטגוריה של תעודות שמונפקות על ידי הממשלה.
מאיר שטרית: לא, אני לא מסכים לזה.
איציק כוכב: אחרת אתה יוצר כאן איפה ואיפה, בין רופא---
מאיר שטרית: לא, גם במערכת הבריאות הכללית יצטרכו חתימה מאושרת, על פי החוק.
מאיר שטרית: החיקוק לא חל עליהם?
מאיר שטרית: הוא חל עליהם.
איציק כוכב: כן, אבל רופא שעובד בתל השומר---
מאיר שטרית: יצטרך חתימה.
מאיר שטרית: חתימה בתפקיד תהיה חתימה פרטית, חיצונית מאושרת, לא בתעודת זהות.
מאיר שטרית: אני אסביר לך גם מה ההיגיון בזה.
מאיר שטרית: פרופ' דולב בעניין הזה צודק לחלוטין, אני מקבל את דעתו.
מאיר שטרית: כאשר אדם חותם על מרשם, אני רוצה להיות מסוגל לזהות את האדם הזה בקלות, בלי צורך להיכנס למאגרי המידע לברר את האדם הזה מתוך כלל מרשם האוכלוסין.
מאיר שטרית: שנית, כדי לבטל את חתימתו, ברגע שמבטלים את התעודה שלו, חתימתו מבוטלת.
מאיר שטרית: אם הוא מפוטר, או עזב את שירות המדינה, החתימה שלו תבוטל על המקום.
איציק כוכב: רופא הוא רופא עד שלוקחים לו את רישיון הרופא.
מאיר שטרית: לא, רופא שרשאי לחתום.
מאיר שטרית: רופא שהחתימה שלו מטעם בית החולים אכן מחייבת את המדינה או את הרוקח לתת תרופה ספציפית.
איציק כוכב: אני אבקש מאדוני שתשמע מה רופא אומר.
איציק כוכב: כבודו, אני מבקש שתשמע את דר' אילן זלינגר מהכללית.
אילן זלינגר: לגבי הדוגמה הספציפית הזאת, ההרשאה לרופא לעסוק בעיסוקו ניתנת על ידי רשויות המדינה, על פי חוק פקודת---
מאיר שטרית: זה נכון, אבל לא לחתום על מרשמים.
אילן זלינגר: משרד הבריאות, שר הבריאות רשאי להתלות רישיון של רופא או להרשות לו לעבוד, זו הרשאה שהמדינה נותנת, אין בכך שום מעורבות של גוף פרטי.
מאיר שטרית: אני בכלל לא מתערב ברישיונו של הרופא.
מאיר שטרית: לזה אין שום התערבות שלי או של החוק הזה.
מאיר שטרית: החוק דן האם החתימה שלו, שמועברת בדואר או בדרך אלקטרונית, לבית מרקחת לתת תרופה לאלמוני תהיה מאושרת או לא מאושרת, ואני קובע שתהיה מאושרת.
אילן זלינגר: לצורך זה צריך רק את הזיהוי שלו, לא צריך את ה---
מאיר שטרית: לא, אני לא מסכים, צריך תעודה מאושרת.
מאיר שטרית: זה בדיוק הוויכוח שהיה בינינו פה בדיון שעבר עם פרופ' דולב.
מאיר שטרית: אני מקבל את דעתו של פרופ' דולב.
מאיר שטרית: זה ההבדל בדיוק בין חתימה של עובדי הממשלה לצורך שימושים רגילים לבין חתימה מאושרת לצורך מרשם.
מאיר שטרית: פרופ' דולב בעניין הזה עשה ניתוח, אם תרצה את המסמך שלו, אני אביא לך אותו, אני חושב שהניתוח שלו צודק ואני מקבל אותו.
עמית אשכנזי: כמובן שמה שפרופ' דולב כתב אנחנו מקבלים את רוב הדברים, רק יש נקודה אחת שחשוב לחדד.
עמית אשכנזי: באזורים שבהם אנחנו מדברים על תעודות של נושאי משרה בשירות הציבורי, החל בפקידי שומה, עובדי הביטוח הלאומי, עובדי משרד המשפטים, עובדי משרד האוצר וכולי, בהקשר הזה, החוק נועד.
עמית אשכנזי: .. כמובן נמצא פה הצבא, לנושאי משרה בסקטור הצבאי לגווניו ולסוגיו, אנחנו חושבים שזאת בעיה לצאת החוצה לגורם פרטי לאשר את התעודות.
עמית אשכנזי: כלומר במקום שבו יש חפיפה בין התכונה שאתה עובד מדינה ונושא משרה במדינה לבין התכונה.
עמית אשכנזי: ..
עמית אשכנזי: הדבר הזה צריך להיות מונפק על ידי המדינה עבור העובדים שלה.
עמית אשכנזי: כלומר אין שום טעם שאת השאלה האם פלוני הוא פקיד שומה גוש דן, זו סמכות של מנהל רשות המסים להסמיך את העובדים שלו, החשב הכללי מסמיך את הסגנים שלו, ראש אגף תקציבים מסמיך את האנשים שלו, היועץ המשפטי לממשלה מסמיך את האנשים שלו וכולי, הצבא כמובן מסמיך את כל המפקדים, הקצינים, וכולי.
עמית אשכנזי: עד היום הצבא, למשל, עובד עם מערכת שהיא לא מאושרת בדיוק מהסיבה הזאת שהוא אומר, אני לא צריך לצאת החוצה לגורם פרטי, כדי לאשר את הזהויות, אני יודע לעשות את הדברים האלה בעצמי ולכן זאת נקודה שרצינו לחדד, אגב הדיון על הרופאים.
עמית אשכנזי: אני כרגע לא נכנס לוויכוח שאפשר לקיים אותו וכבר תוצאה אחת חיובית של הדיון פה זה שמערכת הבריאות התחילה איתנו בדיאלוג.
עמית אשכנזי: פנו אלינו ממשרד הבריאות בעקבות הדיון האחרון שהיה פה ומבקשים לדון בכל השאלה של איך מייצרים את אותה רשומה רפואית לאורך כל מחזור החיים שלה.
עמית אשכנזי: כלומר אני לא יודע אם אפשר למצות את הדיון בנקודה הזאת כרגע, אבל אני מעיר את זה רק לגבי עובדי המדינה, כי בהצעה שלנו צריך, למען ההשלמה, לומר שלגבי עובדי המדינה, אנחנו חושבים שזו צריכה להיות הנפקה על ידי הממשלה, כפי שזה היום, דרך אגב.
מאיר שטרית: אבל ברור לך שזו לא העמדה של פרופ' דולב.
עמית אשכנזי: אני מסכים, אני רק מעיר שזאת העמדה שלנו בעניין הזה.
עמית אשכנזי: זה יסוד עקרוני בעמדה שלנו.
מאיר שטרית: פרופ' דולב אומר, ובצדק, שאת העניין הזה אפשר לעשות בצורה נורא פשוטה, כי ברגע שיש תעודת זהות חכמה, הזיהוי של האנשים האלה יהיה מאוד קל.
מאיר שטרית: נגיד משרד הבריאות ירצה לתת אישור לכל הרופאים הוא יכול, מבחינתו, להגיע להסכמה עם גורם פרטי כלשהו, שבעצם יעשה עבורו את כל העניין והוא ייתן להם את האישורים מיד, אז תהיה לו חתימה מאושרת על ידי גורם פרטי בנוסף על תעודת הזהות שלו.
איציק כוכב: אבל חציים של הרופאים הם עובדי מדינה.
איציק כוכב: אז מה יקרה לעובדי המדינה?
מאיר שטרית: נכון, אני לא מקבל את העמדה של מר עמית אשכנזי.
מאיר שטרית: זה בדיוק ההבדל שפרופ' דולב אומר.
מאיר שטרית: פרופ' אומר, אני לא רוצה שבעל תפקיד יחתום בחתימה שנמצאת בתעודת הזהות של המדינה ואני חושב שהוא צודק, אלא אם אנחנו רוצים לחסל את השוק הפרטי טוטאלית, להגיד אין חתימות אלקטרוניות, בואו נחסל אותו.
מאיר שטרית: אני לא רוצה לחסל אותו, אני רוצה לתת הזדמנות לשוק הפרטי.
מאיר שטרית: חברים, אי אפשר לאכול את כל העוגה ולהשאיר אותה שלמה.
מאיר שטרית: יש כללים, זה הגבול שאני מוכן ללכת אליו.
זאב שטח: אני גם קראתי את הנייר של פרופ' דולב.
זאב שטח: אני אגיד לכם ממה אנחנו, כשוק פרטי, חוששים.
זאב שטח: אני אגיד דבר שלא נכתב בשום נייר אבל הוא מרחף.
זאב שטח: לאור התקדים שהיה ולאור מה שאנחנו חווים כרגע, אנחנו חוששים ממה שנקרא בלשון העם 'שיטת הסלאמי'.
זאב שטח: זאת אומרת היום מסכימים על משהו אחד ויושבים פה נציגי הממשלה ונניח שהם יסכימו למתווה שאדוני מציע, וכבר אנו שומעים איך מנסים לנגוס בו.
זאב שטח: אז הוא יגיד 'בוא, לאוכלוסייה הזאת ניתן להם גם של המדינה', וההוא יבוא ויגיד 'אבל נתת לאוכלוסייה הזאת, אז בוא תיתן גם לאוכלוסייה של שירותי בריאות כללית'.
זאב שטח: הייתי בסרט הזה כבר בכמה דיונים לפני שמונה שנים, כשהיו כל מיני דיונים ואמרתי שזה מתחיל עם להקים גורם מאשר ממשלתי, קודם כל כבר הקימו אותו, עכשיו יגידו 'זה רק לאזרחים פרטיים לשלוש שנים', אחר כך את השלוש שנים יאריכו לארבע שנים ויגידו גם מגזר כזה וגם מגזר כזה, וככה אנחנו באים ולאט לאט ידחקו את השוק הפרטי כי הממשלה היא בעלת הכח לעשות בעצם מה שהיא רוצה.
זאב שטח: הנה אנחנו רואים, גם בטיוטה שהוגשה פה, שכבוד השר מיקי איתן, מה שהוא רצה, שהממשלה תחליט.
זאב שטח: הוא אמר את זה, הוא אמר '
זאב שטח: אם חס וחלילה יקרה מצב כזה שהממשלה תיכנס בנעלי הגורם הפרטי, אני רוצה שזאת תהיה החלטת ממשלה' ובממשלה אנחנו נשב, וזו לא תהיה החלטת ממשלה.
זאב שטח: מה הלכו ושינו פה?
זאב שטח: בהוראת השר.
זאב שטח: זו כבר לא תהיה החלטת ממשלה, הוא אמר 'תהיה החלטת ממשלה', הנה כבר.
זאב שטח: .. רואים?
זאב שטח: זו שיטת הסלאמי.
מאיר שטרית: זה שהוא אמר זה לא קובע.
זאב שטח: אני לא אומר שזה קובע, אבל אני אומר שזה מה שנקרא השיטה הזוחלת, שמתחילים עם איזה שהוא מתווה של פשרה מסוימת והפשרה הזאת היא מתכון לנגיסה, ואני מאוד מאוד חושש---
מאיר שטרית: מר שטח, מה שנחליט בעניין הזה יהיה כתוב בחקיקה, לא בתיאוריה, ולא בהבטחות סרק.
זאב שטח: זו הנקודה הראשונה שרציתי להגיד.
זאב שטח: הנקודה השנייה שרציתי לומר, אני חושב שלאור היתרונות שאנחנו הצגנו בכל ניירות העמדה שהגשנו וגם במצגת שעשינו, ואני חושב שהנקודה הזו לא מוערכת מספיק על ידי משרד המשפטים ולא התקיים בה דיון.
זאב שטח: זאת אומרת הם שמעו את העמדה שלנו אבל הם שוללים אותה ולא התקיים בה דיון ולאור העובדה שאנחנו מציעים חתימה אלקטרונית ברמה גבוהה לאזרח, דהיינו שכשבן אדם מקבל את החתימה הזו הוא לא צריך להתקשר למשרד הפנים להקריא 256 קווים או ללחוץ על יס ולהסתכן ש-50% שזה---
מאיר שטרית: זה ייפתר.
מאיר שטרית: אני הבנתי שאצל גורמי ממשלה לא תהיה שום בעיה לקבל אישור, גם לא של כל הדפדפנים למיניהם וגם של כולם, כמעט לאלתר.
מאיר שטרית: שנית, גם הסתבר לי שיש הרבה מאוד ממשלות, לפי דברי משרד המשפטים, שהיום הם גורמים מאשרים.
זאב שטח: בסדר, אני אומר שכל עוד הממשלה---
מאיר שטרית: בניגוד למה שנאמר פה בוועדה כאילו שאין אף ממשלה מאשרת, מסתבר שכן יש ממשלות שמאשרות.
זאב שטח: זה אולי בחיתולים, אבל יש ממשלת פינלנד כרגע שהיא היחידה, אבל זה לא חשוב, אני לא רוצה---
מאיר שטרית: אני מבקש פה שמישהו מטעם הממשלה יגיד באיזה---
זאב שטח: אני לא רוצה כרגע להיכנס לזה.
זאב שטח: מה שאני מבקש מאדוני לאפשר לאזרח חופש בחירה, אין זה מן הראוי שהממשלה תכפה.
מאיר שטרית: המדינה תמנע מאזרח להוציא אצלך תעודה מאושרת?
זאב שטח: לא, נכון, שבדלפק משרד הפנים, כשהוא יגיע, יבואו ויגידו לו 'תראה, אתה יכול לקבל תעודה מהמדינה, שהאפשרויות בפניך הן כך וכך', ואם כן התקנה בבראוזר, לא בהתקנה בבראוזר, עמית אמר שיחלקו דיסקים לאזרח, כל אזרח יקבל דיסק, יתקין אותו ואז זה ימנע את ה...
זאב שטח: אז אומרים לו 'תשמע, יש אפשרות שתקנה דיסק ושיתנו לך אותו בחינם, תבוא הביתה ותתקין אותו ויש אפשרות שתיקח חתימה של קומסיין בלי להתקין דיסק'.
זאב שטח: אני לא רואה סיבה עכשיו לתת לאזרח לא---
קריאה: זאת אומרת הממשלה תהיה הגורם המפרסם של קומסיין?
מאיר שטרית: סליחה, הממשלה לא עומדת לפרסם את קומסיין, אתה תפרסם פרסומת בעיתונים---
זאב שטח: לא, השאלה אם הוא יוכל.
זאב שטח: אני אפרסם, השאלה אם פיזית הוא---
מאיר שטרית: למה לא יוכל?
זאב שטח: אז בואו נרשום בחקיקה שהוא יוכל לקבל גם בקומסיין.
מאיר שטרית: בחקיקה כתוב, גם בחוק הזהות הביומטרית וגם פה, שחתימה אלקטרונית היא לא חובה.
מאיר שטרית: אזרח שירצה חתימה אלקטרונית מהממשלה, יקבל.
מאיר שטרית: לא ירצה, שלא יקבל.
זאב שטח: לא, השאלה אם בכרטיס תעודת זהות הוא יוכל לקבל גם את קומסיין.
מאיר שטרית: בצורה ברורה אני אומר לך, לא תהיה גישה של גורם פרטי כלשהו לתעודת הזהות.
מאיר שטרית: לכן אני מגביל את הממשלה.
זאב שטח: אז הוא יוכל לקבל בדלפק משרד---
מאיר שטרית: הוא יוציא תעודה פרטית.
זאב שטח: לא, בדלפק משרד הפנים הוא בא ואומר 'אני רוצה קומסיין ולא רוצה ממשלה', איך הוא יכול?
מאיר שטרית: הוא לא יכול לקבל, הוא צריך לבוא לקומסיין.
מאיר שטרית: בממשלה הוא מקבל את זה חינם, אצלך הוא צריך לשלם על זה.
מאיר שטרית: אני מציע לך להוריד את המחירים, אז אולי יבואו גם יותר אנשים.
קריאה: גם לשפר את רמת השירות.
מאיר שטרית: תעשה בחינם אז תתחרה בממשלה.
חיים רביה: בשם וונדרנט ומחקר אלגוריתמים.
חיים רביה: ראשית ככל שאנחנו מבינים את ההצעה, אנחנו מברכים עליה, אנחנו חושבים שהיא פשרה ראויה.
חיים רביה: אני רוצה לחדד שני דברים ברשות אדוני.
חיים רביה: ראשית, אני מבין שזה לא פוגע בסמכותה של הממשלה להנפיק תעודות אלקטרוניות לעובדיה.
חיים רביה: זה מתייחס אך ורק ---
מאיר שטרית: למעט העניין של בעלי תפקידים, זה הכל.
חיים רביה: זאת אומרת לבעלי תפקידים הממשלה תוכל להנפיק תעודות לפי רצונה, לא על גבי תעודת הזהות האלקטרונית, אבל אם תחליט על גבי מסמך אחר להנפיק להם---
מאיר שטרית: משום שהחוק כיום לא מגביל אף גורם להיות גורם מאשר.
מאיר שטרית: אם הוא רוצה להקים את כל המערכת הרלוונטית, שיקים.
מאיר שטרית: מי מפריע לו?
חיים רביה: מאה אחוז, זה בעניין חששו של עמית.
חיים רביה: ההערה השנייה, ההגבלה לשלוש שנים היא ראויה, אלא שאנחנו למודי סבל---
מאיר שטרית: אגב, הממשלה רצתה יותר שנים, אני הגבלתי את זה לשלוש, הגעתי להסכמה שזה שלוש.
חיים רביה: אני לא אתווכח עם אדוני גם אם יחליט על ארבע שנים או חמש, אבל אנחנו למודי סבל ואנחנו יודעים שפרויקט תעודת הזהות החכמה נמשך כבר עשור וטרם החל לכן---
מאיר שטרית: הוא לא נמשך עשור, זה היה בדיבורים עשור, לא קרה כלום.
חיים רביה: היו מכרזים פעמיים ובוטלו.
מאיר שטרית: אדוני, אתה מספר לי?
מאיר שטרית: אני מכיר את זה, לצערי, המון שנים.
מאיר שטרית: הייתי שר פנים, אני התחלתי לטפל בזה כשאני הייתי שר פנים, זה נאמר שנתיים ומשהו, זה הגיע לכלל סיום מבחינתי.
מאיר שטרית: הביצוע לצערי לא תלוי בידי, אם היה תלוי בידי, כבר מזמן היה נגמר הכל.
מאיר שטרית: יש חוזה חתום של המדינה עם חברת HP להפקת תעודות זהות.
מאיר שטרית: כבר הוקם המפעל להקמתו.
מאיר שטרית: אם המדינה לא תתחיל בהפקת תעודות זהות, היא תשלם 350 מיליון שקל קנס לחברת HP.
מאיר שטרית: כלומר למדינה יש את כל האינטרסים מבחינתה להזיז את העניין של הפקת תעודות זהות.
מאיר שטרית: אני אשתומם אם המדינה לא תתחיל לזוז ולנוע ולעשות תעודות זהות בהקדם.
חיים רביה: המדינה מוכנה.
חיים רביה: רבותיי, לא התכוונתי להטיל דופי במדינה בזה, אלא רק לציין עניין שבעובדה ולכן הצעתי היא שמניין שלוש השנים לא יתחיל עכשיו, דהיינו לא ייאמר עד,לדוגמה 31.12.2012, אלא שייאמר שמנין שלוש השנים יסתיים בתום שלוש שנים מהנפקת מאה אלף תעודות ראשונות או משהו כזה.
חיים רביה: מפני שאחרת אתה עלול למצוא את עצמך במצב שבו המניין מסתיים לפני שהחלה ההנפקה.
מאיר שטרית: אני לא רוצה להפוך את זה לארבע שנים, אנחנו נגיע לעניין הזה כשנדון בסעיפי החוק באופן פרטי.
לורה הרשקו: שלום.
לורה הרשקו: אני רוצה להציג את עמדת צבא ההגנה לישראל בהמשך לדברים שאמר עורך דין אשכנזי לגבי החלופה השנייה של הנפקה לעובד המדינה.
לורה הרשקו: לצה"ל מאוד חשוב שהאפשרות של עובד מדינה תישאר.
לורה הרשקו: המשמעות שהחלופה הזאת לא תישאר היא שלצה"ל לא תהיה חתימה אלקטרונית מאושרת.
מאיר שטרית: לצה"ל יש היום חתימה אלקטרונית מאושרת?
לורה הרשקו: יש לו כרטיס אלקטרוני, זה לא חתימה מאושרת, רק מהסיבה ש---
מאיר שטרית: אז יילך עם אותה חתימה.
מאיר שטרית: גם על צה"ל חוק זה חוק.
לורה הרשקו: צה"ל לא מסוגל לשלוח את החתימה שלו לגורם פרטי.
מאיר שטרית: אל תשלחי.
לורה הרשקו: זה לא אפשרי מבחינה ביטחונית---
מאיר שטרית: אותה חתימה שלכם מהיום תמשיכו גם בעתיד, מי מפריע לכם?
לורה הרשקו: החתימה שיש לנו היום היא לא חתימה אלקטרונית מאושרת ו---
מאיר שטרית: מאה אחוז, אז תמשיכו אותו דבר.
מאיר שטרית: תחליטו, חברים, אתם רוצים חתימה מאושרת?
מאיר שטרית: יש לזה חוק.
מאיר שטרית: אתם לא רוצים חתימה מאושרת?
מאיר שטרית: תמשיכו ככה.
לורה הרשקו: אנחנו מבקשים להשאיר את החריג שקבוע עכשיו בהצעת החוק של עובד מדינה.
מאיר שטרית: גברתי, הגישה שלי היא לא, החוק חל גם על צה"ל.
מאיר שטרית: אתם רוצים חתימה אלקטרונית?
מאיר שטרית: תעמדו בכללים.
מאיר שטרית: אתם לא רוצים חתימה אלקטרונית, תישארו עם התעודות שיש לכם.
לורה הרשקו: ההצהרה הזאת מתעלמת מהקשיים המיוחדים שיש לצה"ל.
לורה הרשקו: צה"ל לא יכול להוציא את החתימה שלו לגורם פרטי.
מאיר שטרית: אז אל תוציאו, אני לא אומר לכם להוציא.
לורה הרשקו: המשמעות היא שכל החתימות של צה"ל, אי אפשר יהיה לחתום חתימה לפי החוק.
מאיר שטרית: איך אתם חותמים היום?
לורה הרשקו: חותמים בחתימה ידנית במקום ש---
מאיר שטרית: מאה אחוז, אז תעשו אותו דבר.
לורה הרשקו: זה מתעלם מכל המגמה של כל העולם להתקדם לעבודה מקוונת.
מאיר שטרית: כל הכבוד, אתם מתעניינים במגמה של העולם, אני לא רואה שום סיבה בעולם מדוע צה"ל לא יכול להוציא חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: מה, זה סודי?
לורה הרשקו: גם.
מאיר שטרית: מה גם?
לורה הרשקו: המאגר של צה"ל.
מאיר שטרית: איזה מאגר?
לורה הרשקו: אי אפשר מבחינה ביטחונית להעביר אותו, וגם מבחינה מיקונית, המערכת שלנו היא לא מערכת שמתקשרת עם מערכת אזרחית.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד, אין בזה שום דבר סודי, אנשי צה"ל בעלי זכות חתימה יודעים אותם, כי הם חותמים ומול החותמים יודעים מי הם.
מאיר שטרית: אני לא רואה פה שום סודיות.
לורה הרשקו: נכון, אבל להעביר מאגר של כל האנשים---
מאיר שטרית: את לא מעבירה מאגר.