GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור ניסן: אני אציין שאנחנו בממשל זמין בעצם באיזשהו דיון פנימי כבר די הרבה זמן וגם מדברים עם גופים נוספים האם תקן הנגישות שהוא סטנדרטי והוא קבוע לכלל הציבור, האם הוא באמת נותן את המענה ועונה על הצרכים והבעיות הספציפיות של בעלי מוגבלות בגלישה באתרי האינטרנט הממשלתיים?
ליאור ניסן: אנחנו עדיין בודקים את הנקודה הזאת.
ליאור ניסן: אנחנו גם עושים סקר של הצרכים שלהם ובהתאם לצורך אנחנו נפתח שירותים.
בועז דולב: אני רוצה להגיד שישנם הרבה מאוד משרדים שעדיין לא עומדים בתקני הנגישות.
בועז דולב: בתשתית שמפותחת כרגע על ידינו, gov.
בועז דולב: x יש כבר נגישות והתאמה לרמה 1.5, כמעט 2.
בועז דולב: בעצם זו תהיה התשתית שרוב משרדי הממשלה יעבדו איתה.
בועז דולב: כרגע יש עדיין בעיה גדולה עם נגישות במרבית אתרי משרדי הממשלה.
בועז דולב: אני יכול להגיד שלמיטב ידיעתי המשרד המצטיין בנושא של נגישות הוא משרד החינוך.
בועז דולב: משרד החינוך עושה מאמצים יוצאי דופן כדי לעמוד בתקני הנגישות.
מאיר שטרית: רק תציגי את עצמך לפרוטוקול.
אסתר סקורניק: אסתר סקורניק מהנהלת איגוד האינטרנט הישראלי.
אסתר סקורניק: אני שמחה שהעליתם את הנושא של נגישות כי זה היה אחד הנושאים שבאתי לשמוע מה נעשה בכיוון הזה.
אסתר סקורניק: אני מקווה שיפעילו בנושא הזה את התקנות ויחייבו את משרדי הממשלה לעמוד בתקן כיוון שהחוק נכנס.
אסתר סקורניק: בנוסף לבעיה של הנגישות יש בעיה בכלל איך להגיע לגיל השלישי בעיקר, לא לדור שצמח עכשיו, כל הנושא של אזרחות דיגיטלית שצריך לעשות יותר בנושא של כיוון, של חינוך, של עזרה לאנשים להשתמש באינטרנט.
אסתר סקורניק: כי עסקים תמיד ישתמשו.
אסתר סקורניק: השאלה איך אני מגיעה דווקא לאוכלוסייה היותר מבוגרת שבשבילה זה נושא מאוד חשוב.
אסתר סקורניק: אנחנו עשינו בזמנו הדרכות לגיל שלישי.
אסתר סקורניק: היום יש לנו ערכה גם באתר של איגוד האינטרנט, ערכה מובנית לגיל השלישי שאנחנו מספקים אותה בחינם אחרי מחקרים שעשינו איך לבנות את הערכה בצורה האופטימאלית.
אסתר סקורניק: כדאי להביא את זה לידיעת הציבור כדי שאנשים ישתמשו בזה ולהעביר את ההדרכות בנושא הזה כי זה נושא מאוד חשוב.
אסתר סקורניק: הנושא של אזרחות דיגיטילית מביא אותי גם לצד השני של הבעיה שזה איך להיזהר מתכנים פוגעניים, איך להיזהר מוירוסים, כל הדברים האלה, שזה גם חלק מהחינוך שאנחנו צריכים לבדוק איך אנחנו עושים את הדברים האלה ואיך אנחנו מעבירים את המסרים האלה לכלל הציבור ואני מדברת לא על ציבור העסקים כי הם פחות או יותר יהיו בסדר עם זה אלא דווקא לציבור האזרחים.
אסתר סקורניק: צריך לתת על זה את הדעת אם אנחנו רוצים להקפיץ את השימוש בממשל זמין לאזרחים.
בועז דולב: בהקשר הזה הייתי בשבוע שעבר בפגישה עם עדן ברטל מנכ"ל התקשורת החדש.
בועז דולב: הוא הודיע שמשרד התקשורת עומד להקים גוף שיטפל בנושא של סכנות באינטרנט.
בועז דולב: אנחנו אמרנו לו שקיימים היום הרבה מאוד גופים במדינה כולל איגוד האינטרנט הישראלי ואגודת אשנב אבל הוא התעקש על הנושא של הקמת גוף.
בועז דולב: אני חושב שאולי כדאי לזמן אותו ולשאול אותו איזה גוף בדיוק הוא מנסה להקים.
אסתר סקורניק: בהחלט צריך לשתף את המשאבים ולא להתחיל להקים כל פעם משהו חדש.
אסתר סקורניק: אנחנו עשינו פעילות בנושא הזה יחד עם אשנב.
מאיר שטרית: רבותיי, עוד מישהו רוצה להתייחס?
מאיר שטרית: אוקיי, אני קודם כל רוצה להודות לאנשי משרד האוצר, לסגן החשב הכללי ולאנשי ההנהלה של ממשל זמין על הצגת הנושא.
מאיר שטרית: אין שום ספק שעברנו כבר דרך די משמעותית מאז שהתחיל הנושא של ממשל זמין וכמו שהדברים באים לידי ביטוי בנתונים שהוצגו לפנינו סך הכול נראה לי שהנושא הוא הצלחה.
מאיר שטרית: לא שחסר בעיות.
מאיר שטרית: חלק מהן אני ציינתי.
מאיר שטרית: ברור שכל הזמן יש מקום לשיפורים.
מאיר שטרית: בין היתר צריך לגרום לכך שבאמת ממשל זמין באמת יעבוד בכל משרדי הממשלה, גם באותם אלה שקצת גוררים רגליים.
מאיר שטרית: הדבר הזה יכול להיעשות במסגרת חקיקה וכמו שאמרתי אני מתכוון ליזום חוק שייתן שיניים לממשל זמין לפעול.
מאיר שטרית: זה יכול להבטיח פעילות הרבה יותר מהירה ותוצאות הרבה יותר מהירות כדי להשיג את זה.
מאיר שטרית: אין לי ספק שבסוף הדרך הממשל הזמין משרת את האזרח.
מאיר שטרית: אזרחי מדינת ישראל יכולים רק ליהנות מהתוצאות של עבודה טובה בממשל זמין.
מאיר שטרית: אני יודע שבתהליך הקמה תמיד יש בעיות ויהיו בעיות גם בעתיד.
מאיר שטרית: מי שחושב שאפשר לעשות משהו מושלם שלא תהיה שום תקלה בדרך ושום הוצאה מיותרת ושום טעות טועה טעות מרה.
מאיר שטרית: רק אחד שלא עושה כלום ומסתכל מרחוק חושב שאפשר לעשות הכול בלי טעיות.
מאיר שטרית: תמיד יש טעויות ויהיו טעויות גם בעתיד.
מאיר שטרית: אני אומר את זה על רקע דוח מבקר המדינה שפורסם על העניין של ממשל זמין.
מאיר שטרית: אני קראתי גם את עיקרי הדוח.
מאיר שטרית: למשל אחת ההערות של דוח מבקר המדינה היא ש-61% מעובדי ממשל זמין הם לא עובדי ממשלה.
מאיר שטרית: אז אני שואל מי בכלל אמר שהם צריכים להיות עובדי ממשלה?
טל הרמתי: 61% היום.
טל הרמתי: הוא רצה להגיד 99%.
מאיר שטרית: אז אני שואל, מי בכלל אמר שהם צריכים להיות עובדי ממשלה?
מאיר שטרית: למה זה נכון שהם בכלל יהיו עובדי ממשלה?
מאיר שטרית: אני בכלל לא בטוח שהם יהיו עובדי ממשלה.
מאיר שטרית: אולי עדיף שהם לא יהיו עובדי ממשלה.
מאיר שטרית: עדיף שהם יהיו עובדים של חברות פרטיות כך שאפשר להחליף אותם כל רגע נתון אם הם לא עומדים בקצב, או לא משתכללים או לא עושים את העבודה שלהם.
מאיר שטרית: ולא מסמר בלי ראש שאתה לא יכול להזיז אותו אף פעם.
מאיר שטרית: אני חושב שבעניין הזה המבקר טועה בגדול.
מאיר שטרית: בעניין הזה המבקר פשוט לא מכיר את העסק.
מאיר שטרית: לכן ההערה, לא עובדי מדינה, מאה אחוז, הם לא צריכים להיות עובדי מדינה.
מאיר שטרית: אתם לא צריכים להתחבא ולחפש פתרונות, תגידו על השולחן, אין שום כוונה שעובדי המחשוב יהיו עובדי מדינה באופן טבעי מכיוון שמחשוב זה דבר דינמי, מתפתח, רץ עם הזמן, וגם החברות בקושי עומדות בו.
מאיר שטרית: יש המון חברות מחשבים שגם הן לא עומדות בסטנדרטים.
מאיר שטרית: אתה חייב שתהיה גמישות תעסוקה אחרת אתה מהר מאוד תדרדר לרמות בלתי מתקבלות על הדעת.
מאיר שטרית: לכן אין לכם מה להתנצל בעניין הזה.
מאיר שטרית: חשוב שהרבה עובדים במערכת יהיו עובדים מקצועיים.
מאיר שטרית: הכנסת עצמה מחזיקה פה את אתר האינטרנט שלה ואת כל מערכת המחשוב, הרוב נעשה על ידי חברה זרה.
מאיר שטרית: עשינו אז מכרז בזמנו.
מאיר שטרית: חברה EDS זכתה במכרז.
מאיר שטרית: היא מחזיקה מאז את מערכת המחשוב של הכנסת.
מאיר שטרית: אני הייתי יכול לתאר בפניכם בצורה מאוד צבעונית איך היתה מערכת המחשוב כשלא היתה חברה חיצונית ואיך זה עבד בעלויות פי כמה יותר גדולות.
מאיר שטרית: כמובן ברמה הרבה יותר נמוכה.
מאיר שטרית: יחד עם זאת אין שום ספק שצריך לשים עין מאוד קרובה על קצב העבודה, על ניצול יעיל של התקציב, בצורה הטובה ביותר לאזרח לעשות מכל שקל את המקסימום.
מאיר שטרית: יש בארץ אנשים מוכשרים בתחום המחשוב שיכולים להביא לידי ביטוי את היכולות שלהם ולתרום לממשלה וצריך לדעתי לשתף אותם ולתת להם הזדמנות להוכיח את היכולות שלהם כי יש באמת פתרונות.
מאיר שטרית: אני רואה לפעמים בתדהמה את הפיתוחים הישראליים שעובדים בעולם.
מאיר שטרית: זה מה שמרגיז אותי.
מאיר שטרית: מכיוון שאני אומר למה רק בשדות זרים?
מאיר שטרית: למה שלא יהיה גם אצלנו?
מאיר שטרית: אתם צריכים לעקוב ולהתפתח ולראות מה אפשר לעשות.
מאיר שטרית: אני יודע שבנגישות תמיד תהיה בעיה.
מאיר שטרית: אני אומר את זה לאיגוד האינטרנט.
מאיר שטרית: נדמה לי שהמהפכה הבאה שצריך לעשות באינטרנט שאם הייתי יודע איך לעשות אותה אז אולי הייתי ביל גייטס, אבל אני לא יודע לעשות אותה.
מאיר שטרית: אולי אתם יודעים.
מאיר שטרית: המהפכה הבאה באינטרנט שצריך לעשות זה עד היום פתרו תמיד את כל הבעיות של הפלט.
מאיר שטרית: לא פתרו במחשבים את הבעיות של הקלט.
מאיר שטרית: המהפכה הבאה של האינטרנט אם היא תהיה זה כאשר מחשב יבין את הדיבור.
מאיר שטרית: שלא צריך מקלדת.
מאיר שטרית: שאתה יכול להגיד למחשב, תדפיס לי איזשהו מכתב, צלצל לענת, תגיד לה שבשעה זו וזו תהיה ישיבה.
קריאה: כבר יש באנגלית.
מאיר שטרית: אני מכיר מה יש באנגלית.
מאיר שטרית: זה כל מיני תוכנות שאתה יכול לדבר אליהן, אתה יכול להכתיב כמו Via Voice וכן הלאה.
מאיר שטרית: אתה יכול להכתיב לו מכתב.
מאיר שטרית: הוא מדפיס ברמה של 95% שגיאות.
מאיר שטרית: אתה יכול לאמן אותו ללמד אותו אז מה אתה עושה?
מאיר שטרית: לנגישות במחשבים במערכות הפעלה יש כמה פקודות שאתה יכול לתת קוליות.
מאיר שטרית: במחשב שלי במק אתה יכול לקרוא, יכול לקרוא כל טקסט שאתה רוצה.
מאיר שטרית: לא בעברית.
מאיר שטרית: באנגלית.
מאיר שטרית: אתה מציין לו טקסט והוא קורא אותו.
מאיר שטרית: וכמו שאתה בוחר, כמו שבחורה, בחור, ציפור, זכוכית, מה שאתה בוחר.
מאיר שטרית: הוא יכול לקרוא לך את כל הטקסטים בקלות ולא מסובך בכלל לתוכנית הפעלה.
מאיר שטרית: אני מדבר שאתה יכול לקבל ממך, לא שיבין קבוצת פקודות מסוימת, 20 או מאה מילים שאתה אומר לו פתח חלון, סגור חלון.
מאיר שטרית: זה אפשר לעשות היום בכל מק פשוט.
מאיר שטרית: אני מדבר על קליטה כזאת שאתה לא תצטרך מקלדת.
מאיר שטרית: שאתה יכול לדבר אל המחשב כמו בסרטים הבדיוניים.
מאיר שטרית: כשזה יקרה לא תהיה בעיה של נגישות.
אסתר סקורניק: אז תהיה בעיה של נגישות לאלה שלא יכולים לדבר או לא יכולים לשמוע.
מאיר שטרית: נכון אבל עדיין יש להם את האפשרות לכתוב.
מאיר שטרית: אף פעם לא יבטלו את זה.
מאיר שטרית: אבל מי שיכול לדבר וזה רוב האוכלוסייה בעולם ישנה לחלוטין את יכולת השימוש במחשב.
מאיר שטרית: היום זה המגבלות הקשות של המחשבים בכל הארץ.
מאיר שטרית: אתה לא יכול לדבר אליהם.
מאיר שטרית: היום אפילו באייפון החדש בטרי GS הוא עובד בקול.
מאיר שטרית: אני יכול להפעיל אותו, לנגן שיר.
מאיר שטרית: אני יכול להראות לכם.
מאיר שטרית: אפילו בפלאפונים היום במכוניות יש תוכניות קוליות שאתה יכול להגיד לו לחייג למספר מסוים או לשיר מסוים שהקלטת קודם.
מאיר שטרית: זאת אומרת זה לא בלתי נתפס.
מאיר שטרית: באחד הכינוסים של מחשבים בממשלה, אני לא זוכר באיזה משרד הייתי, השתתף ביל גייטס.
מאיר שטרית: שאלתי אותו מתי ישתנה הקלט של המחשבים?
מאיר שטרית: מתי תהיה המהפכה הבאה?
מאיר שטרית: הדור הבא של המחשב שיהיה באמת קלט שידבר חופשי.
מאיר שטרית: לא היתה לו תשובה.
מאיר שטרית: הוא דיבר מסביב.
מאיר שטרית: אני מאמין שזה רק עניין של זמן כיוון שאם מישהו היה אומר לי לפני 30-40 שנה שפעם יהיה טלפון סלולרי שאפשר יהיה לדבר בלי חוטים מאיזשהו מקום הייתי אומר לו אתה הוזה.
מאיר שטרית: איך זה יכול לקרות בכלל?
מאיר שטרית: זה לא הגיוני שיהיה.
מאיר שטרית: ומי שאמר לפני 150 שנה שיהיו מטוסים שיטוסו באוויר אנשים חשבו שהם הוזים.
מאיר שטרית: אבל אתם רואים שהדברים מתפתחים בקצב מדהים.
מאיר שטרית: לפי ההיסטוריה האנושית האדם קיים 5 מיליון שנה.
מאיר שטרית: כל הציביליזציה התפתחה בעשרת אלפים השנים האחרונות.
מאיר שטרית: עד לפני עשרת אלפים שנה האדם היה צייד לקט.
מאיר שטרית: כדי לאכול הוא היה חייב לתפוס את האוכל שלו.
מאיר שטרית: רק לפני עשרת אלפים שנה התחילו את החקלאות.
מאיר שטרית: אז האדם התיישב במקום אחד ועיבד קרקע והתחיל לפתח אותה ומאז התפתחות מדהימה.
מאיר שטרית: קצב ההתפתחות הולך וגדל עם השנים כל הזמן ולכן אני מאמין שזה רק עניין של זמן שזה יקרה.
מאיר שטרית: הלוואי שאלה יהיו ישראליים שימציאו את פריצת הדרך הזאת.
מאיר שטרית: אני יודע שיש עבודות בתחום הזה.
מאיר שטרית: מרכז IBM בחיפה.
מאיר שטרית: היום יש שביתת קלדניות.
מאיר שטרית: אני אז חיפשתי תוכנה שתחליף אותן.
מאיר שטרית: יש תוכנה שאפשר לדבר והמחשב- - -
אסתר סקורניק: דיקטפון.
מאיר שטרית: לא דיקטפון.
מאיר שטרית: משהו שיקלוט את כל הדברים האלה וידפיס אותם.
מאיר שטרית: שלא צריך גם לתמלל אותם לאחר מכן.
מאיר שטרית: טכנית זה קיים היום.
מאיר שטרית: מי שמכיר את הטייפים הקטנים הדיגיטאליים, שאתה יכול להקליט בתוכו, לחבר למחשב והוא מדפיס באנגלית.
אסתר סקורניק: ואז צריך לבדוק את כל השגיאות.
מאיר שטרית: אבל אני אומר זה קיים.
מאיר שטרית: צריך לשפר כל הזמן.
מאיר שטרית: ניסו לפתח תוכנה בעברית שתחליף את כל ההקלטות פה ואת הרשמיות ואת הקצרניות ואת כל הדבר הזה, שיקלטו ויזהו את האנשים ויוכלו לכתוב פרוטוקולים.
מאיר שטרית: זה היה משנה הרבה דברים.
מאיר שטרית: צריך כמובן למצוא לאנשים האלה תעסוקה אחרת.
מאיר שטרית: אני מאמין, בגלל זה אנחנו יושבים בוועדה הזאת.
מאיר שטרית: אנחנו צריכים להאמין ביכולות הטכנולוגיות כי הן קיימות ולחשוב קדימה ולפתח דברים קדימה.
מאיר שטרית: אני מקווה באמת שהישראליים יהיו אלה שיפרצו את הדרך הזאת כי זה שם אותנו על המפה בעולם.
אסתר סקורניק: רק שאלה.
אסתר סקורניק: דיברו קודם על הסטנדרטיזציה של האפליקציות, של הפיתוחים, איפה זה עומד?
אסתר סקורניק: האם היום מה שמפתחים בחדש יהיה בעתיד?
בועז דולב: הנושא של סטנדרטים לפיתוח בכלל, אנחנו עוד פעם נמצאים היום באיזשהו עידן של שינוי.
בועז דולב: אנחנו רואים היום שכאשר אנחנו מסתכלים על הסלולר באמת יש מערכות הפעלה חדשות עם סטנדרטים שונים וייקח עוד פעם זמן עד שהכול יהפוך לאחד.
בועז דולב: היום כל פיתוח תשתיות האינטרנט של הממשלה הוא בהתאמה לתקנים כך שאפשר להשתמש בו בכל הדרכים שאנחנו מכירים.
אסתר סקורניק: אתה מדבר על הפיתוח העתידי, לא על מה שקיים כבר מקודם.
בועז דולב: לגבי העתיד, ייקח לפחות חמש שנים עד שנקרא לזה מערך הסלולר או הפיתוחים בסלולר.
מאיר שטרית: אני נועל את הישיבה ומודה לכולכם.
מאיר שטרית: יום טוב.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא הטמעת שינויים טכנולוגיים להגברת הבטיחות בכלי רכב.
מאיר שטרית: כאשר השר מופז החליף אותי כשר התחבורה ומסרתי לו את התפקיד, אמרתי לו שבתפקיד הזה הוא יכול להציל הרבה יותר חיים מאשר הוא יכול לעשות כשר ביטחון.
מאיר שטרית: זאת אמת לאמיתה, כיוון שעדיין נהרגים כל שנה למעלה מ-300 אנשים ומדובר ב-350 ו-360.
מאיר שטרית: כל שנה נהרגים הרבה מאוד אנשים שרבים מהם אפשר להציל ואני אומר את זה באופן חד משמעי.
מאיר שטרית: לשמחתי בשנים בהן כיהנתי כשר התחבורה התחלתי את הירידה.
מאיר שטרית: למרות שטרם הקמנו את הרשות אז, התחילה ירידה במספר תאונות הדרכים ורואים את זה לאורך הנתונים גם בנתוני המצגת שנראה היום.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לנציג משרד התחבורה.
שי סופר: הרשות הלאומית למלחמה בתאונות הדרכים.
מאיר שטרית: למיטב ידיעתי, הרשות הלאומית למלחמה בתכונות הדרכים היא משרד התחבורה.
שי סופר: אני שמח לראות כאן שותפים רבים שלנו ממשרדי הממשלה, מהאקדמיה, מעמותות ציבוריות ומחברות פרטיות.
שי סופר: אני בהחלט רואה בכם שותפים לדרך.
שי סופר: הבקשה שלי מהוועדה, ואני אומר אותה כבר בראשית דבריי – ובסיפא של דבריי אני גם אגע בזה – היא למעשה לסייע לנו בתקנות וברגולציה של אותן טכנולוגיות.
מאיר שטרית: תגישו תקנות.
שי סופר: בשמחה.
שי סופר: הסיכום הפשוט הוא שהתקדמנו בצורה דרמטית מאוד ב-50 השנים האלו.
שי סופר: סביר להניח שנהג הבל-אייר היה נהרג, נהג המליבו היו לו לא מעט פצעים, חתכים כאלה ואחרים אבל זה רק מראה לכם את השיפור הדרמטי.
שי סופר: לפני שאני אגע במפה עצמה, אני רוצה לתת לכם טעימה קטנה ממה שקורה היום בחזית המדע.
שי סופר: ביוני התקיים כנס שנקרא ESF, ESV-2009, שם הוצג רכב הבטיחות של מרצדס.
שי סופר: לפני כן אני רוצה לתת מעט אינדיקציה לדו-גלגלי שהיום נמצא בצורה משמעותית בכותרות.
שי סופר: בכוונה לקחתי את זה כשקף הראשון, כדי לתת לכם איזושהי תחושה לפרוייקט גמר שהוצג באוניברסיטת דרמבשט בגרמניה על ידי בחור שהיה בארץ ורוצה לעשות כאן פוסט.
שי סופר: המערכת היא מאוד פשוטה.
שי סופר: זאת מערכת שנקראת V TO V, מערכת תקשורת שמאפשרת לנהג האופנוע לקבל אינפורמציה מאוד חשובה לגבי תנאי הדרך, לגבי ערפל, לגבי בורות, מהמורות, מחסומים בכביש, תאונות.
שי סופר: אלה דברים שבהחלט יכולים להיות מצילי חיים.
שי סופר: גם בארץ קיים מיזם שעוסק בנושא של דד-ספוט, של מערכות של שדה ראייה שהוא בעייתי או כפי שזה נקרא שדה מת.
שי סופר: אם יהיה לנו זמן, ניגע גם בזה.
מאיר שטרית: מזיזה את הנהג?
שי סופר: מזיזה את הנהג פנימה, לתוך הרכב.
מאיר שטרית: איך היא יודעת לאיזה כיוון להזיז?
מאיר שטרית: היא יכולה להזיז אותו לכיוון המכה דווקא.
שי סופר: לא.
שי סופר: יש חיישן, החיישן נמצא על הדלת וברגע שרכב נוגע בדלת הצד של המכונית הזאת, נפתחת הכרית הזאת במילי שנייה, במהירות מאוד גבוהה, ונותנת לנהג איזשהו שיפט לתוך הרכב.
שי סופר: זה מופעל רק על ידי חיישן הדלת הזאת, דלת הנהג.
מאיר שטרית: איפה נמצא ה-ESF?
מאיר שטרית: הוא קיים?
שי סופר: זה רכב ניסוי שקיים.
שי סופר: אנחנו מדברים כרגע על טכנולוגיות עתידניות ועוד מעט ניגע במפה שלנו.
מאיר שטרית: אגב, בזמנו, במשא ומתן עם האוצר, סיכמנו שייכנסו אמצעי בטיחות כמו ESP.
שי סופר: אני אדבר על זה.
מאיר שטרית: כלי רכב עם פטור ממסים.
מאיר שטרית: זה קורה או שזה נשאר באוויר?
שי סופר: הוא חובה, החל מ-2010.
מאיר שטרית: הוא פטור ממס?
שי סופר: ברכבים פרטיים.
שי סופר: בהמשך אני רוצה לגעת גם ב-ESF באוטובוסים.
שי סופר: יש עוד דבר שאני מאוד אהבתי וזה הנושא של כרית בלימה חיצונית ברכב.
שי סופר: הכרית נפתחת קצת לפני תאונה – זה נקרא פרה קרש – ולמעשה היא גם בולמת את הרכב וגם מרימה אותו למעלה, דבר שיכול בהחלט לסייע בעת התרחשות תאונה.
שי סופר: אני אראה לכם סרטון קצר כדי שתראו איך כל זה עובד ואחרי כן נעבור למפה שלנו.
שי סופר: אתם רואים את המערכות בעת הפעולה.
שי סופר: יש כאן גם נושא של פנסים חכמים, זיהוי של הולכי רגל, כרית הבלימה עליה דיברתי שהיא מסייעת בעצירה ובהרמה של הרכב כמו שאנחנו יכולים לראות, כרית אוויר אדפטיבית, הגנה על ילדים, דבר שהוא מאוד מאוד משמעותי, כריות אוויר בחגירות וגם פורד יצאה עם זה עכשיו, הגנה על הראשים בתוך הרכב גם על הנהג וגם על הנוסעים.
שי סופר: אלה דברים שהם מאוד משמעותיים.
שי סופר: אלה דברים שבהחלט נותנים אינדיקציה טובה מאוד.
שי סופר: מה אנחנו עושים ברשות על מנת לקדם את הטכנולוגיות.
שי סופר: תקן ישראלי 5905, מערכות ניטור נהיגה.
שי סופר: מי שמכיר את הנושא של קופסא ירוקה, הנושא נדון בוועדת הכלכלה לפני שנתיים.
שי סופר: אנחנו בהחלט מקדמים את הנושא.
שי סופר: אנחנו קודם כל יצאנו לתקינה של מכון התקנים והתקן עומד בפני סיום.
שי סופר: יושבים כאן גם נציגים שעובדים על התקן.
שי סופר: הרעיון הוא בהחלט לעשות סדר בכל הנושא של מערכות ניטור נהיגה ולהתחיל לחייב אותם בציי רכב.
שי סופר: הרעיון הוא לא רק נושא של תאונות דרכים אלא גם חסכון באנרגיה, חסכון בדלק, ניטור נהיגה של נהגים אגרסיביים, זיהוי נהגים אגרסיביים וכיוצא באלו, מימון מחקרי הערכה טכנולוגיים כדוגמת א-3, אכיפה אלקטרונית אוטומטית - יושב כאן נציג המשטרה ונציג החברה הזכיינית של א-3 – כאשר אנחנו מתכוונים לחקור את היעילות של המערכת, נושא של סימולטורים ללימוד נהיגה.
מאיר שטרית: המערכת עוד לא קיימת.
שי סופר: היא עוד מעט יוצאת לדרך.
מאיר שטרית: אני שומע את זה כבר שבע שנים.
שי סופר: יושבים כאן הנציגים.
שי סופר: הפיילוט כבר התחיל.
שי סופר: יש חברה שזכתה, מלם-תים - יושב כאן הסמנכ"ל של החברה - ומבחינתי בהחלט הנושא של א-3 יצא לדרך.
שי סופר: כל הנושא של היורו, שאנחנו עוקבים אחריו בצורה מאוד מאוד אינטנסיבית.
שי סופר: אם אני אכנס רק רגע למסלול הטמעת הטכנולוגית, אנחנו בהתחלה מדברים על זיהוי, לאחר מכן על חקירה, לאחר מכן על מחקר, על התקנת תקנות והטמעה.
שי סופר: למעשה כל רשות בעולם עשתה לעצמה איזושהי מפת דרכים כזאת או אחרת, איזושהי תוכנית אסטרטגית.
שי סופר: אנחנו הקמנו צוות מולטי-דיסציפלינרי לבטיחות בדרכים, הסתכלנו גם על מה נעשה ב-ITS אמריקה, ארגון שעוסק במערכות לתחבורה, ואנחנו למעשה עשינו את המפה שלנו עם יעדי הטמעה לנושאים שונים וחלוקה לנהג דרך כלי רכב.
שי סופר: היושב-ראש דיבר על ESP ולכן אני אתחיל דווקא עם הנושא הזה.
שי סופר: אני רוצה להקרין בפניכם סרט לגבי החשיבות של המערכת, סרט שממחיש כמה המערכת חשובה במכוניות, ואחרי כן אני רוצה גם לגעת באוטובוסים כי זה נושא שלא נגעו בו עד היום ולדעתי הנושא של מערכת גם באוטובוסים הוא מאוד מאוד חשוב.
מאיר שטרית: זאת אומרת, לא יורשה יבוא של מכוניות בלי ESP?
מאיר שטרית: זה פטור ממס?
שי סופר: אני יודע שיש הקלות במס.
שי סופר: אני לא יודע אם זה פטור לגמרי אבל אני יודע שיש הקלות בנושא הזה.
ג'קי רווח: עכשיו יש פטור, אבל הוא עומד להתבטל.
מאיר שטרית: למה הוא עומד להתבטל?
ג'קי רווח: כי זאת חובה.
ג'קי רווח: ברשות המסים לא רוצים לתת את ההטבה.
מאיר שטרית: יש כאן מישהו ממשרד האוצר?
שי סופר: לפני כשנה הייתה תאונה שהייתה התאונה הקשה ביותר בתולדות מדינת ישראל, תאונה עם 24 הרוגים ובזמנו השר מופז הקים צוות בדיקה של הרשות הלאומית.
שי סופר: אחת המסקנות אליה הגענו הייתה שחובה לצייד אוטובוסים במדינת ישראל במערכת ה-ESP.
שי סופר: לאוטובוס יש מאפיינים מאוד מאוד בעייתיים – מרכז כובד גבוה, רכב מאוד ארוך עם מספר נוסעים רב.
שי סופר: אני רוצה שתראו ניסוי שנעשה בחברת מרצדס.
מאיר שטרית: אם רכב פרטי כן, למה ציבורי לא?
שי סופר: כרגע החובה חלה רק על רכב פרטי.
שי סופר: על אוטובוסים אין חובה.
שי סופר: יש חובה ל-ESP באוטובוסים?
יהודה רודד: מה-1 בינואר יש חובה לאוטובוסים.
מאיר שטרית: רכב ציבורי שיבוא מה-1 בינואר 2010.
יהודה רודד: שיירשם.
יהודה רודד: התקנה היום קובעת שרכב שיירשם החל מה-1 בינואר 2010, חייב במערכת בטיחות אלא אם יש איזו מגבלה.
יהודה רודד: בעיקרון כל אוטובוס חייב במערכת בקרת יציבות פרט לאוטובוס עירוני.
יהודה רודד: הסיבה שאוטובוס עירוני לא חייב היא כי גם באירופה הוא לא חייב ומשום שהוא נוסע במהירויות קטנות.
יהודה רודד: גם יחויבו בלוח זמנים קצת שונה משום שהתקינה האירופאית לא מחייבת עדיין אבל היא תחייב ב-2013.
יהודה רודד: זאת מערכת שלא זמינה גם בכסף.
יהודה רודד: זאת מערכת שאי אפשר להרכיב אחרי שהרכב יצא.
מאיר שטרית: מה זה רכב שיירשם?
מאיר שטרית: מה ההבדל בין יירשם או יובא?
יהודה רודד: אני יכול לייבא היום רכב ולא למכור אותו.
יהודה רודד: יירשם, הכוונה שהוא עשה רישוי.
מאיר שטרית: לא מכיר צדיקים כאלה שמביאים רכבים ולא מוכרים אותם.
מאיר שטרית: הם לא מוכרים אותם כי הם לא יכולים למכור ולא בגלל שהם לא רוצים.
יהודה רודד: לא בגלל שלא רוצים.
יהודה רודד: אין היום מישהו שמביא מוצר, ולא משנה מהו, ולא רוצה למכור אותו.
שי סופר: אני שמח מאוד לשמוע את הדברים.
מאיר שטרית: משרד התחבורה לא יודע אם יש חובה או אין חובה לגבי האוטובוסים?
שי סופר: אני לא יודע.
מאיר שטרית: מי מייצג את משרד התחבורה?
יהודה רודד: יש חובה לגבי אוטובוסים.
מאיר שטרית: אותך שמעתי.
מאיר שטרית: אני שואל את משרד התחבורה.
שי סופר: שמעון ממשרד התחבורה.
מאיר שטרית: אם כן, יש חובה או לא?
שמעון ולינסקי: ודאי.
מאיר שטרית: לא אמרו את זה קודם ולכן אני שואל.
מאיר שטרית: אם כן, יש חובה על אוטובוסים.
מאיר שטרית: לגבי משאיות, אתה אומר שזה יבוא בתקן 2013 כי גם האירופאים עוד לא קבעו את זה.
שמעון ולינסקי: אנחנו מחייבים את כל כלי הרכב.
מאיר שטרית: מה התפקיד שלך במשרד?
שמעון ולינסקי: סגן מנהל אגף הרכב.
מאיר שטרית: מי מנהל אגף הרכב?
שמעון ולינסקי: אבנר פלור.
שמעון ולינסקי: אתה הכרת בזמנו את חוה בן-ארי שפרשה.
מאיר שטרית: אם כן, אתה אומר שלגבי משאיות זה יהיה רק ב-2013.
שמעון ולינסקי: באירופה זה ייכנס כחובה ב-2012 ולא ב-2013, ואז גם נוכל לייבא רכבים כאלה.
שמעון ולינסקי: אנחנו לא יכולים לייבא רכבים ונצטרך לתת פטורים לגבי כל הרכבים שאי אפשר לייבא אותם עם ESP.
מאיר שטרית: מה ההגיון בעמדת האוצר שבעצם אומר שאם זאת חובה, לא צריך לפטור ממס?
מאיר שטרית: הרי המטרה של האוצר היא לעודד ככל שאפשר הבאת רכבים בטוחים יותר כי רכבים בטוחים יותר זה פחות נזק , פחות תאונות וחסכון כלכלי אדיר למשק.
מאיר שטרית: אם כן, מה ההגיון בכלכלה המטופשת הזאת?
מאיר שטרית: חוסכים גרוש ומפסידים בלירה.
שמעון ולינסקי: זאת שאלה שאנחנו לא יכולים לענות עליה.
שמעון ולינסקי: אנחנו בעד שחרור ממס לגבי כל אביזרי הבטיחות ברכב, והם הרבה.
מאיר שטרית: מה עם ה-A WACS?
שי סופר: אני אגע בזה עכשיו.
מאיר שטרית: החיישן מזהה את הפס הלבן?
מאיר שטרית: אם הפס צהוב, הוא גם מזהה אותו?
דורון בלשה: כן.
דורון בלשה: אבל אם הוא שחוק, הוא לא מזהה אותו.
שי סופר: אם אין סימון או הוא שחוק מאוד, הוא לא מזהה אותו.
קריאה: הוא לא מבצע תכנות אוטומטי, הוא רק מסמן את זה.
שי סופר: יש גם סרטונים של חברת מוביליי בנושא.
מאיר שטרית: מוביליי מייצרת את זה.
מאיר שטרית: זה מוצר ישראלי.
מאיר שטרית: אני הבנתי שכאשר מתקרבים לרכב אחר, הוא עוצר את הרכב.
שי סופר: זאת לא התערבות.
שי סופר: זאת לא מערכת שמתערבת אלא היא רק מתריעה.
שי סופר: הוא רק אומר לך לעצור.
שי סופר: הוא מתריע בפניך.
מאיר שטרית: אני חשבתי שהיא עוצרת את הרכב.
שי סופר: הטכנולוגיה קיימת ואנחנו נראה אותה בסרטון הזה, אבל מערכת ה-A WACS רק מתריעה ולא מתערבת בנהיגה.
מאיר שטרית: גם המובילייר לא מתערבת?
שי סופר: זה אותו דבר.
שי סופר: ה-A WACS הוא שם השיווק של המערכת הזאת.
מאיר שטרית: זאת מערכת ישראלית?
מאיר שטרית: אם היא רואה שהרכב מתקרב, למה היא לא עוצרת?
שי סופר: לא רוצים להגיע לרמת התערבות מקסימלית.
שי סופר: הטכנולוגיה קיימת אבל יש החלטה לא להגיע לרמת התערבות מקסימלית ולתת עדיין חופש פעולה לנהג.
מאיר שטרית: כי אחרת ממה יתפרנסו חברות הביטוח ועורכי הדין.
מורן סיטין: המטרה של המערכת היא להגדיל את זמן התגובה.
מורן סיטין: היא נותנת מספיק זמן כדי להגיב ולהיחלץ ממצב הסכנה.
מורן סיטין: היא לא מתערבת כדי לעצור כי יש לזה גם השלכות אחרות בעצירה אוטומטית.
מורן סיטין: זאת בעצם המטרה של המערכת.
גבריאל חיון: אני מחברת מוביליי.
גבריאל חיון: אני מנהל הפיתוח של מוביליי.
מאיר שטרית: הנה בעל הבית.
מאיר שטרית: בזמנו, כאשר הציגו לי את זה, אמרו לי שזה אמור לעצור את המכונית.
גבריאל חיון: לגבי השאלה שלך, זה דומה קצת לקטע של ה-ESP.
גבריאל חיון: זאת אומרת, יש לנו מערכות שיצאו עם וולבו, יצאו עם כמה חברות נוספות כמו ב.
גבריאל חיון: מ.וו ואחרים ואלו מערכות שעוצרות.
קריאה: גם בלקסוס יש את זה.
מאיר שטרית: הן עוצרות?
גבריאל חיון: עוצרות את הרכב.
מאיר שטרית: אם כן, אני לא טועה.
גבריאל חיון: ודאי.
גבריאל חיון: בדומה ל-ESP, יש דברים שאתה לא יכול לעשות ברכב אחרי ייצור ומערכת כמו המערכת של A WACS שמבוססת על המערכת שלנו, היא בעצם עושה את הדברים שאתה יכול להתקין ברכב קיים כי בסופו של דבר זה מאוד חשוב.
גבריאל חיון: הרבה מכוניות שנעות כבר היום בלי מערכת, אתה רוצה לעזור.
גבריאל חיון: היום מה שזה עושה, זאת התרעה לקראת התנגשות, התראה על אי שמירת מרחק וסטייה מנתיב.
מאיר שטרית: איך זה פועל?
מאיר שטרית: מופעלת אזעקה?
מורן סיטין: התרעה קולית והתרעה ויזואלית.
מורן סיטין: אתה רואה את זה גם במסך וגם בקול.
גבריאל חיון: יש לנו כאן מצגת יותר מפורטת ונשמח מאוד להציג אותה.
מאיר שטרית: במכוניות חדשות כן אפשר להתקין A WACS או מערכת שעוצרת.
גבריאל חיון: כן.
גבריאל חיון: יותר ויותר חברות נכנסות עם מערכת שבולמת.
גבריאל חיון: אחד הדברים שכרגע אנחנו היחידים בעולם שעושים – ובשנה הבאה זה יצא בוולבו – אלה מערכות שגם מגנות על הולכי רגל.
גבריאל חיון: ראינו הרבה דברים מאוד יפים על איך אנחנו מגינים על האנשים ברכב, ואני מניח שנראה עוד דברים, אבל אחד הדברים החשובים במערכות כמו A WACS יצא גם לאפטר מרקט, לרכבים קיימים מתחילת שנה הבאה, זאת אפשרות להתריע לקראת חשש לדריסה מעבר לדברים היפים שקורים כבר היום.
גבריאל חיון: זה יכול למנוע הרבה מהתאונות המזעזעות של ילד רץ לכביש או כל אדם אחר שנמצא, כך שהנהג יקבל את אותה שנייה-שנייה וחצי שתאפשר לו לשים לב, לבלום ולמנוע את התאונה.
מאיר שטרית: אתה אומר שבתהליך ייצור של כלי רכב אתם כן יכולים להכניס את המובילייר כחלק מהיצור וליצור עצירה כמו שקורה ב-וולבו, החברות האחרות לא מכניסות את זה לרכבים שלהן?
גבריאל חיון: אחת התכונות של שוק הרכב היא שהוא מאוד זהיר ולכן הוא גם מאוד איטי.
גבריאל חיון: אלה תהליכים שלוקחים את הזמן שלהם.
מורן סיטין: אני מנכ"לית של A WACS, אני בעצם משווקת את מערכות מוביליי בישראל.
מאיר שטרית: רק העשירים צריכים לחיות?
מאיר שטרית: גם עניים צריכים לחיות.
מורן סיטין: בדיוק.
מורן סיטין: בדרך כלל כך עובד, לצערנו, הדבר.
מורן סיטין: אנחנו מנסים להפוך את המערכת ליותר המונית ובאמת לשווק אותה במצב שכל בן אדם, גם אחרי הייצור, וגם אם אין לו מרצדס או וולבו או ב.מ.וו יוכל להשתמש בה.
מורן סיטין: אנחנו עושים את זה באפטר מרקט.