GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שר-שלום ג'רבי: יש שני מסלולים לתמיכה במרכזי המחקר והפיתוח האזוריים: המסלול הראשון הוא תמיכה בפעילות שוטפת של המרכז כאשר פעילות שוטפת זה אחזקה, רכישת ציוד, חשמל, מים, שכירות למרות שעד כמה שאני יודע לא קיימת שכירות בגלל שמי שנותן את השכירות בדרך כלל זאת הרשות.
שר-שלום ג'רבי: אני מדבר על כל האחזקה השוטפת.
שר-שלום ג'רבי: זה המסלול הראשון בו אנחנו תומכים.
שר-שלום ג'רבי: המסלול השני הוא מימון מחקרים תחרותיים כאשר אנחנו יוזמים מחקרים תחרותיים בין מרכזי המחקר והפיתוח ומי שיכול להגיש אותם אלה רק מרכזי המחקר והפיתוח ואנחנו מקווים לעבות ולהגדיל את התקציב לכך.
שר-שלום ג'רבי: כאן הגענו לנושא התקציב.
שר-שלום ג'רבי: תקציב מרכזי המחקר והפיתוח הוא בסך הכל 15.8 מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: זה כל התקציב של מרכזי המחקר והפיתוח וזה לאחר הגדלה שהשר הצליח להשיג של כמיליון שקלים ממשרד האוצר.
שר-שלום ג'רבי: הסכום של 15.8 מיליון שקלים הוא לאחר המיליון שקלים שנוספו לנו.
שר-שלום ג'רבי: אגב, כפי שידוע לכם, והתייחסתי, יש קיצוץ רוחבי של שני אחוזים בשנה הזאת וארבעה אחוזים בשנה הבאה, והשר הנחה אותי שמרכזי המחקר והפיתוח לא ייפגעו אף לא בשקל אחד בקיצוץ הזה.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לשבור את הראש היכן אנחנו מקצצים ואיפה נקצץ את שני האחוזים ואת ארבעת האחוזים הנוספים, שזה בסך הכל קיצוץ של שישה אחוזים בשנה הבאה.
שר-שלום ג'רבי: כאמור, מתוך החשיבות שהשר מייחס למרכזי המחקר והפיתוח, מתוך החשיבות שהשר מייחס לצמצום הפערים בחברה, קיבלתי ממנו הנחיה שלא לפגוע אף לא בשקל אחד במרכזי המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: למרות זאת, תבינו כמה הסכום כאן הוא סכום זעום.
שר-שלום ג'רבי: התמיכה השוטפת במרכזי המחקר והפיתוח, בסך הכל 10.7 מיליון שקלים כאשר מתוך הסכום הזה שמונה מיליון שקלים מהווים תמיכה למיגל.
שר-שלום ג'רבי: מיגל היא אימפריה בלתי רגילה והלוואי שכל מרכזי המחקר והפיתוח יגיעו לסדר גודל כזה.
שר-שלום ג'רבי: במיגל יש כ-140 עובדים כאשר שני שליש מהם הם חוקרים בעלי תואר דוקטור.
שר-שלום ג'רבי: 2.7 מיליון שקלים הולכים ליתר מרכזי המחקר והפיתוח ואכן זה סכום זעום והוא פשוט בגדר בושה.
שר-שלום ג'רבי: 4.5 מיליון שקלים הולכים למימון מחקרי מחקר ופיתוח תחרותיים, זה מה שאמרנו לגבי המחקרים שאנחנו עושים רק למרכזי המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: 600 אלף שקלים הולכים למימון מרכזי מחקר ופיתוח בהקמה.
שר-שלום ג'רבי: מרכז מחקר ופיתוח בהקמה, הפירוש הוא מחקר ופיתוח בניסיון.
שר-שלום ג'רבי: לכל מרכז מחקר ופיתוח שמקימים, יש תקופת ניסיון של שנתיים והוא צריך לעמוד בקריטריונים כמו העסקת שלושה חוקרים במשרה מלאה כאשר הם בעלי תואר דוקטור, ותמיכת הרשות המקומית ב-10 אחוזים.
שר-שלום ג'רבי: היום ה-600 אלף שקלים מחולקים באופן ש-400 אלף שקלים מקבל מרכז מחקר ופיתוח ים המלח והוא מקבל את הסכום הזה כי יש לו עוד שתי זרועות כאשר זרוע אחת היא בערבה והזרוע השנייה בחבל אילות.
שר-שלום ג'רבי: מרכז המחקר והפיתוח השני הוא בחורה.
שר-שלום ג'רבי: אחרי שנתיים המשרד בודק האם הם עומדים בקריטריונים, האם הם עומדים במחקרים שהם מגישים ומבקשים את המאזנים.
שר-שלום ג'רבי: אם הם עומדים בכל, הם נכנסים להיות חלק והם שווים בין שווים במניין מרכזי המחקר והפיתוח, כאשר יש איזושהי נקודה ויש התניה של 10 אחוזים שהרשות חייבת לתת למרכז המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: והיא נותנת?
שר-שלום ג'רבי: אם הרשות לא נותנת 10 אחוזים, מרכז המחקר והפיתוח ייסגר.
שר-שלום ג'רבי: בעברי הייתי פוליטיקאי ולצערי אנחנו יודעים שלא לכל ראשי הערים איכפת ממרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: לא תמיד יש להם כסף.
שר-שלום ג'רבי: לא תמיד יש להם כסף.
שר-שלום ג'רבי: אם נהיה אמיתיים, אם ראש רשות – ותרשה לי לומר שאתה היית ראש רשות מצוין – יודע לנצל את מרכז המחקר והפיתוח שלו, הרי זה יהלום שבכתר והוא יכול לעשות מזה מטעמים, הוא יכול להוביל את המדע בקהילה שלו והוא יכול לעשות יוזמות בלתי רגילות.
שר-שלום ג'רבי: החכמה היא ליצור את הקשר ולא תמיד יש קשר בריא, נכון וטוב בין הרשות לבין מרכז המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: אני עובר, וגם השר עובר, בין מרכזי המחקר והפיתוח ואנחנו נפגשים עם ראשי הרשויות כדי לחבר את הקשר וכדי שיהיה קשר בריא.
שר-שלום ג'רבי: בכל מקרה, את ההתניה של ה-10 אחוזים אנחנו רוצים ואני עובד עכשיו עם משרד המשפטים כדי להוריד את זה כי יכול להיווצר מצב שראש רשות לא אוהב את מנהל המחקר והפיתוח בגלל שהוא לא תמך בו, והוא יאמר שהוא מחליט שאת ה-10 אחוזים הוא לא מעביר, ואז, בגלל הקריטריונים שאנחנו הצבנו לעצמנו, אני צריך לסגור את מרכז המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: זה הרי לא יעלה על הדעת.
שר-שלום ג'רבי: את ההנחיה וההוראה שהרשות המוניציפאלית צריכה לתת לפחות 10 אחוזים, אנחנו נעמוד עליה אבל אנחנו רוצים להוריד את זה כתנאי להמשך הפעילות של מרכז המחקר והפיתוח כי לא יעלה על הדעת שבגלל כל מיני פוליטיקות פנימיות, המרכז ייסגר.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו יודעים שבמקומות הקטנים, ומרכזי המחקר והפיתוח הם תמיד בפריפריה, הפוליטיקות הן גם לפעמים פוליטיקות גדלות מאוד.
מאיר שטרית: אני מאמץ את דבריך כיוון שבדרך כלל כל הסיפור הזה של מצ'ינג עובד ממש הפוך והוא לרעת החלשים.
מאיר שטרית: כאשר הממשלה אומרת שהיא מוכנה לתת תקציב למי שמשלם נגיד 10 אחוזים או 20 אחוזים מהתקציב, למי שיש, הוא מקבל פעמיים.
מאיר שטרית: הוא מקבל גם את התוספת של הממשלה ואת מה שיש לו, אבל מי שאין לו, הוא לא מקבל כלום.
מאיר שטרית: הדוגמה הבולטת ביותר, במחקר של דוקטור בן-בסט שהוצג במכון הישראלי לדמוקרטיה, השקעות למשל בחינוך, תקציב החינוך או הרווחה, מסתבר, הרשויות בהן נמצאות האוכלוסיות שהן גבוהות כלכלית, מקבלות תקציבים פי שבע לתלמיד מאשר מקבלות האוכלוסיות החלשות כי באופן טבעי אותן רשויות יכולות ליזום פרוייקטים שמשרד החינוך מציע, פרוייקטים שמציע משרד הרווחה ולממן את החלק שלהן, כך שהן מקבלות תוספת.
מאיר שטרית: במקומות שאין להם כסף לממן, לא מקבלים כלום.
מאיר שטרית: לכן העניין הזה של קביעת מצ'ינג כאלמנט שאם הוא לא קיים, המחקר והפיתוח ייסגר, הוא באמת שטות מוחלטת בעיניי ואתה צודק בגישה שלך ואני מחזק את ידיך כי אני חושב שזה נכון.
מאיר שטרית: ראש רשות שיש לו עניין, אם יש לו באמת אמצעים, שייתן, ואם הוא לא ייתן, לא קורה שום אסון.
מאיר שטרית: יותר חשוב שיפותח שם מדע ולא חשוב אם ראש הרשות אוהב את זה או לא אוהב את זה, אם הוא חלק מזה או לא חלק מזה.
מאיר שטרית: אם הוא רוצה ויש לו כסף, יעשה.
מאיר שטרית: אם הוא לא רוצה, שלא יעשה.
מאיר שטרית: עדיין לממשלה יש אחריות בתחומים האלה ואני חושב שלא צריך להטיל את זה על הרשויות המקומיות שגם כך מצבן של רבות מהרשויות, בעיקר בפריפריה, הוא לא בדיוק מן המשופרים וחלקן בקושי משלמות שכר.
שר-שלום ג'רבי: אגב, גם התייחסתי ואמרתי שהשר הוסיף מיליון שקלים לטובת מרכזי המחקר והפיתוח כך שעכשיו גם מרכזי המחקר והפיתוח יקבלו.
יולי תמיר: הנתונים שקיבלנו ממרכז המידע והמחקר הם אחרים.
שר-שלום ג'רבי: אולי יש שם פחות מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: בוודאי שיש ירידה.
יולי תמיר: אני מדברת על ירידה.
יולי תמיר: כאן רואים תקציב יציב, אבל ב-2009 רואים שהוא יורד.
שר-שלום ג'רבי: יש ירידה.
שר-שלום ג'רבי: בשנת 2006 הייתה ירידה גדולה מאוד במרכזי המחקר והפיתוח בכלל ובתקציב משרד המדע.
שר-שלום ג'רבי: הייתה ירידה גדולה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: אולי יש פער של כמיליון שקלים בין מה שאני מציג כאן לבין מה שיש אצלך, כי אולי זה לא מעודכן למיליון שקלים שהשר השיג מהאוצר.
שר-שלום ג'רבי: אני לא יודע איזה נתונים את מחזיקה אבל אם זה פער בסדר גודל של כמיליון שקלים, הם אולי לא מעודכנים ולא יודעים שהשר הצליח להשיג עוד מיליון שקלים לטובת מרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: מה זה מחקר ופיתוח בדואי?
שר-שלום ג'רבי: זה מרכז בחורה.
שר-שלום ג'רבי: זה מרכז ניסיוני.
שר-שלום ג'רבי: יש שני מרכזי מחקר ופיתוח ניסיוניים שהם בהקמה.
שר-שלום ג'רבי: התייחסתי לזה בשקף הקודם.
שר-שלום ג'רבי: יש שני מרכזי מחקר ופיתוח בהקמה והמשמעות של ההקמה היא ניסיון.
שר-שלום ג'רבי: יש מרכז מחקר ופיתוח ים המלח ויש מרכז מחקר ופיתוח בחורה, בנגב, למגזר הבדואי.
שר-שלום ג'רבי: יש כאן פריסה ארצית של מרכזי המחקר והפיתוח האזוריים, למעשה מקריית שמונה בצפון ועד חבל אילות בדרום.
שר-שלום ג'רבי: אתה רואה כאן בכל המגזרים – בקריית שמונה, בשפרעם, באריאל, בדרום הר חברון, במצפה רמון, בים המלח ובחורה, כמו שהדגשתי.
שר-שלום ג'רבי: לסיכום.
שר-שלום ג'רבי: תוכנית המחקר והפיתוח האזורית הנה בעלת חשיבות לאומית מבחינה חברתית, מדעית וכלכלית.
שר-שלום ג'רבי: פעילות מרכז המחקר והפיתוח האזורי מצמצמת פערים בין המדע לקהילה וחושפת את המדע לרובדי האוכלוסייה השונים.
שר-שלום ג'רבי: מרכז המחקר והפיתוח האזורי מספק תעסוקה למדענים ולעוסקים במחקר באזור הפריפריה.
שר-שלום ג'רבי: התקציב הקיים אינו ריאלי ואינו עונה על הצרכים הבסיסים ובהנחייתו של השר אנחנו עושים הכל כדי להגדיל את המחקר והפיתוח, וציינתי שהמחקר והפיתוח לא יקוצץ ולא ייפגע.
שר-שלום ג'רבי: אני בטוח שיושב-ראש הוועדה שלנו, שגם היה שר אוצר בעברו, הנושא של צמצום הפערים בחברה והנגשת המדע לקהילה קרוב ללבו, אני מקווה מאוד שהוא גם יעזור לנו בהשגת תקציבים.
שר-שלום ג'רבי: אגב, לא מדובר במאות מיליוני שקלים אלא מדובר במיליוני שקלים בודדים.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו כאן מרימים את מרכזי המחקר והפיתוח בצורה בלתי רגילה להישגים בלתי רגילים ואני באמת מבקש את עזרתכם הרבה כדי להשיג את הסכומים הזעומים שלא קשה להשיג עם עבודה טובה מול האוצר.
שר-שלום ג'רבי: אני בהחלט מבקש את עזרתך אדוני היושב-ראש.
שר-שלום ג'רבי: בשנות קיומו סיפק מרכז המחקר והפיתוח האזורי תוצאות מדעיות שקיבלו הכרה בינלאומית וזכו להצלחה כלכלית.
שר-שלום ג'רבי: דיברנו כבר על גידול ירקות ללא חרקים.
שר-שלום ג'רבי: מרכז המחקר והפיתוח האזורי זוכה להתעניינות גוברת מצד מדינות אחרות כמודל לחיקוי ומדובר בהונגריה, בטייוואן, במדינות אפריקה ועוד מדינות אחרות.
מאיר שטרית: כאשר יש פיתוח כזה שמצליח והופך ליישומי, החברה שמקבלת את הפיתוח הזה ומשתמשת בו, היא משלמת בחזרה איזה שהם החזרים או תמלוגים למחקר והפיתוח?
דוד מנדלוביץ: זאת מדיניות כללית של משרד המדע שאנחנו לא גובים תמלוגים אלא נותנים את התמלוגים למוסדות המחקר עצמם לפיתוח עצמי.
מאיר שטרית: אני מדבר על מרכז המחקר והפיתוח ולא על משרד המדע.
דוד מנדלוביץ: מרכז המחקר והפיתוח מקבל, אבל לא המשרד.
מאיר שטרית: לא שאלתי על המשרד.
מאיר שטרית: מרכז המחקר והפיתוח כן מקבל תמלוגים מהמצאות שיושמו.
דוד מנדלוביץ: כן, מרכז המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: רצוי שלא יהיה משרד המדע שיקבל.
דניאל הרשקוביץ: זאת בדיוק המדיניות שלנו.
מאיר שטרית: אם זה יהיה משרד המדע, האוצר יקצץ את זה מהתקציב.
מאיר שטרית: לכן עדיף שיהיה מרכז המחקר והפיתוח ולא משרד המדע.
שר-שלום ג'רבי: זאת שאלה טובה וקיבלת תשובה טובה וזה נכון.
שר-שלום ג'רבי: נמצאים אתנו מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח שאני מתאר לעצמי שגם תיתן להם לדבר.
שר-שלום ג'רבי: ההישגים שלהם הם גם בתחומים החברתיים והכלכליים.
שר-שלום ג'רבי: אני שוב מודה לך גם על כל שיתוף הפעולה שיש בינינו, על הכימיה שיש בינינו, ואני באמת מקווה ומצפה שהתקציב יגדל ואני מקווה שמאוד שתעזור לנו בזה.
שר-שלום ג'רבי: תודה.
מאיר שטרית: הייתי רוצה לתת הזדמנות לכל מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח ושכל אחד יציג את עצמו ואת המרכז שלו ויספר מה ההישגים של המרכז שלו עד היום.
מאיר שטרית: אם היו הישגים מיוחדים, להבליט את האורות.
מאיר שטרית: אם יש צללים או בעיות, אני גם אשמח לשמוע עליהם.
דניאל הרשקוביץ: אני מציע שתיתן את רשות הדיבור למדען הראשי.
דוד מנדלוביץ: אני אהיה קצר.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לתבל את הדברים שאמר המנכ"ל ולהביא קצת דוגמאות וקצת נתונים.
דוד מנדלוביץ: קודם כל, לגבי שלושת העקרונות הבסיסיים שמנחים את כל מרכזי המחקר והפיתוח, ובאמת הם עוברים כחוט השני בכל מרכז ומרכז.
דוד מנדלוביץ: הפעילות נעשית באזור עצמו, היא נעשית על ידי אנשי האזור, תושבים שגרים באזור, והיא נעשית ברוב המקרים גם בנושאי מחקר שקשורים לאזור, כך שאנחנו למעשה משיגים שלוש מטרות בבת אחת.
דוד מנדלוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה רואה בכל המפעל הזה של מחקר ופיתוח אזורי כהמשך ישיר למה שאנחנו רואים בתחילת ימי המדינה, כחלוציות וכחזון ההתיישבות של המדינה.
דוד מנדלוביץ: אנחנו מבינים שלא מספיק ליישב מקומות ספר אלא צריך גם לדאוג לרמה הולמת של מדע וטכנולוגיה באותם אזורים, וזה מה שאנחנו מנסים לעשות.
דוד מנדלוביץ: אני אנסה לתת כמה דוגמאות שיראו כיצד בתקציבים הזעומים שהוזכרו כאן הושגו באמת הישגים יוצאים מן הכלל.
דוד מנדלוביץ: הוזכרו התקציבים ואני חושב שיש שתי דרכים לעזרה מיידית למרכזי המחקר והפיתוח, והם באמת זקוקים לעזרה מיידית כי רובם הם על סף קריסה מבחינה כלכלית.
מאיר שטרית: רוב מרכזי המחקר והפיתוח על סף קריסה?
דוד מנדלוביץ: רוב מרכזי המחקר והפיתוח נמצאים במצב קשה.
דוד מנדלוביץ: אני בטוח שכאשר נעשה את הסבב, הדוברים יפתחו בקריאת עזרה נואשת ואני באמת רוצה לומר שזה מעומק הלב ולא למטרות משא ומתן.
דוד מנדלוביץ: זאת פשוט קריאת עזרה מעומק הלב.
דוד מנדלוביץ: צריך להוסיף את התקציב והתוספת הטובה ביותר שאנחנו יכולים לתת להם – ואת זה אני אומר אחרי שהתייעצתי עם כל מרכזי המחקר והפיתוח וגם עם ועדת הקבע – זה לדאוג למרכזי המחקר והפיתוח לחזון ולהמשך הדרך כדי שהם יוכלו להביא אנשים טובים לאורך זמן.
דוד מנדלוביץ: מדובר ביצירת תקנים לחוקרים עבור מרכזי המחקר והפיתוח למספר שנים קדימה.
דוד מנדלוביץ: מרכז מחקר ופיתוח שיודע מה יקרה השנה אבל לא יודע מה יקרה בשנה הבאה, מתקשה להביא חוקר ברמה גבוהה שיבוא וישב באזור ים המלח למשל.
מאיר שטרית: כולם עובדים על חוזה.
דוד מנדלוביץ: הם עובדים על חוזה, אבל מרכז המחקר והפיתוח לא יכול להתחייב שלוש שנים קדימה כי הוא לא יודע מה יהיה.
יולי תמיר: החוזה הוא רב-שנתי?
יולי תמיר: החוזה הוא לשלוש שנים?
יולי תמיר: מה המצב כרגע?
דוד מנדלוביץ: המצב כרגע הוא שכל מרכז מחקר ופיתוח מסתדר איך שהוא יכול.
דוד מנדלוביץ: הוא נותן חוזה, החוזה לפי מה שהוא יכול לחתום.
שר-שלום ג'רבי: יש חוזים רק של שנה.
שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, יש חוזים במרכזי מחקר ופיתוח, מביאים את החוקר מתל-אביב לים המלח והוא חוקר שנה, צריכים לשכנע אותו לבוא ומבטיחים שהוא בטוח יגיע, אבל לא בטוח שיהיה לו המשך תעסוקה או שיהיה כסף או תקציב להמשך תעסוקה של החוקר הזה.
שר-שלום ג'רבי: זאת בעיה קשה מאוד להביא את האנשים והרבה פעמים, לא נעים לומר, מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח מבטיחים הבטחות אבל הם לא בטוחים שיש להן כיסוי וזה בגלל הבעיה התקציבית.
דוד מנדלוביץ: מרכזי המחקר מביעים בפנינו את הסוגיה הזאת ואני לגמרי מזדהה אתה.
דוד מנדלוביץ: עומדת בפניהם שאלת הביצה והתרנגולת.
דוד מנדלוביץ: כל עוד לא נביא חוקרים איכותיים, אנחנו נתקשה לזכות במחקרים איכותיים, אבל אנחנו לא יכולים להביא חוקרים איכותיים כי אין לנו את היכולת להתחייב.
דוד מנדלוביץ: אני חושב שאם משרד המדע יוכל להקצות לכל מרכז מחקר ופיתוח בין תקן אחד לשני תקנים, ואלה תקנים זולים, כי זה לא תקן ש לפרופסור באוניברסיטה אלא הוא עולה שליש מאשר באוניברסיטה.
דוד מנדלוביץ: סימה עשתה עבודה טובה על זה ודיברנו גם בוועדת הקליטה לנסות לשלב את הנושא עם קליטת תושבים חוזרים.
דוד מנדלוביץ: זה יכול להיות דבר נפלא מבחינת מרכזי המחקר והפיתוח.
דוד מנדלוביץ: התקציב השנתי שנדרש כאן הוא בין שניים לשלושה מיליון שקלים.
מאיר שטרית: הקציבו מאות מיליוני שקלים למדענים חוזרים.
דוד מנדלוביץ: לצערי עדיין מרכזי המחקר והפיתוח לא ראו מהדבר הזה אפילו נייר.
מאיר שטרית: הכל דיבורים.
שר-שלום ג'רבי: גם משרד הקליטה לא קיבל.
מאיר שטרית: לא יאומן.
שר-שלום ג'רבי: אתמול ישבתי עם מנכ"ל משרד הקליטה וגם הוא לא קיבל.
שר-שלום ג'רבי: לא רק זה אלא גם התוכנית של קמע עומדת להיסגר והם במשבר קשה מאוד.
מאיר שטרית: לקראת סוף נובמבר נקיים ישיבה בנושא.
דניאל הרשקוביץ: הייתה ישיבה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מאיר שטרית: בתקופת הפגרה ועדת המדע קיימה ישיבה ואז הודעתי שלקראת סוף נובמבר נקיים ישיבה כדי לוודא ששנת 2009 סגורה.
מאיר שטרית: בשנת 2010 הרי המצב עוד לא סגור וחשוב לסגור את 2010.
יולי תמיר: גם 2009 לא סגור.
מאיר שטרית: ב-2010 יהיה יותר חמור.
שר-שלום ג'רבי: אדוני היושב-ראש, ישבתי אתמול עם מנכ"ל משרד הקליטה, דימה, והוא אמר לי – אתמול בחרנו את המדען הראשי של משרד הקליטה ודיברנו על תוכנית קמע – שיש בעיה קשה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: המדען הראשי שבחרנו בא מפרוייקט קמע בבר-אילן ויש בעיה עם התוכנית הזאת.
שר-שלום ג'רבי: אני אומר את הדברים כדי שנבין גם על מה אנחנו מדברים.
מאיר שטרית: הוא פינה את התקן שלו בבר-אילן.
שר-שלום ג'רבי: חצי תקן.
דוד מנדלוביץ: תקציב של שניים עד שלושה מיליון שקלים יכול לתת אפשרות לפיתוח איכותי מאוד מבחינת כוח אדם.
דוד מנדלוביץ: אם הוועדה תוכל לסייע לנו בזה, נשמח.
יולי תמיר: קצת לא ברור מה שאתה אומר.
יולי תמיר: בסך הכל התקציב עכשיו הוא 2,7 מיליון שקלים.
יולי תמיר: אתה אומר שאם התקציב הזה יובטח למשרד כתקציב סגור תלת-שנתי, זה הכסף עליו אתה מדבר או שאתה מדבר על תוספת?
דוד מנדלוביץ: לא, על הסכום הזה אני רוצה להוסיף כי הכסף הזה מיועד לתקורה הקבועה.
יולי תמיר: אתה מדבר על תוספת.
דוד מנדלוביץ: אני מדבר על תוספת, על תקציב תלת-שנתי כדי שנוכל לתת למרכזי המחקר והפיתוח את היכולת להתחייב בחוזים תלת-שנתיים ארוכי טווח.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לדבר על דוגמה אחרת שלדעתי היא על סף חלם בנושא מרכזי המחקר והפיתוח האזוריים.
דוד מנדלוביץ: פרופסור יולי תמיר שאלה את השאלה הנכונה שהיא מי אמון על האיכות המדעית של מה שהם עושים.
דוד מנדלוביץ: הם לא עושים מחקר נחות אלא אם עושים מחקר ברמה שלדעתי עומד בכל קריטריון אקדמי אוניברסיטאי מקובל.
דוד מנדלוביץ: על כך אמונה ועדת הקבע שלמעשה בוחרת את המחקרים מבין הבקשות ומשרד המדע תורם את חלקו במיון והערכה של המחקרים.
דוד מנדלוביץ: לצערי חלק מהגופים המממנים במדינת ישראל לא מוכנים לקבל הצעות ממרכזי המחקר והפיתוח האזוריים.
מאיר שטרית: זה נתון לשיקולם אם לקבל?
דוד מנדלוביץ: האקדמיה הישראלית למדעים לא מקבלת.
מאיר שטרית: מה לא מקבלת?
מאיר שטרית: בעיקרון הם לא מקבלים?
דוד מנדלוביץ: הם לא מקבלים בקשות.
מאיר שטרית: הם מקבלים רק מהאוניברסיטאות.
דוד מנדלוביץ: רק ממוסדות אקדמיים.
שר-שלום ג'רבי: המוזר הוא שנציגים במשרד המדע יושבים בקרנות הקיימות והקרנות הללו לא נותנות אפשרות למרכזי המחקר והפיתוח להגיש מחקרים ולקבל כספים משם.
שר-שלום ג'רבי: עכשיו אנחנו יושבים עם כל מנהל קרן וקרן ובודקים.
שר-שלום ג'רבי: סימה אחראית על מרכזי המחקר והפיתוח וגם על נושא הקרנות וביקשתי לבדוק מי הנציגים של משרד המדע בכל קרן וקרן, כדי פשוט לעשות מהפכה כך שמרכזי המחקר והפיתוח יוכלו להגיש מחקרים בדיוק כל אוניברסיטה.
שר-שלום ג'רבי: יותר מזה, אני רוצה אפילו לבקש מהקרנות סכום מסוים שיהיה לטובת מרכזי המחקר והפיתוח, כמו שאנחנו עושים את המחקרים שאפשר להגיש רק על ידי מרכזי המחקר והפיתוח, כי הרי לא יעלה על הדעת שמרכז המחקר והפיתוח יעמוד מול אוניברסיטה כי הרי הוא לא יכול להתמודד מולה.
מאיר שטרית: זה יותר בעייתי שיקציבו סכום מסוים כי יאמרו לך שהם אמורים לממן מחקר על בסיס תחרותי בלבד אבל אין שום סיבה שלא ייתנו הזדמנות.
יולי תמיר: יש כאן שאלה של מקור הכסף ולכן זאת שאלה חוקית.
יולי תמיר: הכסף שמגיע מתקציב ההשכלה הגבוהה, יש לו יעדים בחוק.
יולי תמיר: זה שינוי חקיקה ולא לדבר עם ראשי הקרנות ולא לדבר עם ראשי ה-ות"ת וראשי המועצה להשכלה גבוהה.
יולי תמיר: יש כאן שאלה עקרונית.
יולי תמיר: החוק אומר שהתקציב שבא להשכלה הגבוהה הולך על פי חוק, וטוב שזה כך.
מאיר שטרית: לא כל הקרנות הן כאלה.
מאיר שטרית: יש קרנות שהכסף שלהן מגיע ממקורות אחרים.
שר-שלום ג'רבי: יש כספים ממדינות, מקרנות בינלאומיות.
יולי תמיר: הקרנות הבינלאומיות חותמות את ההסכם שלהן בחלק גדול מהמקרים עם הקרנות הישראליות שיש להן את המגבלות האלה.
יולי תמיר: בעיקרון ההגבלה הזאת לא הייתה דבר רע כי אתה לא רוצה שכל מיני גופים שרלטנים פתאום יתחילו לבוא ולומר שגם הם רוצים.
יולי תמיר: המחקר והפיתוח, כיוון שהוא דבר מוכר, צריך להכניס אותו לחוק.
יולי תמיר: צריך לעשות כאן שינוי מסודר.
יולי תמיר: אי אפשר סתם לבוא לראשי הקרנות ולומר להם שיכניסו את המחקר והפיתוח.
יולי תמיר: זה לא הולך כך.
יולי תמיר: צריך לבדוק את זה.
יולי תמיר: אני לא עד כדי כך מתמצאת בפרטים, אבל צריך לבדוק את זה.
שר-שלום ג'רבי: קיבלנו את הערתך החכמה.
אריה מורן: תהיה להם בעיה נוספת הרבה יותר קשה שהיא מובנית גם במשרד המדע.
אריה מורן: אחת הבעיות של כל מרכזי המחקר והפיתוח האזוריים היא שהדרך שבה הם מתוקצבים, התקציב לא בא מראש אלא הוא בא בדיעבד.
אריה מורן: התוצאה היא שמרכזי המחקר והפיתוח צריכים לממן את המחקר עד שהם מקבלים את הכסף.
מאיר שטרית: בקרנות הלאומיות הכסף בא בדיעבד?
אריה מורן: בקרנות הלאומיות, ה-ISF נותן הודעה לאוניברסיטה והאוניברסיטה מקצה קרדיט לחוקר ובדיעבד הקרן משלמת את הכסף.
מאיר שטרית: אבל הקרנות המשותפות לא עובדות כך.
אריה מורן: כולן עובדות כך.
מאיר שטרית: הקרנות הבינלאומיות, למשל ישראל-גרמניה.
שר-שלום ג'רבי: הן נותנות מקדמה.
אריה מורן: אולי הן נותנות מקדמה.
אריה מורן: אני דיברתי עם כל מרכזי המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: ה-ג'יפ למשל נותן מקדמה למחקר.
שר-שלום ג'רבי: אתה צודק במה שאתה אומר שאתם סופגים סכום מכובד מאוד עד שמקבלים את הכסף בחזרה, אבל אני חושב שהחכמה כאן היא לבוא במגע ולדבר.
שר-שלום ג'רבי: אני חושב שלא ראי זה כראי זה.
שר-שלום ג'רבי: לא ראי מרכז מחקר ופיתוח כמו אוניברסיטה.
שר-שלום ג'רבי: מרכז מחקר ופיתוח שאין לו ממה לחיות, אפשר לנסות להגיע בהידברות כך שמרכז המחקר והפיתוח יוכל לקבל.
שר-שלום ג'רבי: גם אנחנו נבוא בדברים עם האוצר, אם תהיה לנו הבטחה מקרן בינלאומית כזאת ואחרת שמקבלים כסף.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו יכולים לבוא לאוצר ולבקש את הסכום הזה עבור מרכז המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: גם אוריקה עובד כך?
אריה מורן: אוריקה זה משהו אחר.
אלכס גורדון: אוריקה זה משהו אחר.
אלכס גורדון: זה מחקר ופיתוח תעשייתי והוא עובד לפי מודל אחר.
מאיר שטרית: מותר גם להם להגיש למחקר ופיתוח.
אלכס גורדון: אין שום בעיה.
אריה מורן: הבעיה היא שמשרד המדע עובד כך.
אריה מורן: מרכזי המחקר והפיתוח מתלוננים על כך שמשרד המדע משלם בדיעבד.
אריה מורן: התוצאה היא שהם צריכים למצוא מאיזשהו מקור כסף לממן את פעילותם.
אריה מורן: התוצאה יכולה להיות אבסורדית, שבדצמבר הם מקבלים את הכסף והם צריכים תוך חודש להוציא את כולו ולעשות זאת עד תחילת השנה כי אחרת הכסף ילך לאיבוד.
אריה מורן: זה דבר שהוא בידי משרד המדע.
אריה מורן: משרד המדע יכול לנסות לשנות את הכללים האלה וזה יקל מאוד מאוד.
אריה מורן: את זה שמעתי מכל מנהלי המרכזים.
מאיר שטרית: אתה מדבר על התקציב השוטף.
אריה מורן: התקציב השוטף של מרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: תכף נשמע את מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לתת כמה דוגמאות להצלחות כי אני חושב שזה ייתן את המבט הטוב ביותר על איכות אותם המרכזים.
דוד מנדלוביץ: הוזכר פרוייקט המחקר של גוש קטיף בעניין ירקות ללא תולעים.
דוד מנדלוביץ: מזה יצאה פעילות שכולנו מתברכים בה היום.
דוד מנדלוביץ: אני חושב שהם היו חלוצים עולמיים בעניין הזה ויצאה מזה גם תועלת.
מאיר שטרית: מה היקף התמלוגים שהם משלמים למרכז המחקר והפיתוח?
דוד מנדלוביץ: אני לא יודע.
שר-שלום ג'רבי: סימה, את יודעת?
דוד מנדלוביץ: זה נושא שיכול להיבדק.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לציין דוגמה נוספת דווקא מבחינת האיכות המדעית שהיא יוצאת מן הכלל.
דוד מנדלוביץ: יש קבוצה שנמצאת במחקר ופיתוח קצרין ברמת הגולן, קבוצה של עולים ממדינות חבר העמים שמתמחה בתצפיות אסטרונומיות.
דוד מנדלוביץ: הקבוצה פיתחה יכולת יחידה במינה בעולם.
דוד מנדלוביץ: גם משרד הביטחון, נאט"ו וגופים נוספים משתמשים בהם כיועצים כדי לבצע מדידות ותחזיות אסטרונומיות.
דוד מנדלוביץ: אני חושב שהקבוצה הזאת בפני עצמה מהווה מוקד ידע עולמי ונותנת איכות גבוהה לאותו מרכז מחקר ופיתוח ברמת הגולן.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לציין מחקר שנעשה חלקו במימון בינלאומי בנושא תעלת הימים על ידי מרכז המחקר והפיתוח האזורי בים המלח והערבה.
דוד מנדלוביץ: זה מחקר שאולי הקדים את הדיון הציבורי שקיים בנושא תעלת הימים, אבל הוא משמש את מקבלי ההחלטות היום.
דוד מנדלוביץ: הדוגמה שהיא אולי עם האפקט התעשייתי הרב ביותר היא דוגמה שנעשתה על ידי מחקר ופיתוח שנמצא בשפרעם על ידי אגודת הגליל.
דוד מנדלוביץ: שם חקרו נושאים שקשורים להקשיית שמן זית במרגרינה, נושא שנוסה על ידי הרבה אנשים בעולם ללא הצלחה, אבל הם הצליחו.
דוד מנדלוביץ: ההצלחה הזאת יצרה חברה ששמה אנזימוטק, חברה שהפכה להיות למרכז תעסוקה של 70 אנשים.
דוד מנדלוביץ: מהתמלוגים הם בנו מרכז מחקר ופיתוח מצויד כהלכה.
דוד מנדלוביץ: אנחנו ביקרנו במקום לפני שבועיים.
דניאל הרשקוביץ: אגודת הגליל היא הבעלים של החברה שהוקמה ולכן הם השתמשו ברווחים והם בנו מרכז מחקר ופיתוח.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה לציין שזה דבר שאפילו באוניברסיטאות מוצאים באופן מאוד נדיר מקרה כזה.
דוד מנדלוביץ: זה מרכז שבנה את עצמו בזכות הדבר הזה.
דוד מנדלוביץ: אנחנו ביקרנו שם ובאמת זה היה מאוד מרגש.
דוד מנדלוביץ: הם ייסדו את הבניין ויצאו לדרך חדשה בזכות מה שהיה.
מאיר שטרית: הם הזמינו אותי לביקור ואני מתכוון לבקר שם.
דוד מנדלוביץ: צריך גם לזכור שהם מעסיקים עשרות עובדים באזור שהוא לא תמיד אזור שיש בו תעסוקת יתר, כך שיש לזה יתרון גדול.
דוד מנדלוביץ: אני אסיים כאן את דבריי.
בנימין בנטל: רקע היסטורי קצר.
בנימין בנטל: הרעיון הועלה על ידי פרופסור נאמן זיכרונו לברכה כאשר הוא היה שר המדע.
בנימין בנטל: לפי מיטב ידיעתי מרכז המחקר והפיתוח הראשון הוקם בקצרין ב-1983.
בנימין בנטל: במהלך השנים הייתה בדיקה של, נקרא לזה, האידיאולוגיה.
בנימין בנטל: קודם כל היה מעשה ורק אחר כך הייתה ההלכה.
בנימין בנטל: הוקמו מספר ועדות שבדקו את רעיון המחקר והפיתוח האזורי ואת הצדקתו.
בנימין בנטל: הוועדה הראשונה, לפי מיטב ידיעתי, הייתה ועדת בירג בתחילת שנות ה-90.
בנימין בנטל: יהודית בירג אחר כך עמדה שוב בראש ועדה שאני כבר הייתי שותף לה, ועדה שבדקה את המחקר והפיתוח בגולן באופן ספציפי, ב-1995.
בנימין בנטל: לאחר מכן הוקמה ועדה נוספת שאני עמדתי בראשה והיו בה בין השאר חברים פרופסור גרוסמן ופרופסור ספריאל.
בנימין בנטל: כל הוועדות האלה שאלו את עצמן את אותה שאלה והיא האם יש הצדקה לעניין הזה של מחקר ופיתוח אזורי בטריטוריה הקטנה שעומדת לרשותנו במדינת ישראל.
בנימין בנטל: התוצאה החד-משמעית של כל הוועדות האלה הייתה כן וזה בגלל המגוון העצום גם הטריטוריאלי, גם השינויים הגיאוגרפיים, אבל – וזה נושא מאוד חשוב שאני רוצה להדגיש והוא לא הודגש מספיק – בגלל נושא הייחוד הדמוגרפי.
בנימין בנטל: כלומר, ההבנה שלנו של מה זה פריפריה, היא בפירוש איננה הבנה גיאוגרפית בלבד.
בנימין בנטל: אני חושב שהנושא הבדואי מהווה דוגמה מצוינת.
בנימין בנטל: המרכז יושב בחורה, במרחק קצר מאוד מאוניברסיטת בן-גוריון ובכל זאת הוא כמובן מרכז – אמור להיות, אם הוא יקום – מחקר ופיתוח אזורי לפי כל הקריטריונים וזה בגלל הייחוד הדמוגרפי של האוכלוסייה בה הוא אמור לטפל.
בנימין בנטל: מעבר לכך אנחנו כמובן משופעים למזלנו בכוחות טובים מאוד בתחום המדעי.
בנימין בנטל: לא כולם מוצאים את מקומם באוניברסיטאות וכל הוועדות חשבו שיש לנצל את עודף ההיצע הזה ולקשור את המדענים האלה לאזורים הפריפריאליים כדי להביא את המדע לפריפריה ולקדם את הפריפריה בעזרתם.
בנימין בנטל: הוזכרו כבר מרכזי המחקר והפיתוח שאמורים להיות בעלי זיקה הדוקה לאזורים.
בנימין בנטל: אני לא בדיוק מסכים עם הרעיון שהאזורים לא צריכים להביע באיזושהי דרך את העניין שיש להם במרכזים האלה, ואני חושב שזה מאוד חשוב שהקשר הזה יהיה הדוק.
בנימין בנטל: אם המודל יהיה מודל של להכריח אותם לשלם או לא, אפשר למצוא דרך אחרת, אבל אני לא הייתי מוותר על זה בשום פנים ואופן כי אני חושב שכך אנחנו מאבדים חלק גדול מהמשמעות של הפעילות של מרכזי מחקר ופיתוח אזורי באזורו.
בנימין בנטל: המפעל הזה מתנהל במשרד המדע תוך הסתמכות על ועדה מקצועית שאני עומד בראשה שנקראת ועדת הקבע למחקר ופיתוח אזורי.
בנימין בנטל: הוזכר כבר ההרכב של המדענים ואנשי הציבור ואומר שאנו עובדים בהתלהבות רבה אבל בהתנדבות מוחלטת מתוך הכרה בחשיבות המפעל הזה והניסיון לתמוך בו.
בנימין בנטל: אנחנו נעזרים עזרה אדירה באנשי משרד המדע - בראשם גברת סימה גיאלצ'ינסקי היושבת לשמאלי.