GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: כשחברות הכבלים קמו, אחת הדרישות בחוק היתה שחברות הכבלים יהיו חייבות לתת אפשרות לאנשים לפתוח ערוצים פרטיים בתשלום דרך הכבלים.
מאיר שטרית: נקבעה אז ועדה שהיתה אמורה לקבוע את מחיר התשתית, במידה ואין הסכמה בין חברת הכבלים שאמורה לספק את התשתית לבין הספק שרוצה לספק את התוכן.
מאיר שטרית: באין הסכמה כזו, נקבע שמשרד התקשורת, באמצעות מנגנון מסויים, יקבע את המחיר.
מאיר שטרית: קמו כמה ערוצים - הערוץ הרוסי, ערוץ 24 וערוצים אחרים - שהשתמשו בטכנולוגיה הזאת.
מאיר שטרית: צריך לעשות את אותו הדבר באינטרנט, כדי להכניס הרבה יותר מתחרים, ספקים יותר גדולים, על מנת שיתחרו, יעשירו את הספירה הזאת ויתנו לאנשים אפשרות שימוש יותר רחבה.
מאיר שטרית: בצער קראתי שגם המשרד מתקשה לקבל מחברות התשתיות את המפה איפה יש תשתית של 100mb ואיפה אין.
מאיר שטרית: מאחר ויושבים פה נציגי חברות התשתיות, אפנה אליכם.
מאיר שטרית: אני מבקש שאתם תעבירו.
מאיר שטרית: אם השר מבקש להעביר מפה, אני מציע לכם להעביר מפה.
מאיר שטרית: אני לא הייתי מהסס.
מאיר שטרית: הייתי חושב פעמיים לפני שאני מסרב להעביר מפה לשר התקשורת.
משה כחלון: מאיפה זה?
משה כחלון: מי אמר?
דוברת: אנו מאד מופתעים.
מאיר שטרית: קיבלתי מכתב ממך הבוקר שאומר לי בצער שאתם לא מצליחים לקבל מחברות התשתיות.
משה כחלון: זה עדיין לא מושלם.
מאיר שטרית: הם לא מצליחים לקבל מחברות תשתיות את הפרטים.
משה כחלון: הם לא השלימו לנו את כל הפרטים.
מאיר שטרית: אדרבא.
מיכל פליישר: נתייחס.
משה כחלון: האם אפשר לראות גם את המכתב?
מאיר שטרית: אראה לך את המכתב.
מאיר שטרית: בהזדמנות זו, אני גם פונה לחברות תשתיות ומבקש מכם להעביר לכל אזרח, לכל מי שמחובר אליכם לאינטרנט, מכתב האומר האם יש באזורו תשתית שמאפשרת לו לגלוש במהירות יותר גדולה או אין.
מאיר שטרית: אני כבר לא מדבר על המחירים.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר לשבח האינטרנט הישראלי, שגלישה במהירות ממוצעת של 2.5mb היא בין הזולות בעולם.
מאיר שטרית: אבל, אם עולים במהירות הגלישה, התמונה רחוקה מאד מלהיות ורודה, ושם המחירים מגיעים לסכומים אסטרונומיים.
מאיר שטרית: אני חושב שאין שום סיכוי שיגיעו לשם אנשים או שישתמשו בשירותים הללו.
מאיר שטרית: למעשה, זו הסיבה לכך שאנו זימנו דיון זה.
מאיר שטרית: יותר מאוחר יש לי איזו שהיא מצגת קטנה ומאד מעניינת להראות לך על הנתונים בתחומי האינטרנט בארץ בהשוואה כלל-עולמית לפי נתוני ה-OECD.
מאיר שטרית: זה מציג תמונה די מעניינת איפה נמצאת ישראל בתחום הזה ובתחומים שונים.
מאיר שטרית: אני חושב שגם זה יפתח פתח לדיון ופתח לפעולה של משרדך.
מאיר שטרית: כאמור, אני מודה לך שבאת לדיון הזה.
מאיר שטרית: אני מקווה מאד שבעקבות הדיון הזה נוכל להביא תועלת ולשנות את המצב בישראל.
מאיר שטרית: כבוד שר התקשורת, בבקשה.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, תודה על ההזמנה והדיון.
משה כחלון: זה דיון חשוב ושהנושא חשוב.
משה כחלון: ברשותך, אומר מספר מלים לגבי איך אני רואה את התחום ומה עשינו ומה אנו עושים.
משה כחלון: אנשי המקצוע, כמובן, ירחיבו בנתונים שאני פחות בקיא בהם.
משה כחלון: ראשית, אני מסכים אתך שהכל מתחיל ומסתיים בתשתיות.
משה כחלון: תשתיות בעיקר פותחות את השוק לתחרות ומאפשרות לטכנולוגיות מתקדמות להגיע לכל בית במדינת ישראל.
משה כחלון: אין לי ספק שהשקעה בטכנולוגיה תביא שינויים חברתיים וסוציולוגיים מרחיקי לכת בתחומי החינוך, המדע, הרפואה ובכל התחומים.
משה כחלון: אני לא חושב שמהפכת המידע נמצאת בשלב הבגרות שלה.
משה כחלון: לדעתי, אנו רק בהתחלה.
משה כחלון: נעזוב את ההשפעה העולמית של הטכנולוגיה, וניקח אפילו את ההשפעה על מדינת ישראל, על החברה במדינת ישראל.
משה כחלון: אם נגיע למצב שילד שחי בפריפריה יוכל ללמוד עם המורים הטובים ביותר, שנמצאים מן הסתם בתל-אביב, במרכז הארץ, באמצעות קו רחב, והוא יצפה בשידורים דרך מסך טלויזיה דיגיטלית או באמצעות מסך מחשב - כל חומות הסטריאוטיפים וכל פערי ההשכלה, ומן הסתם לפערי ההשכלה יש השכלה גם על פערי הכנסה, יצטמצמו, והטכנולוגיות והנגישות של הפריפריה, של האנשים שחיים בפריפריה, יפילו את חומות הסטריאוטיפים ויקטינו את פערי ההשכלה וההכנסה.
משה כחלון: אני מניח שזו מטרה שכולנו תומכים בה.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אתה צודק שזו אחריות שלנו כמדינה לדאוג לזה - לדאוג שהילד בחיפה ייהנה מאותן אפליקציות שנהנים בתל-אביב ושזה שבתל-אביב ייהנה מאותן אפליקציות שנהנים בלונדון או באמסטרדם.
משה כחלון: אני מאמין שבסופו של יום התשתיות יביאו לתחרות יותר טובה.
משה כחלון: אני שמח שגם "הוט" וגם "בזק" נכנסו ל-mode של השקעות.
משה כחלון: אינני יודע אם זה לכבוד זה שנכנסתי להיות שר, אבל זה קורה בתקופה האחרונה.
משה כחלון: אינני רוצה להתהדר בנוצות לא לי.
משה כחלון: זה לא ההישג שלי.
משה כחלון: אלה יוזמות שלהם.
משה כחלון: הם גופים פרטיים.
משה כחלון: הם עושים זאת, והם עושים זאת טוב.
משה כחלון: אדוני היושב- ראש, יכול להיות שזה לא מספיק.
משה כחלון: תכף נשמע מהם על המהירויות ועל רוחבי הפס.
משה כחלון: אנו תמיד צריכים לשאוף ליותר.
משה כחלון: שמעתי שבדרום-קוריאה אי-אפשר לקבל טופס 4 אם אין לך פס רחב.
משה כחלון: אנו רואים לאן הגיעה דרום-קוריאה ואלו הישגים היא השיגה בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית.
משה כחלון: איגוד קבלני הבניין יכול להירגע, שכן אנו לא רוצים לעשות זאת אלא אם תציע הצעת חוק פרטית.
מאיר שטרית: צריך שיהיו תשתיות.
מאיר שטרית: מה הטעם לעשות בניינים בלי תשתית?
משה כחלון: אמרתי זאת רק כדי לומר לך שאני הולך אתך ומסכים אתך שאנו נמצאים קצת רחוק ביחס לעולם, אבל בוא ונאמר שאנו נמצאים במגמת עליה.
משה כחלון: המצב הוא לא כמו שהיה לפני שנה וחצי, והוא הרבה יותר טוב.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, בחיים אנו תמיד אומרים שהכיוון והמגמה חשובים.
משה כחלון: הכיוון הוא כיוון של התפתחות והרחבת תשתיות.
משה כחלון: אני אשמח שישראל תהיה בקדמת הבמה הטכנולוגית גם בתחום התשתיות.
משה כחלון: בתחום התוכן אנו נמצאים במקום מצויין, ואני חושב שציינת זאת, ובתשתיות - קצת פחות.
משה כחלון: מה התפקיד או מה אנו עושים?
משה כחלון: מהיום הראשון שנכנסתי לתפקיד חשבתי, ואני עדיין חושב, שלתשתיות חשיבות גבוהה מאד.
משה כחלון: אתה יודע שלכל שר יש סדרי-היום שלו, ואני לקחתי לעצמי את נושא התשתיות.
משה כחלון: אני מנסה להקים חברת תשתיות לאומיות.
משה כחלון: היא לא צריכה השקעה גדולה, ויושבים פה חלק מהעיתונאים שמכירים את זה וגם סיקרו את זה; יש לנו במדינת ישראל אלפי קילומטרים של תשתיות של סיבים אופטיים שיודעים להעביר את המהירויות שאתה מדבר עליהן.
משה כחלון: אני מדבר על 2,500 ק"מ של סיבים אופטיים שיש לחברת החשמל.
מאיר שטרית: אם כך, למה לא להשתמש בהם?
משה כחלון: בהתחלה, האוצר עיכב זאת.
משה כחלון: לפני שבועיים ישבתי עם האוצר, והאוצר עיכב זאת כי הוא רצה להתנות זאת בהתקדמות הרפורמה בחברת החשמל.
משה כחלון: כרגע, לא כל כך ברור מה הולך עם הרפורמה.
משה כחלון: אתה היית גם שר אוצר, ואתה מכיר זאת ואת התנאים.
משה כחלון: לא כל כך ברור מה יהיה עם הרפורמה, וזה בטח לא תחום משרדי.
משה כחלון: הצלחתי לשכנע את האוצר להפריד זאת ולתת לנו לרוץ עם תשתיות חברת החשמל כרגע.
משה כחלון: אנו יודעים שחברת החשמל מגיעה לכל בית במדינת ישראל, ולא צריך לייצר תשתיות חדשות שכן די בהרמת הכפתור ויש חשמל בבית.
משה כחלון: ביום שלישי בשבוע הבא, ב-15 בחודש, אהיה בחברת החשמל בפגישה של הצוות המקצועי שלי והצוות המקצועי שלהם ומנכ"ל חברת החשמל כמובן באחד האתרים שלהם כדי לבחון איך לקדם זאת.
משה כחלון: לשמחתנו, מנכ"ל חברת החשמל הוא איש תקשורת בבסיסו, ויהיה לנו הרבה יותר קל.
משה כחלון: אני שמח על כך שמשרד האוצר נתן לנו הסכמה עקרונית להתחיל להניע את המהלך.
משה כחלון: למע"צ יש כמה מאות קילומטרים של סיבים אופטיים, ויש לרכבת ישראל כמה מאות קילומטרים, וגם ל"מקורות" יש כמה מאות קילומטרים.
משה כחלון: ההתלבטות כרגע כאן היא האם להקים חברת תשתיות.
משה כחלון: שוחחתי על זה עם ראש הממשלה, והוא הסכים באופן עקרוני להתחיל לקדם חברת תשתיות לאומיות בנושא תקשורת.
משה כחלון: אני חושב שזה קצת קשה ומסובך לאחד בין כל הגופים ולחלק זאת.
משה כחלון: קיבלנו החלטה לנסות להתחיל עם מה שיותר נגיש, שזה חברת חשמל.
משה כחלון: במקום לעשות חברת תשתיות, חברת החשמל אפילו היא עצמה תקים חברת תשתיות.
משה כחלון: אני לא נכנס להתחשבנויות, וזה עניינו של האוצר, אבל ההובלה המקצועית תהיה של משרד התקשורת וכמובן בגיבוי משרד האוצר וחברת החשמל שהם השחקנים המרכזיים.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אלה הדברים.
משה כחלון: חשוב לי לציין שאנו פועלים ומבינים את החשיבות.
משה כחלון: אני חושב שנמצאים בכיוון הנכון.
משה כחלון: חשוב לי פה שחברות "בזק" ו"הוט" יתנו את החזון שלהן או יפרשו את תכניותיהן בנוגע לתשתיות, וכמובן משרד התקשורת - את התחומים המקצועיים.
מאיר שטרית: מי מציג מצגת ממשרד התקשורת?
מאיר שטרית: אחריך ידבר רימון לוי.
מאיר שטרית: מי זה רימון לוי?
דובר: אבי רימון הוא מ"מירס".
מאיר שטרית: כתוב לפני "רימון לוי".
מאיר שטרית: האם הוא פה?
דוברת: הוא מאיגוד האינטרנט.
מאיר שטרית: איך זה כתוב פה?
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: שירותי אינטרנט בישראל - מצגת לוועדת המדע והטכנולוגיה.
יאיר חקק: ) אני יאיר חקק, כלכלן באגף הכלכלה והתקציב במשרד התקשורת.
יאיר חקק: אציג לכם היום מצגת קצרה על עולם שירותי האינטרנט בישראל החל באיך זה עובד בישראל, שזה מודל קצת ייחודי, קצת השוואות בין-לאומיות וכיוונים הן של התעשייה והן של המשרד לעתיד.
יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו:
יאיר חקק: הכנסות שוק התקשורת בישראל (כ-29 מיליארד ש"ח בשנת 2008).
יאיר חקק: ] זהו מבט מלמעלה על שוק התקשורת בישראל - כ-29 מיליארד ש"ח בשנת 2008, שזה נתח לא קטן מהתל"ג.
יאיר חקק: כפי שכבר הבחנתם, הנתח הגדול בשוק התקשורת בישראל הוא בסלולר.
יאיר חקק: הנתחים שאנו מדברים עליהם הם: הנתח הכתום - שהוא ספקי האינטרנט.
מאיר שטרית: גם הוא קשור לאינטרנט.
מאיר שטרית: הרי היום כולם גולשים בסלולר גם באינטרנט.
יאיר חקק: נכון.
יאיר חקק: ספקי האינטרנט זה הנתח הכתום - 6%, שכפי שניתן לראות בהערת שוליים ההכנסות האלה כוללות לא רק את האינטרנט למשקי הבית אלא כל מיני שירותים לעסקים.
יאיר חקק: וכן חלק מהנתח שלמעלה בצבע תכלת, שהוא הנייח, שחלקו משוייך לאינטרנט המהיר - זה מה שאנו קוראים בישראל: תשתית אינטרנט, וחלקו לשיחות טלפון.
יאיר חקק: כאמור, זה מבט ממעוף הציפור על כל שוק התקשורת.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מצב נוכחי של ספקי תשתית וגישה לאינטרנט.
יאיר חקק: ) איך עובד אינטרנט מהיר במשקי הבית בישראל?
יאיר חקק: זה מודל די ייחודי.
יאיר חקק: יש לנו שתי חברות שלהן תשתית גישה רחבת פס בפרישה כלל-ארצית, "בזק" ו"הוט".
מאיר שטרית: איך בפרישה כלל-ארצית?
מאיר שטרית: ברוב אזורי הארץ אי-אפשר להתחבר.
יאיר חקק: אני מדבר על הרשת הקיימת ולא על הרשת החדשה.
מאיר שטרית: תשתית גישה רחבת-פס - כמה רחב הפס?
יאיר חקק: יתקנו אותי נציגי החברות, אבל אם אינני טועה רחבת-פס היום זה בין 8mb-10mb.
יהונתן קלינגר: החל מכמה?
יאיר חקק: החל מ-750 קילו-בייט.
קובי שמש: מעל 80% פרישה של רחב-סרט בארץ.
קובי שמש: יש את זה בשקף.
מאיר שטרית: כן, של 8mb-10mb.
מאיר שטרית: יאיר חקק: כפי שכולנו מכירים זאת מהאינטרנט בבית, יש שתי חברות תשתית, "בזק" ו"הוט": "בזק" עם טכנולוגיית ה-ADSL עם 58% מחיבורי האינטרנט במשקי הבית, ו"הוט" עם 42% מהחיבורים במודם כבלים.
מאיר שטרית: בנוסף, לקוח שרוצה להתחבר לאינטרנט צריך לקנות משהו שנקרא ספק גישה לאינטרנט - ISP (Internet Service Provider), שם יש תחרות בין רבים, כאשר ארבעת הגדולים שם הם: 012smile, 013netvision, בזק בינלאומי ו-018אקספון, וכן יש רשימה ארוכה של ספקים קטנים יותר.
מאיר שטרית: ההמלצה של ועדת גרונאו בסוף הדרך היתה לחייב את בעלי התשתיות האוניברסליות במכירה סיטונאית של שירותים ובהחכרת מקטעי גישה למתחרים.
מאיר שטרית: נאמר בהחלטות ועדת גרונאו, שאחרי שההמלצה הזאת מאושרת ע"י שר התקשורת תוך 15 חודש יעשו זאת.
מאיר שטרית: הוועדה המליצה, שר התקשורת אישר, עברו 15 חודש, ושום דבר לא קרה.
מאיר שטרית: בגלל זה, כל ספקי התוכן תלויים לחלוטין בספק התשתית.
מאיר שטרית: למה לא תחייבו אותם למכור להם במחירים שאתם תקבעו, כמו שהוועדה ממליצה, קטעי תשתית שהם יכולים לספק לך גם את השירות וגם את התשתית ולא לשלם פעמיים?
מאיר שטרית: אדוני השר, אתה משלם גם לזה וגם לזה; כשמשהו מתקלקל, זה אומר "לא, התשתית אשמה" ואיש התשתית אומר "לא, הם אשמים".
מאיר שטרית: כל אחד מאשים את השני.
יאיר חקק: ברשותך, יש שקף על כך.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מבנה התשלום לשירות אינטרנט.
יאיר חקק: ) איך עובד מבנה התשלום?
יאיר חקק: הלקוח יכול: (1) לרכוש את שירותי התשתית רחבת-פס בנפרד מבעל התשתית, "בזק" או "הוט", ואת שירותי הגישה בנפרד מבעל הגישה, אותו ספק ISP.
יאיר חקק: (2) או שהוא יכול, במקרים מסויימים, לרכוש את הגישה ואת התשתית מספק הגישה, כאשר ספק הגישה רוכש את התשתית מבעל התשתית.
יאיר חקק: למרות שמודל זה הוא כך שספק הגישה הוא זה שמספק ללקוח גם את הגישה וגם את התשתית, האחריות לשירות נשארת בידי כל ספק בנפרד.
יאיר חקק: זה לא באמת שוק סיטונאי, מה שאנו מכירים.
יאיר חקק: ההסכם הוא לפרק זמן מוגבל, ובאיזה שהוא שלב הלקוח חוזר להכיר מצד אחד את "בזק או "הוט" ומצד שני את ספק ה-ISP שלו.
יאיר חקק: זה המצב הקיים.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מחירי תשתית.
יאיר חקק: ) המחירים הם נקודה די עקרונית.
יאיר חקק: אלה מחירי התשתית, כאשר מצד ימין אנו רואים את המחיר לחודש וההתפלגות כאן היא על-פי המהירות, מ-1.5mb ועד 32mb.
יאיר חקק: יש באמת בתמחור אנומליה בין 8mb עד 16mb.
יאיר חקק: זו בדיקה מדגמית, ויכול להיות שנפלנו על איזה שהוא מבצע או משהו כזה.
יאיר חקק: לכן, אנו עוקבים אחרי הנתונים האלה מעת לעת.
יאיר חקק: זהו המצב כרגע.
יהונתן קלינגר: האם המחיר למגה הוא ליניארי או אקספוננציאלי?
יהונתן קלינגר: רואים פה את המחירים האבסולוטיים.
יהונתן קלינגר: האם המחיר למגה עולה או יורד?
יאיר חקק: אני לא יודע להגיד לך באיזה קצב, אבל המחיר למגה יורד.
יאיר חקק: כמו שהזכיר היושב-ראש, יש את הכוכבית למטה שאומרת שהמהירות היא המהירות המוצהרת, מה שנקרא בעולם האינטרנט: best effort.
יאיר חקק: רוב חיבורי האינטרנט למשקי הבית, הן בישראל והן בעולם, הם על בסיס best effort.
קובי שמש: אם תיקח את המחיר 400 שקל ותחלק ב-32, תראה שעלות של 2mb יותר נמוכה מאשר עלות של 1.5mb.
יהונתן קלינגר: זה, בדיוק, העניין.
יהונתן קלינגר: המחיר של 32mb, שהוא בסך-הכל 400 שקל לחודש, לעומת ה-60 שקל ל-1.5mb, זה לא כזה הפרש.
יהונתן קלינגר: אני יכול להגיד מנסיון אישי שהרבה פעמים היה יותר זול לקנות משתי ספקיות, מכל אחת 2.5mb מאשר לקחת 5mb לפני 2-3 שנים.
יהונתן קלינגר: זה בעייתי.
דוברת: מאיפה ה-400 שקל האלה?
יאיר חקק: אם אינני טועה, זו בדיקה שנעשתה שלשום באתרים של החברות.
יאיר חקק: זה רק לגבי התשתית.
יאיר חקק: בשקף הבא נגיע ל-ISP.
יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: מחירי הגישה לאינטרנט (ISP) לפי רוחב פס.
יאיר חקק: ] אלה מחירי הגישה לאינטרנט (ISP).
יאיר חקק: אלה ממוצעים של אותם ארבעה ספקים גדולים שדיברנו עליהם קודם.
יאיר חקק: גם כאן המחירים נעים בין בערך 25 שקל ל-1.5mb ועד 200 שקל ל-20mb.
יאיר חקק: גם כאן
יאיר חקק: מדובר במהירות המוצהרת ב-best effort.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מחיר משולב.
יאיר חקק: ) עכשיו, נראה את המצרף, שזה החשוב, כי זה מה שמשק הבית משלם בסופו של יום.
מאיר שטרית: שני שליש מהמחירים זה תשתיות.
יאיר חקק: כן, בדרך כלל.
יאיר חקק: גרוסו-מודו שני שליש מהמחיר זה תשתית, והשאר זה ISP.
מאיר שטרית: התשתית קיימת.
מאיר שטרית: איזו הצדקה יש לזה?
מאיר שטרית: למשל: ב"הוט" התשתית קיימת באדמה בכל מקרה, ואלה אותם כבלים שדרכם מגיעה הטלויזיה לבית.
מאיר שטרית: אותו דבר ב"בזק".
מאיר שטרית: התשתית קיימת, והם לא עושים בה כלום, ורק עובר חומר דרכה.
מאיר שטרית: אני לא מבין למה זה עולה כל כך הרבה.
יאיר חקק: אני מאמין, שנציגי החברות יתייחסו אחר כך.
משה כחלון: אני יכול לנחש שהם יגידו שהם צריכים להחזיר את ההשקעה.
מאיר שטרית: אדוני השר, כאשר "בזק" נקנתה במחיר X ונמכרה במחיר שהוא פי שלושה, שלא יספרו לי סיפורים על החזרת השקעה.
דובר: הם החזירו את ההשקעה.
מאיר שטרית: ודאי שהם החזירו את ההשקעה.
דובר: יש גם שירות.
דובר: אני מזכיר לכולם, ששירותי תקשורת זה לא רק תשתית.
מיכל פליישר: גם ISP נותן שירות, והרבה פעמים יותר.
אריאל כהן: השאלה היא איפה יש תחרות ואיפה - אין?
מיכל פליישר: בדיוק.
מיכל פליישר: נגיב.
מאיר שטרית: אין פה תחרות, וזה בדיוק כל העניין.
מאיר שטרית: לא משכירים בשוק סיטונאי קטעי תשתית.
מאיר שטרית: לו היו עושים זאת במחירים שמשרד התקשורת קובע, זה היה משנה את כל התמונה.
מאיר שטרית: אדוני השר, דע לך שבפריפריה למשל אין סיכוי שמישהו יפרוש שם, כלכלית, תשתית מהירה.
מאיר שטרית: הסיכוי היחידי להגיע לשם זה באמצעות ספקים שאכפת להם מהפריפריה ושיתחרו על לבם של הספקים גם בפריפריה.
משה כחלון: האם קריית-שמונה זה פריפריה?
דובר: מה זו פריפריה?
מאיר שטרית: פריפריה זה צפון ודרום.
משה כחלון: האם יש תשתית NGN בקריית-שמונה?
שרון פליישר-בן-יהודה: כן.
שרון פליישר-בן-יהודה: היא הראשונה שהושקה באופן מלא.
משה כחלון: אם כך, קריית שמונה היא לא פריפריה.
משה כחלון: האם שדרות היא פריפריה?
משה כחלון: האם יש שם תשתית NGN?
משה כחלון: ביבנה אין.
משה כחלון: אתה פריפריה.
מאיר שטרית: ביבנה אין.
מאיר שטרית: אנו פריפריה.
אריאל כהן: במצפה-יריחו ובאשקלון.
אריאל כהן: יש לי פה 80 ישובים שאנו פרושים בהם.
מאיר שטרית: למה זה סודי?
משה כחלון: זה לא סודי.
אריאל כהן: זה לא סודי.
אריאל כהן: באתר האינטרנט שלנו יש את כל היישובים.
משה כחלון: אני מציע שנראה את הנתונים ונדון בהם.
מאיר שטרית: אני מוכן להתחייב על זה: דע לך שברוב אזורי הפריפריה - יש בקריית-שמונה ושדרות תודות לצבא - דע לך שאין שום חיבור.
מיכל פליישר: אני נציגת "הוט".
מיכל פליישר: נדבר בהרחבה באופן מסודר בהמשך, אבל היות וזה נשזר לאורך כל הדיון אני חייבת לומר מלה: "הוט" הצהירה על השקת רשת ה-UFI - וב"בזק" ניתן את הכבוד ל-NGN - והכוונה היא שעד סוף שנת 2010, וזו התכנית האסטרטגית, זו התכנית השיווקית, זו הכוונה המוצהרת, להיות בכל בית-אב.
מיכל פליישר: לדברים האלה אין שום שחר.
מאיר שטרית: עם מהירות של 100mb?
מיכל פליישר: עד 100mb.
מיכל פליישר: ההצעות השיווקיות הן זהות לכל היישובים בישראל.
מיכל פליישר: ברגע שאנו משדרגים את הרשת, האינטרס שלנו הוא לחשוף את המידע, לשווק את השירותים ושהם יימכרו ויהיו בכל בית בישראל.
מאיר שטרית: רשמנו שעד 2010 תהיה ב"הוט" תשתית בכל הארץ ל-100mb.
מאיר שטרית: לכם כבר יש כבלים באדמה לכל מקום.
מיכל פליישר: בכל מקום שיש כבלים באדמה תהיה תשתית של עד 100mb.
מיכל פליישר: זה נכון שיש כמעט בכל מקום.
מיכל פליישר: הישובים, שיש לנו פרישה עד סוף השנה הזאת ל-800-900 בתי-אב - יקריא כאן מנהל השיווק בהמשך את שמות היישובים - זה מקרי לחלוטין.
מיכל פליישר: הגענו לתל-אביב רק עכשיו.
מיכל פליישר: להפך, יש לנו נתונים מעודדים בעניין הזה, וזה צריך להיות הבסיס לדיון.
מיכל פליישר: החלומות מתגשמים.
יגאל ברקת: אני חייב להגיד שגם ב"בזק" זה אותו דבר.
יגאל ברקת: יותר מזה - התחלנו לפרוש לפני שנה, ולתל-אביב הגענו רק עכשיו.
יגאל ברקת: הפרוייקט שלנו הוא קצת יותר מורחב, כי אנו לא משתמשים בתשתית שבאדמה אלא מביאים סיב אופטי במרחק של 750 מטר מכל ארון במדינת ישראל.
יגאל ברקת: זה פרוייקט שקשה לתפוש אותו ולא מבינים אותו.
יגאל ברקת: אני אומר באחריות, שלא נעשה פרוייקט תשתיות בהיקף כזה במדינת ישראל ב-15 השנים האחרונות.
מאיר שטרית: בכל מקרה, לכם זה כדאי כי אתם מעבירים דרכו לא רק אינטרנט אלא גם שידורים והכל אתם מעבירים דרך הסיב האופטי הזה.
שרון פליישר-בן-יהודה: לא מעבירים שום שידורים.
יגאל ברקת: לצערנו, לא.
מאיר שטרית: אפשר להעביר דרך סיב אופטי.
מאיר שטרית: זה פס הרבה יותר רחב.
שרון פליישר-בן-יהודה: אפשר, אבל אסור לנו.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו נשמח ששר התקשורת יתן לנו.
משה כחלון: בואי ונגמור קודם עם זה.
מאיר שטרית: אנו נעשה דיון נפרד על זה.
מיכל פליישר: זה בדיון נפרד.
קובי שמש: ראשית, צריך לשים לב לדקויות: זה לא 100mb אלא עד 100mb.
מאיר שטרית: גם 2mb זה "עד 100mb".
קובי שמש: נכון.
קובי שמש: שנית, לגבי "הוט", כמו בתכנית שהביאה, זה עד סוף 2010, ו"בזק" - הפרישה שלה היא תוך שלוש שנים.
יאיר חקק: (מקרן שקף, שכותרתו: התפלגות מהירות הגלישה בישראל.
יאיר חקק: ) זו טבלה שמראה את התפלגות מהירות הגלישה בישראל היום.
יאיר חקק: רואים שכ-45% מהגולשים גולשים במהירות של עד 1.5mb, 37% - בטווח של בין 1.5mb ל-3mb, וכ-18% - מעל 3mb.
יאיר חקק: כמו שאפשר לראות בהערה למטה, נכון לדצמבר 2009, הממוצע הוא בעליה מתמדת.
יאיר חקק: ממרץ הממוצע גדל מ-2mb ל-2.6mb, שזה שיפור לא מבוטל בכלל - כ-30%.
יאיר חקק: [מהירות גלישה ממוצע בהשוואה בין-לאומית (ע"פ ארגון OECD).
יאיר חקק: ] עכשיו, נדבר על השוואות בין-לאומיות ואיפה אנחנו ביחס לעולם.
יאיר חקק: זו מהירות גלישה מרבית ממוצעת - סליחה, יש כאן איזו שהיא טעות בכותרת - בהשוואה בין-לאומית.
יאיר חקק: זה סוף 2008, ואלה הנתונים הכי עדכניים.
דובר: למה ישראל לא במקום הראשון?
יאיר חקק: זה נכון לסוף 2008, כאשר השקף הזה איננו מתייחס לרשתות החדשות הן של "בזק" והן של "הוט".
יאיר חקק: אם לצורך הדוגמא ניקח את ארצות-הברית שם המהירות הממוצעת היא כ-18mb והיא נמצאת כמה מקומות משמאלנו, אנו כמובן העמודה הכתומה, אז זוהי המהירות המרבית הממוצעת בכל מדינה.
יאיר חקק: אלו נתוני ה-OECD, הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
מיכל פליישר: מה זה "מרבית"?
אסף כהן: אני אסף כהן, סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת, ואסביר זאת.
אסף כהן: יש לי הערה אחת לגבי הנתונים כי לפעמים יש בלבול מהי מהירות ממוצעת.
אסף כהן: ה-OECD לוקחים בכל מדינה את ספקי הפס הרחב ובודקים מהי ההצעה המרבית של כל ספק כזה שמציע ללקוח, ועושים ממוצע פשוט בין המפעילים.
אסף כהן: אם בישראל מחר בבוקר אחד יציג 20mb והשני יציע 30mb, הממוצע של ישראל בעניין הזה יהיה 25mb, בלי קשר לשקף הקודם שיאיר חקק הציג שהוא מציג כמה אנשים צורכים בממוצע.
אסף כהן: לא מדובר בגרף הזה על כמה אנשים צורכים בממוצע אלא על המהירות המרבית שלקוח מסוגל לקבל בממוצע בין הספקים.
אסף כהן: זה נכון שלגבי דרום-קוריאה ויפן זה גם מאד קרוב לממוצע בו אנשים צורכים.
אסף כהן: אבל, במדינות אחרות, בהן fiber to the home רק התחיל וכדו', זה עדיין לא אומר שהממוצע הוא ממוצע כל כך גבוה - הממוצע האמיתי לעומת ה-2.5mb פה.
יגאל ברקת: אסף כהן, שאלת מליון הדולר היא: כולנו מציגים נתונים תיאורטיים.
יגאל ברקת: בואו ונבין כמה לקוחות מחוברים ל-100mb.
יגאל ברקת: מחר בבוקר אני יכול להשיק קצב של 100mb וגם 150mb ואין בעיה, אך יהיו על זה עשרה לקוחות.
יגאל ברקת: בקצב ממוצע צריך לראות קצב צריכה בפועל ולא קצב תיאורטי של הצעות הספקים.
יגאל ברקת: דרך אגב, אנו עשינו עבודה כזאת ובדקנו את ההצעות לפי ה-OECD, אותם נתונים שלכם, והלכנו לאתרי האינטרנט.
יגאל ברקת: זו העבודה הכי פשוטה, וכל אחד יכול לעשות זאת.
יגאל ברקת: מדובר על אתרי האינטרנט של כל המדינות פה, של כל הספקים.
יגאל ברקת: ראינו את הקצבים ומה הם באמת מציעים ללקוחות, --
רועי גולדשמידט: השאלה היא כמה זה עולה.
יגאל ברקת: --ברוב המקרים זה חצי.
יגאל ברקת: בצרפת אני יכול להגיד לך, מפגישות שאני עשיתי גם עם Free וגם עם "פראנס טלקום", שזה רחוק מאד מהמצב הזה.
יגאל ברקת: זה שיש fiber to the home ומציעים 50mb ובסוף מקבלים זאת שני רובעים בפריז על 20 איש, זה עדיין לא שם את פריז במקום של 50mb.
יגאל ברקת: הקצב האמיתי נמוך בצורה דרמטית יותר.
אסף כהן: אני רק ציינתי את מגבלות ההשוואה הזאת.
קובי שמש: אפשר לקחת דוגמאות של חברת "פאסטרו" באיטליה שהשיקה רשת של fiber to the home של 100mb ללקוח.
קובי שמש: אפשר לתת כל מיני דוגמאות.
שרון פליישר-בן-יהודה: יש לה שירות אוניברסלי - נכון?
שרון פליישר-בן-יהודה: היא צריכה להגיע לקריית-שמונה עם ה-100mb.
קובי שמש: באופן כללי, יש חברות שנותנות 100mb.
דוברת: גם בארץ יהיה 100mb.
שרון פליישר-בן-יהודה: ברומא.
שרון פליישר-בן-יהודה: יש פה גם שאלה של צורך ושל לקוחות.
דוברת: השאלה היא באיזה מחיר.
מאיר שטרית: יש הרבה גולשים בקריית-שמונה ב-100mb.
מאיר שטרית: זה עולה 1,000 שקל לחודש.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:
יאיר חקק: שיעור חדירת שירותי פס רחב מתוך 100 תושבים - בהשוואה בין-לאומית.
יאיר חקק: ) שקף זה מתאר את שיעור חדירת שירותי פס רחב מתוך 100 תושבים בהשוואה בין-לאומית, ואלה גם נתוני ה-OECD.
מאיר שטרית: מה זה פס רחב?
מאיר שטרית: האם בכל מדינה זה מוגדר אחרת?
יאיר חקק: כן.
יאיר חקק: ההגדרה הפורמלית של ארגון התקשורת הבין-לאומי הוא שפס רחב הוא כל מה שהוא מעל 384 קילו-ביט.
מאיר שטרית: לחלק את זה ל-8?
אסף כהן: בלי לחלק ל-8.
אסף כהן: זה שליש מגה, לעומת המגות שאנו מדברים עליהם.
אסף כהן: ההגדרה היא שליש מגה, אבל כולם מספקים יותר, ופשוט לא שינו את ההגדרה הזאת.
יאיר חקק: שליש מגה.
יאיר חקק: אני חייב לציין שאינטרנט נייח הוא מוצר של משק בית.
יאיר חקק: בגלל שבישראל משק הבית הממוצע יחסית גבוה, מצבנו יותר טוב ממה שהוא נראה כאן.
יאיר חקק: זה לא מקרי שבנורבגיה יש הרבה מאד חיבורי פס רחב, כי שם אותם 100 תושבים מתחלקים ליותר מ-50 משקי בית ובישראל זה יותר קרוב ל-40.
יאיר חקק: לכן, אם היינו עושים את ה חדירה למשקי-הבית, ונראה זאת בשקף הבא, מצבנו הרבה יותר מזהיר.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: אינטרנט מהיר במשקי בית בישראל.
יאיר חקק: ) היום, כ-82% ממשקי הבית בישראל מחוברים לאינטרנט המהיר.
יאיר חקק: אני חושב שכולנו יכולים להתגאות בזה.
יאיר חקק: אלה נתונים הן של משרד התקשורת והן של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: אינטרנט אלחוטי בחצרות סגורים (באמצעות נתב אלחוטי - WIFI).
יאיר חקק: ] נדבר קצת על דרכים אלטרנטיביות לעשות שימוש באינטרנט.
יאיר חקק: כיום, ניתן לציבור אפשרות לעשות שימוש ללא רישוי בטווח התדרים 2.4 ג'יגה הרץ בחצרות תחומים - לאו דוקא סגורים אבל תחומים.
יאיר חקק: יש מאות אלפי משקי-בית ועסקים שעושים כיום שימוש באינטרנט האלחוטי, כמו שהגעתי היום לכנסת והופתעתי לגלות שגם הכנסת עושה שימוש ב-WIFI.
יאיר חקק: בכוונת המשרד בהמשך לאפשר שימוש ב-WIFI גם מחוץ לחצרות תחומים, כלומר בשטח הציבורי.
מאיר שטרית: בעצם, למה לא?
דובר: יש כמה סיבות.
יאיר חקק: למיטב ידיעתי, יש מגבלת הספק, כלומר שאנו לא רוצים שתתפתח שם מלחמת הספקים ושהציבור "יוּרד" מהתדר בגלל שיהיו יותר מדי.
יאיר חקק: היתה גם איזו שהיא מגבלה ביטחונית שלא נרחיב עליה.
יאיר חקק: אני מקווה שאנו לקראת פתרון בעניין הזה.
יאיר חקק: קודם כל, זה דבר די ייחודי לישראל שיש פרישת WIFI חינמית כל כך רחבה.
יאיר חקק: זה דבר מבורך, ואנו רוצים לעודד זאת.
יאיר חקק: אנו רוצים לאפשר זאת גם מחוץ לחצרות תחומים וגם לבעלי הרשיונות.
יאיר חקק: היום, השימוש ב-WIFI הוא לציבור בלבד ולא לבעלי הרשיונות.
יאיר חקק: אנו שוקלים לאפשר גם לבעלי הרשיונות לעשות שימוש בתדר כמובן באותן מגבלות שיש על האזרח הפשוט, כלומר לא יתנו לו זכויות עודפות בתדר, אבל שגם חברות תקשורת יוכלו לפרוש נקודות WIFI.
קובי שמש: הערה קטנה - היום, אנו עובדים לפי התקן האירופאי, ואנו שוקלים אולי לעבור לתקן האמריקאי עם הספקים יותר גבוהים.
מאיר שטרית: אני מבין שיש נקודת WIFI במקום כלשהו או חיבור אינטרנט מרכזי ואנשים מתחברים.
מאיר שטרית: מי שיש לו את הרשיון לא משלם יותר, כלומר לא משנה כמה אנשים גולשים הוא ישלם אותו דבר.
יאיר חקק: נכון, אבל רוחב הפס מתחלק בין כל הגולשים.
מאיר שטרית: למשל: בית-מלון שיש לו WIFI ישלם אותו דבר בין אם גולשים 10, 20 או 30 אנשים.
קובי שמש: הוא לקוח עסקי.
מאיר שטרית: אדוני השר, זה דבר מעניין.
מאיר שטרית: WIFI היא נקודה שמשדרת באוויר, ואתה יכול להתחבר דרך האוויר.
מאיר שטרית: יש WIFI בכל הכנסת ואפשר להתחבר.
מאיר שטרית: מי שיש לו WIFI לא משלם יותר אם גולשים באותו מקום 20, 40 או 50 איש.
מאיר שטרית: להפתעתי, אתה רואה למשל בבתי-מלון ישראליים, כדי לעודד את התיירות הישראלית, יש דברים יוצאי דופן.
משה כחלון: ראיתי, כשהייתי בכנס העיתונאים.
משה כחלון: 20 שקל ל- - -
מאיר שטרית: "קלאב הוטל" - חנם, "אורכידיאה" - חנם, "ויסטה" - חנם, "פרים מיוזיק" - 28 שקל לשעה ו-68 שקל ליום, "רימונים" ו"נפטון" - 30.5 שקל לשעה ו-68.75 שקל ליום, "רויאל ביץ'" - 25 שקל לשעה ו-70 שקל ליום, "הרודס" - 27 שקל ו-70 שקל ליום.
מאיר שטרית: איזה הגיון יש במחירים האלה?