GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: היום, אתה משכיר סרטים במהירות באיכות HD מהסרטים האחרונים ב-iTunes לשלושה ימים, וזה עולה לך שלושה דולרים.
דובר: בלי תרגום.
מאיר שטרית: האם התרגום עולה לך?
מאיר שטרית: כבר תרגמת פעם אחת.
מאיר שטרית: אולי גם בזה אתה מרחיב את התשתיות כל הזמן לתרגום?
אריאל כהן: אסביר את זה.
מאיר שטרית: כלקוח שלכם, לא יכול להיות שתשלום חודשי לכבלים יעלה לי 600 שקל לחודש.
אריאל כהן: למה 600 שקל?
אריאל כהן: אתה רואה הרבה סרטים.
מאיר שטרית: אני לא רואה שום סרט.
מאיר שטרית: אני לא רואה כלום.
מאיר שטרית: אשתי אוהבת לראות את הסדרות בלילה, ביום, בבוקר ובערב כמו: "האוס", "אחיות" וכו', שאני מכיר את שמותיהן.
מאיר שטרית: משדרים את אותו דבר 20 פעם.
מאיר שטרית: שמים אותם ב-VOD, ואתה שוב גובה עליהן כסף.
מאיר שטרית: לא לזה התכוון המחוקק בטלויזיה בכבלים.
אריאל כהן: הסרטים הם לא שלנו.
אריאל כהן: אנו קונים אותם מהאמריקאים.
מאיר שטרית: אם אתה משדר פעמיים, האם אתה משלם פעמיים?
אריאל כהן: בוודאי.
אריאל כהן: אנו משלמים על כל שידור.
מיכל פליישר: זה לא כמו האנטנה אז.
מאיר שטרית: במחיר הזה אני יכול לקנות את הסרט ולשים אותו בבית, אבל אף אחד לא מחזיק סרטים.
מיכל פליישר: זה לשימוש ביתי, אבל לא לשימוש להפצה.
אריאל כהן: זה לשימוש ביתי.
מאיר שטרית: כשאתה מזמין סרט ב-VOD - זה שימוש ביתי.
מאיר שטרית: למה אני צריך לשלם עליו 15 שקל?
אריאל כהן: זה הרבה יותר זול מאשר להתניע את האוטו, לנסוע ל"בלוקבסטר", לחפש חניה, לקחת סרט ולחזור.
מאיר שטרית: אתם עושים טעות - גם אתם וגם מפיצי הסרטים.
מאיר שטרית: זה מעודד את הפיראטים.
מאיר שטרית: הפיראטים היום מורידים כל סרט באינטרנט ומוכרים אותו בחמישה גרושים, ואתה יכול לקנות את כל הסרטים שאתה רוצה.
מאיר שטרית: לכן, למה להיכנס לאינטרנט?
מאיר שטרית: למה לקנות ב-VOD?
מאיר שטרית: למה להיכנס לסרטים?
מאיר שטרית: תבין שאם המחירים לא הגיוניים, זה מעודד את הפיראטיות.
מאיר שטרית: זה מעודד אנשים לייצר סרטים ומייצרים בכמויות.
אריאל כהן: למה כרטיס לקולנוע 80 שקל לזוג זה הגיוני?
מאיר שטרית: אבל, זה לא קולנוע.
מאיר שטרית: כבר מאה פעמים היה הסרט הזה.
מאיר שטרית: בקולנוע אתה רואה סרט חדש שלא ראית קודם.
מיכל פליישר: האמת היא שאני חייבת תמיד להחזיר את הדיון אחורה.
מיכל פליישר: המחירים של התוכן בישראל, למרות הצרות, הם אטרקטיביים בישראל.
מאיר שטרית: הבאתי את הדוגמא של iTunes.
מיכל פליישר: הבדיקות צריכות להיעשות - - -
מאיר שטרית: במיקרוסופט יש אתרים שאתה משלם פעם אחת בשנה 30 דולר, ואתה רואה כמה סרטים שאתה רוצה באופן חופשי, וזה לגיטימי והכל.
מיכל פליישר: כל הנושאים האלה הם איומים שהתעשיה מתמודדת איתם.
מאיר שטרית: הם לא איומים.
מאיר שטרית: אתם מתנהגים לא כהלכה, כי אתם חותכים את הגזע שעליו אתם יושבים.
מאיר שטרית: אני אומר לךָ, שבמחירים שאתם גובים היום, בצורה שבה אתם עובדים, תזכור מה שאני אומר לך היום: הכבלים יהיו בבעיה.
מאיר שטרית: אני מאלה שעשה את הכבלים, כך שאני מכיר את הפרטים היטב.
מאיר שטרית: אתם עושים טעות.
מאיר שטרית: אתם גובים מחירים אסטרונומיים שאין להם שום הצדקה.
מאיר שטרית: ממילא משלמים מחיר מנוי מאד יקר.
מאיר שטרית: עכשיו, כשמורידים את ערוץ "הולמרק", האם אתם מפחיתים את מחיר החבילה?
מאיר שטרית: ! - בחלום.
דובר: בדרך כלל, יש ערוץ מחליף.
מאיר שטרית: בחלום תורידו את המחיר.
מאיר שטרית: לא תורידו.
מאיר שטרית: לכן, חברים, גם כשלאדם יש 300 ערוצים, הוא לא צופה בכולם.
מאיר שטרית: הוא מסתכל על 3-5 ערוצים.
מאיר שטרית: אם באמת משלמים לפי רמת הצפייה, המחירים שלכם צריכים לרדת לאדמה.
מאיר שטרית: זה לא עובד כך.
מאיר שטרית: אתה יודע את זה בדיוק כמוני, ונעשה ניתוח בהזדמנות אחרת ולא הפעם.
מאיר שטרית: נעשה פעם ישיבה על הכבלים, ואז נוכל לעשות ניתוח יותר אמיתי ומדוייק ולהראות דוגמאות.
אריאל כהן: למרות המחירים הגבוהים, אנו עדיין מפסידים כסף.
מיכל פליישר: בגדול.
מאיר שטרית: מפסידים כסף?
מאיר שטרית: אני יכול להסביר לכם למה, אבל לא חשוב.
יהונתן קלינגר: חבר-הכנסת שטרית, אמרת קודם שכולם יכולים להשתמש ב-100mb או שהעומס מוריד טיפה את המהירות.
יהונתן קלינגר: צריך לזכור שהמהירות היוצאת מישראל היא עדיין מוגבלת מאד.
יהונתן קלינגר: גם אם לכולם יהיה 10mb בבית וכולם ינסו באותו רגע להוריד את המים או להוריד סרט, --
מאיר שטרית: --זה לא יעבוד.
יהונתן קלינגר: --הצינור נתקע החוצה.
יהונתן קלינגר: הצינור הזה החוצה הוא הבעיה הרצינית באינטרנט פה.
מאיר שטרית: אדוני השר, הוא צודק.
מאיר שטרית: שמעתי את זה גם מחברות אינטרנט.
עדן בר-טל: אני עדן ברטל.
עדן בר-טל: ה-capacity של הכבל שמקשר את ישראל החוצה - כמעט אפשר להגדיר אותו בלתי מוגבל מבחינת היכולת.
עדן בר-טל: העניין הוא --
מאיר שטרית: זה לא מה שחברות האינטרנט אומרות.
עדן ברטל: --ההתקשרות של ה-ISP's, של חברות, עם החברה שמפעילה את הכבל ל-capacity מסויים.
עדן ברטל: זה עניין מסחרי.
עדן ברטל: זה עניין של מחיר.
מאיר שטרית: האם יושב פה מישהו מ"נטוויז'ן"?
מאיר שטרית: האם את יכולה להתייחס לזה?
מאיר שטרית: שמעתי דוקא מ"נטוויז'ן" שאחת הבעיות הגדולות שלכם היא העובדה שאין לכם כבל החוצה, למרות שאתם משקיעים מיליונים.
קרן צוקרמן: נכון.
קרן צוקרמן: זה לא סוד שהבעיות הגדולות ביותר שלנו הן התשלומים שאנו משלמים גם לספקי התשתית אל מחוץ לישראל ובעיקר לחיבור לספקי התשתית בתוך ישראל.
קרן צוקרמן: מדובר בשווקים שיש בהם מעט מאד תחרות.
קובי שמש: זה משהו אחר.
מאיר שטרית: האם אתם משלמים כסף לספקי תשתית?
קרן צוקרמן: כן.
דובר: פר מגה.
קרן צוקרמן: אנו משלמים לספקי התשתית, גם ל"בזק" וגם ל"הוט".
מאיר שטרית: האם מעבר למה שאני משלם בבית?
קרן צוקרמן: מעבר למה שאתה משלם בבית.
קרן צוקרמן: זה תשלום עבור חיבור לרשתות שלהם.
קרן צוקרמן: אלה תשלומים של מליונים בשנה שהם בנוסף למה שהלקוחות משלמים.
משה כחלון: מה?
משה כחלון: הם מייצרים תשתית.
משה כחלון: היא רוכבת על התשתיות שלהם.
מאיר שטרית: אבל, אני, הלקוח, משלם.
דוברת: אתה לא משלם להם על התשתית.
דוברת: אתה משלם להם על התוכן.
מאיר שטרית: אני משלם שני שליש מהתשלום לאינטרנט, וראינו קודם בשקף.
מאיר שטרית: שני שליש מהתשלום לאינטרנט זה תשתית ואני משלם.
משה כחלון: אבל, היא גובה עבורם.
מאיר שטרית: היא לא גובה.
קרן צוקרמן: לא.
משה כחלון: אנו נשלם פעמיים?
מאיר שטרית: אני משלם: פעם אחת - לכבלים על התשתית, ופעם שניה - ל"נטוויז'ן" על התוכן.
משה כחלון: אבל, זה לא פעם אחת - - -
דוברת: זה לא פעמיים.
מאיר שטרית: אבל, היא משלמת.
קרן צוקרמן: נכון, אני משלמת.
מאיר שטרית: היא אומרת שאם אני, למשל, מנוי ב"נטוויז'ן", אני משלם פעם אחת לתשתית הכבלים כי אני מחובר, נניח, לכבלים, והיא אומרת שהיא משלמת גם לכבלים על זה שהיא עוברת אצלם.
מיכל פליישר: על רכיב ההתממשקות.
קרן צוקרמן: על רכיב ההתממשקות שאף אחד לא ברור לו מהו ומה משלם הלקוח.
מיכל פליישר: כל ספק תקשורת משלם על ההתממשקות או דמי מעבר אצל ספק תקשורת אחר בהתאם לעניין.
קרן צוקרמן: התממשקות שונה מתמסורת?
קרן צוקרמן: למה אתם גובים פי ארבעה?
מאיר שטרית: אתם גובים פעמיים על התשתית: פעם אחת - מספק התוכן, ופעם שניה - מהלקוח.
מיכל פליישר: לא פעמיים.
מאיר שטרית: זה פעמיים.
מאיר שטרית: אינני יודע באיזה מחיר אתם גובים, אבל זה פעמיים.
מאיר שטרית: דרך אגב, זה לא המצב בעולם.
מאיר שטרית: אדוני השר, זו אחת הסיבות, כמו שאמר הנציג שלך, שדו"ח גרונאו המליצה בזמנו, בוועדה שהקמתם, לחייב את ספקי התשתית למכור בסיטונות את העניין של שירותים ומקטעי שירות.
מאיר שטרית: אתם לא עושים את זה, וכבר עברו 15 חודש מאז ההמלצות.
מאיר שטרית: תפעיל את זה.
מאיר שטרית: אתה לא צריך אישור מאף אחד.
מאיר שטרית: זה כבר עבר את כל הוועדות.
מאיר שטרית: תן הנחיה.
מאיר שטרית: תכריח אותם למכור מקטעי תשתית, ותראה את המחירים יירדו.
מאיר שטרית: אני מבטיח לך שהמחירים יירדו דרסטית, ולא צריך לעשות שום דבר.
מאיר שטרית: צריך רק לעשות את הדבר הזה, ותראה איך זה ישתנה.
משה כחלון: האם זו הוועדה שאנו עושים עכשיו?
עדן בר-טל: כן.
עדן בר-טל: אנו עושים את זה.
מאיר שטרית: חבר'ה, לא עוד ועדה.
מאיר שטרית: תעשו.
מאיר שטרית: שתי ועדות החליטו.
עדן בר-טל: תמחור.
מאיר שטרית: תקבעו את המחיר, וקדימה.
משה כחלון: זו לא הבעיה.
משה כחלון: ממש בימים הקרובים יקום צוות התמחור, נקרא לו.
מאיר שטרית: את זה אפילו לא ידעתי גם אני.
מאיר שטרית: נציגת "נטוויז'ן", חיזרי לעניין הכבל החיצוני.
קרן צוקרמן: מקטעים של תשלום כפול.
קרן צוקרמן: גם הכבל החיצוני הוא כבל - - -
מאיר שטרית: למי הוא שייך?
קרן צוקרמן: ל"נאוטילוס".
דובר: האם יש רק אחד בארץ?
קרן צוקרמן: יש רק ספק אחד שמספק את היציאה מהארץ.
מאיר שטרית: האם יש עליו פיקוח על המחירים?
קרן צוקרמן: אין עליו פיקוח.
מאיר שטרית: תכיני מכתב שאנו נבקש להכריז עליו מונופול.
יאיר חקק: הוא מוכרז מונופול.
דובר: אתה בטוח?
משה כחלון: אז, יש פיקוח.
קרן צוקרמן: אין פיקוח על המחיר.
מאיר שטרית: אם הוא מונופול, צריך להיות פיקוח.
קובי שמש: לא היתה אף תלונה של אף ספק ISP, וגם לא שלכם, לגבי המחירים.
קובי שמש: המנכ"ל שלךְ היה בדיון במשרד, ושאלנו אותו והוא אמר שאין תלונה והוא לא מתלונן על המחירים.
קובי שמש: אם היתה איזו שהיא פניה רשמית שלכם, היינו מתייחסים.
עדן בר-טל: אני פוגש אותו היום אחר-הצהריים.
עדן בר-טל: אשמח לשמוע את זה.
קובי שמש: בגלל שאין פניה, אי-אפשר להתייחס למשהו שאין לגביו פניה רשמית.
קרן צוקרמן: קובי שמש, אתם אכן צודקים.
קרן צוקרמן: "נטוויז'ן" דואגת לטפל בבעיות הבוערות שלה קודם, והבעיה הבוערת, כמו שאמרנו יותר מפעם אחת, היא התשלומים שאנו נאלצים לשלם בעל כורחנו ל"בזק" ול"הוט".
קרן צוקרמן: אין לנו ברירה אלא לשלם אותם.
קרן צוקרמן: לכן, המקטע של מ"נאוטילוס", שמהווה מונופול במקטע של היציאה מהארץ, אומנם היה נמוך יותר לו היתה שם תחרות, אבל "נאוטילוס", כספק, מתנהג בשונה מחברות התשתית, "בזק" ו"הוט", באופן שהוא לא מנצל את כוחו לרעה.
קרן צוקרמן: הוא מנצל לרעה את כוחו משמעותית פחות ממה שעושות "בזק" ו"הוט" במקטעים שלהן.
מאיר שטרית: מנכ"ל משרד התקשורת אמר פה שאין מגבלה בכבל היוצא החוצה לשרתים חיצוניים, מהארץ החוצה, לגבי שירותי אינטרנט.
מאיר שטרית: זה מה שאמרת - נכון?
דובר: מבחינה טכנולוגית.
מאיר שטרית: מבחינה טכנולוגית, אין מגבלה.
משה כחלון: אבל, זה ספק יחיד.
מאיר שטרית: זה ספק יחיד, אבל אין מגבלה מבחינת ההיקף.
מאיר שטרית: מצד שני, שמעתי מ"נטוויז'ן" שיש לכם מגבלה שאין לכם מספיק - - -
משה כחלון: יש להם מגבלה אחת - שזה עולה להם כסף.
רועי גולדשמידט: זה פשוט יקר להם.
מאיר שטרית: חוץ מכסף, אני שמעתי כאילו אחרת, ולכן אני שואל.
מאיר שטרית: בעצם, המגבלה היא כסף.
קובי שמש: יש כאן שתי סוגיות שצריך לעשות סדר.
קרן צוקרמן: אני לא מכירה מגבלה טכנולוגית.
קרן צוקרמן: המגבלה העיקרית שלנו היא התשלום- - -
דוברת: - - -תשלום סמלי.
מאיר שטרית: בגלל זה, מהירות הגלישה יורדת, גם כשאתה משלם על מהירות מסויימת.
מאיר שטרית: למה זה יורד?
מאיר שטרית: הסבירו לי: "התעבורה החוצה עמוסה מדי כי אין לנו מספיק יכולת להעביר - - -
קרן צוקרמן: כבוד השר, נכון להרגע, המגבלה הכי גדולה שלנו היא הגישה לתשתית בארץ.
קרן צוקרמן: אנו מסתדרים יותר טוב עם "נאוטילוס", למרות שהיא ספק יחיד, מאשר אנו מצליחים להסתדר עם חברות התשתית כאן.
קרן צוקרמן: זו המגבלה העיקרית שלנו היום.
מאיר שטרית: אבל, זה לא מוריד ממהירות הגלישה.
קרן צוקרמן: זה מגביל את מהירות הגלישה.
מאיר שטרית: זה לא מוריד את מהירות הגלישה.
קרן צוקרמן: נכון להיום, אנו בשוק תחרותי.
מאיר שטרית: נכון, אבל התשלומים שלכם לספקיות התשתית לא משנים את מהירות הגלישה.
מאיר שטרית: אם תשלמי פחות, זה לא ישנה את הגלישה.
קרן צוקרמן: קודם כל, הן משנות את מחיר הגלישה בוודאות.
מאיר שטרית: אני מדבר על מהירות הגלישה ולא על המחיר.
קרן צוקרמן: הן משנות מאד את היכולת שלנו להיות מסוגלים בזמן קצר ובעלויות נמוכות להיכנס לאספקת שירותים בתשתיות גבוהות.
קרן צוקרמן: למה?
קרן צוקרמן: במהירויות גבוהות, ככל שהמהירות גבוהה יותר, אנו נדרשים לקנות קיבולת גבוהה יותר מ"בזק" ומ"הוט", והעיוות שנמצא בשוק הזה הולך וגדל.
קרן צוקרמן: אנו מאד רוצים להיות שם ולספק מהירויות גבוהות מאד ללקוחות.
קרן צוקרמן: אנו הראשונים שנכנסנו עם מבצעים אטרקטיביים.
קרן צוקרמן: אנו נתקלים בדלת סגורה אצל ספקיות התשתית ויוצרים לעצמנו מקטע של תשלום כפול שמשלם פעם אחת הלקוח ופעם אחת - ספק התשתית.
קרן צוקרמן: מחירי האינטרנט בישראל היו נמוכים בהרבה, לו היה קורה אחד מהשניים, ולדעתי שניהם צריכים לקרות: (1) שוק סיטונאי בתשתית, (2) פיקוח על המחירים ש"בזק" ו"הוט" גובות בגין החיבור לרשת שלהן.
קרן צוקרמן: מה זה בדיוק השירות הזה קשה מאד להבין.
מאיר שטרית: אסף כהן, אתה רצית לענות?
אסף כהן: אתייחס.
אסף כהן: המצוקה של "נטוויז'ן" הובעה בפני המשרד.
אסף כהן: בזמן הקרוב אנו נקיים פגישות גם עם "בזק" וגם עם "הוט", כי כאשר יושבים רק עם "נטוויז'ן" זה נשמע מאד משכנע אבל צריך לשמוע גם את "בזק" ואת "הוט".
אסף כהן: במידה ונחשוב שצריך לשנות משהו בכללים שנהוגים או בענייני המחירים, נטפל בזה.
דוברת: גם אנחנו רוצים להתייחס.
רונן רינגולד: אני רונן רינגולד בשם 012smile.
רונן רינגולד: אנו מעוניינים לחזור על מה שאומרת פה עורכת-הדין צוקרמן.
רונן רינגולד: אני חושב שהבעיה האקוטית בשוק האינטרנט היא באמת מעמד בעל התשתית אל מול ספק האינטרנט.
רונן רינגולד: למעשה, מה שקורה הוא שלכל בעל תשתית מעמד בלעדי מול כל ספק אינטרנט.
רונן רינגולד: אין לו ברירה אלא להתממשק אל אותו בעל תשתית.
רונן רינגולד: כלומר, יוצא מצב בו אני נתון לקביעה הבלעדית של בעל התשתית מולי.
רונן רינגולד: אסף כהן אומר בצדק: "אנו נשב ונמצא פתרון", אבל יש לי דו"ח פשוט מאד שאפשר להפנות אליו, ויש הרבה פתרונות שכתובים בו; דו"ח ועדת גרונאו דן בזה בכובד ראש והציע הרבה פתרונות, והם הומלצו, ואנו קוראים בחום לאמץ את כולם וליישם אותם.
רונן רינגולד: סליחה, לא לאמץ - הם אומצו.
מאיר שטרית: האם מישהו מכם יודע שיש מגבלה בכמות המגה-בייט שאפשר להעביר באינטרנט?
יהונתן קלינגר: תיאורטית, זה מופיע בהסכמים בחלק מהספקיות שיש מגבלה מכסימלית.
יהונתן קלינגר: בפועל, זה לא נאכף.
מאיר שטרית: האם מישהו ידע על זה שיש מגבלה שאי-אפשר לשלוח אי-מייל שיש בו מעל 45mb?
קובי שמש: יש ניטרליות של הרשת.
קובי שמש: אין תלונות במשרד על חסימה של "סקיי" או כל מיני אפליקציות.
מאיר שטרית: אני מדבר על תעבורת אינטרנט רגילה.
מאיר שטרית: האם יש מגבלה בהעברת קובץ שמשקלו מעל 45mb?
יהונתן קלינגר: אתה מדבר על הגדרות של שרת האי-מייל מול של ספקיות האינטרנט.
מאיר שטרית: זה מעניין אותי.
מאיר שטרית: שירותי אינטרנט ב-012 ונטוויז'ן, האם יש לכם מגבלה של תעבורה, כלומר שהשרת לא נותן להעביר מעל 25mb או 45mb?
מאיר שטרית: האם יש מגבלה כזו?
קרן צוקרמן: אני לא מכירה תלונות של לקוחות או איזו שהיא מגבלה אפקטיבית מהסוג הזה.
מאיר שטרית: האם יש מגבלה או אין?
קרן צוקרמן: יכול להיות שיש סעיף באחד החוזים שמגביל, ואני לא מכירה אותו.
קרן צוקרמן: בכל מקרה, מגבלה אפקטיבית או כזו שיוצרת איזו שהיא בעיה לאיזה הוא לקוח - לא נתקלנו בזה מעולם.
יאיר חקק: אני רוצה להזכיר, שהדבר הזה נקרא bit cap, כלומר מגבלה על מספר הביטים--
מאיר שטרית: --שאתה יכול להעביר.
יאיר חקק: באירופה זה דבר מאד מקובל.
יאיר חקק: לשמחתנו, וייאמר לזכות של התעשיה בישראל, אצלנו זה לא נהוג.
יאיר חקק: אני גם חושב שהלקוחות לא כל כך יסבלו את זה בישראל.
יאיר חקק: כלומר, בהשוואה בין-לאומית, מפעיל כמו "בריטיש טלקום" פשוט יסגור לך את הברז אחרי שני ג'יגה לחודש או משהו כזה, ובישראל לא נהוגים דברים כאלה.
אסף כהן: ברשתות הנייחות.
אסף כהן: בניידות יש, בהחלט, bit caps.
יהונתן קלינגר: עכשיו, התחילו להשיק גם תכניות ללא הגבלה.
שרון פליישר-בן-יהודה: אני שרון פליישר מ"בזק", ואני רוצה להתייחס לכמה דברים.
שרון פליישר-בן-יהודה: לאחר מכן, חברי, יגאל ברקת, מהשיווק אצלנו, יוסיף כמה דברים.
שרון פליישר-בן-יהודה: קודם כל, אני רוצה להתחבר למה שכבוד יושב-ראש הוועדה הציג פה, שזה טיפה מתנגש גם עם דברים שנאמרו אחר כך, שתעריפי האינטרנט בישראל הם נמוכים מאד יחסית לכל מדינה בעולם.
מאיר שטרית: במהירות של 2mb.
שרון פליישר-בן-יהודה: כרגע, זו המהירות הממוצעת הקיימת, והיא נמצאת בעליה מתמדת.
שרון פליישר-בן-יהודה: לשמחתנו הרבה, "בזק" היא זו שסוחבת למעלה את המהירויות האלה.
שרון פליישר-בן-יהודה: הממוצע של גלישה של לקוחות "בזק" הוא הגבוה ביותר במדינת ישראל.
שרון פליישר-בן-יהודה: אתייחס טיפה לנושא השקעות, כדי שכבוד יושב-ראש הוועדה יבין מדוע יש עלות לשירות הזה ומה זה אומר להקים תשתית לאינטרנט רחב פס במדינת ישראל.
שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" היום נמצאת בעיצומו של פרוייקט ענק ביותר של הקמת רשת ה-NGN שלה, שזה אינטרנט אולטרה מהיר.
שרון פליישר-בן-יהודה: למעשה, זו השקעת התשתית הגדולה ביותר שעשתה אי פעם חברה פרטית במדינת ישראל, רק שתבין את סדר-הגודל.
שרון פליישר-בן-יהודה: הרשת מוקמת באופן יחסי לכל מיני פרויקטים אחרים שראינו בעולם במהירות שיא וגם בפרישה אוניברסלית שזה משהו שלא קיים בעולם; כל המדינות והדוגמאות שהראיתם פה בעולם של ממוצעים - ברוב המדינות לְחברה מותר להקים את הרשת שלה אך ורק בכמה ערים מרכזיות.
שרון פליישר-בן-יהודה: ואז, ברור שברגע שהיא צריכה להקים רשת אך ורק בכמה ערים מרכזיות, היא יכולה לעשות רשת עם מהירויות הרבה יותר גבוהות ושהממוצע שם גם יהיה גבוה.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו מגיעים לעיירות פיתוח, ואנו מגיעים ליהודה ושומרון.
מאיר שטרית: האם אני יכול לקבל את המפה שמראה באלו מקומות יש לכם תשתית?
שרון פליישר-בן-יהודה: בשמחה רבה.
שרון פליישר-בן-יהודה: ראשית, גם משרד התקשורת קיבל את המפה הזאת.
שרון פליישר-בן-יהודה: שנית, באתר האינטרנט של "בזק", שפתוח בפני כל אזרח במדינה, המפה הזאת נמצאת.
מאיר שטרית: "הוט", האם נוכל לקבל את המפה לגבי איפה אתם נמצאים?
מיכל פליישר: זה גם נמצא באתר האינטרנט של החברה.
מאיר שטרית: אני מבקש להעביר זאת לוועדה.
מיכל פליישר: בהחלט.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו נעביר לכבוד יושב-ראש הוועדה בנפרד.
קובי שמש: גם 2011 וגם 2012 - בסדר?
שרון פליישר-בן-יהודה: בנוסף, יש אפליקציה מיוחדת שהקמנו באתר האינטרנט של החברה, שבה כל לקוח יכול להכניס את מספר הטלפון שלו ולקבל בדיוק מה רוחב הפס שהוא יכול לקבל ואם הוא נמצא בתשתית ה-NGN או לא.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו גם דואגים לפרסם וממש לשים על דלתות הבתים בישובים שבהם יש פרישה של הרשת וליידע את התושבים, שבאזור הזה נפרשה רשת ה-NGN ושעכשיו הם יכולים לגלוש במהירויות יותר גבוהות.
שרון פליישר-בן-יהודה: זה אינטרס שלנו שכל אזרח יידע ושבכל מקום שאנו מגיעים אליו יידעו שהגענו אליו.
שרון פליישר-בן-יהודה: יש לנו גם אינטרס לפרוש במהירות הכי גדולה שיש, כי ככל שתהיה לנו - - -
מאיר שטרית: האם יש לכם איזו שהיא מטרת יעד, כמו "הוט" שאמרו שעד סוף 2010 הם יכסו את כל הארץ?
שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" מדברת על עד סוף 2012.
שרון פליישר-בן-יהודה: אני רק רוצה להסביר לכבוד היושב-ראש מה אומר הפרוייקט של "בזק".
שרון פליישר-בן-יהודה: מבחינת מורכבותו, הפרוייקט הוא הרבה הרבה יותר מורכב.
שרון פליישר-בן-יהודה: למעשה, מה ש"בזק" עושה היום בפרוייקט הזה הוא שהיא פורשת סיבים אופטיים.
שרון פליישר-בן-יהודה: אם היום המרחק הממוצע של הסיב האופטי מבית הלקוח הוא בסביבות השני קילומטרים, אנו מקרבים את הסיבים האופטיים לבתי הלקוחות.
שרון פליישר-בן-יהודה: זה אומר לפתוח את כל הארץ, לפרוש סיבים אופטיים ולקרב אותם לבתי הלקוח.
שרון פליישר-בן-יהודה: זה אומר לשים 7,000 ארונות סעף ברחבי המדינה.
שרון פליישר-בן-יהודה: זה פרוייקט ענק עם עלויות מאד גבוהות ועם בעיות מאד גדולות של צווארי בקבוק.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו צריכים לקבל אישור מהרשויות המקומיות לכל ארון כזה שאנו שמים.
שרון פליישר-בן-יהודה: יש רשויות מקומיות שיותר משתפות פעולה, ויש רשויות מקומיות שפחות משתפות פעולה.
שרון פליישר-בן-יהודה: יש לנו צורך בקבלת אישור מחברת החשמל.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו צריכים חשמל לכל ארון כזה.
שרון פליישר-בן-יהודה: חברת החשמל עושה מאמצים גדולים מאד לשתף אתנו פעולה, אבל לא תמיד היא עומדת בקצב הנדרש.
שרון פליישר-בן-יהודה: כל צווארי הבקבוק האלה גורמים גם לזה שאנו נמצאים באילוצים, והאילוצים האלה גורמים לפרישה להשתנות לפעמים ולאו דווקא בקצב שאנו רוצים.
שרון פליישר-בן-יהודה: אבל, מבחינתנו, אנו עושים זאת בקצב הכי מהיר שאפשר לעשות את הפרוייקט הזה.
שרון פליישר-בן-יהודה: אני רוצה לבקש מיגאל ברקת להוסיף כמה דברים וגם להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן ע"י החברות.
יגאל ברקת: בנושא האחרון ששרון ציינה, כאמור, ההבדל בין פרישת הרשתות הוא גדול מאד.
יגאל ברקת: אצלנו ההרחבה היא לא רק הרחבה ברשת עצמה אלא הרחבה בנקודת הקצה ברחוב עצמו, ולכן הפרוייקט הוא פרוייקט הרבה יותר מורכב.
יגאל ברקת: הוא גם פרוייקט שהוא תשתית אמיתית של סיבים אופטיים.
שמעון בן-דוד: ההמשך הוא קווי נחושת.
יגאל ברקת: כשאנו אומרים 50mb, הכוונה היא שאנו נוכל לתת 50mb ואמיתית 50mb ולא נצטרך את כל ההרחבות לעשות בהמשך.
יגאל ברקת: אנו כבר היום עושים כל ההרחבות הנדרשות כדי לאפשר זאת.
יגאל ברקת: חשוב לומר שבטכנולוגיית ה-NGN כרגע אנו מצהירים על קצב של 50mb כי זה הקצב שאנו יכולים לתת ללקוחות.
יגאל ברקת: במעבדות של "בזק" אנו כבר מגיעים ל-100mb.
יגאל ברקת: יצרניות הציודים שלנו כבר מדברות על 200mb בטווח הקרוב.
אריאל כהן: אנחנו - ב-400mb.
מאיר שטרית: אני מציע להתמקד לסיכום.
מאיר שטרית: אנו עומדים לסגור את הישיבה.
מאיר שטרית: יש עוד דובר אחד.
יגאל ברקת: בקטע הזה אני רוצה להגיד שמדובר פה בתשתית אמיתית.
יגאל ברקת: חשוב לי שים עוד אצבע אחת על ההבדל קצת בין ספק תשתית לבין ספק ה-SP.
יגאל ברקת: הייתי בעברי מנהל השיווק של חברת "נטוויז'ן" באינטרנט, ואני קצת מכיר את שני העולמות.
יגאל ברקת: ספק ה-SP הוא ספק שרוכב על תשתיות של אחרים, גם אם זה Med-Nautilus וגם אם זה ספק תשתית.
יגאל ברקת: לצורך העניין, ההנדסה שלו נכנסת בחדר לא הרבה יותר גדול מהחדר הזה.
יגאל ברקת: כדי לסבר את האוזן, לגבי "בזק" שאלנו קודם מהי המשמעות של לתמוך בתשתית; הגשם שנתקלנו בו כשבאנו לפה: המשמעות היא שסדר-גודל של 600-700 טכנאים, וזה אמיתי, ויכולים לבדוק אותי, בשלושת הימים הקרובים הולכים לטפל בתקלות שהן תקלות גשם.
יגאל ברקת: שרון אומרת שאנו פרושים ב-7,000 ארונות ברחובות.
מאיר שטרית: "בזק" זה גם טלפונים.
יגאל ברקת: בוודאי.
יגאל ברקת: זה טלפונים, זה אינטרנט.
יגאל ברקת: אני מדבר על כל הארץ.
קובי שמש: תשאל את עצמך: למה 700 טכנאים מגיעים?
קובי שמש: למה צריך את זה בכלל?
יגאל ברקת: המשמעות היא לא רק להקים מתג בחדר תקשורת.
יגאל ברקת: המשמעות היא משמעות של תשתית שנמצאת בכל בית במדינת ישראל שצריך לתמוך בה.
קובי שמש: הערה - אם הרשת שלכם היתה בנויה בצורה טובה, לא הייתם צריכים לשלוח 700 טכנאים לטפל בתקלות גשם.
קובי שמש: ארונות הסעף שלכם בחלק מהמקומות פתוחים.
קובי שמש: זה נושא של אטימות.
קובי שמש: זו עבודה מקדימה.
מאיר שטרית: בעולם יש שלג ששה חודשים בשנה, וזה עובד.
שרון פליישר בן-יהודה: אנו נשקול אותך כסמנכ"ל ההנדסה הבא של החברה.
שרון פליישר בן-יהודה: אני רואה שיש לו עצות מצויינות.
מאיר שטרית: אבל, הוא צודק.
יגאל ברקת: הדבר האחרון שאני רוצה להוסיף הוא רק אחד.
יגאל ברקת: דיברו פה גם על "סלקום".
יגאל ברקת: "סלקום" היא דוגמא מצויינת בשוק העסקי לחברה שעושה מה שנקרא בשיווק: cherry peaking.
יגאל ברקת: היא הולכת ללקוח שטוב לה, ולקוח שמגיע ומבקש מ"סלקום" שיתקינו לו קו - התשובה הראשונה שהוא מקבל הוא שבודקים.
יגאל ברקת: בודקים אם זה משתלם, והכלכלה בודקת אם זה משתלם.
יגאל ברקת: אם זה משתלם ויש החזר תוך שנה-שנתיים - עושים, ואם לא - לא עושים.
יגאל ברקת: לקבל היום מ"סלקום" קו של 10mb, 20mb או 100mb תמסורת זה מאד תלוי איפה.
יגאל ברקת: לא בטוח שבקריית-שמונה באיזה שהוא מפעל שנמצא קצת רחוק מהאתר יהיה אפשר באמת לקבל זאת מ"סלקום".
יגאל ברקת: זו חובה אוניברסלית.
יגאל ברקת: כבוד יושב-ראש הוועדה, אנו פרושים במעל 180 ערים בכל הפריפריה, כולל גן-יבנה וכולל יבנה.
מאיר שטרית: שם אין לכם 100mb.
מאיר שטרית: ביבנה, למשל, אין לכם.
דוברת: חכה ל"הוט".
מאיר שטרית: עובדה שהתקשרתי באופן אישי לראות כדי לעבור ל"בזק", ואמרו: "מצטערים, אין".
יגאל ברקת: אמרת שאתה לא רוצה לעבור.
מאיר שטרית: בדקתי.
דוברת: "בזק" לא מציעה 100mb.
דוברת: אין לנו חבילה כזו בכלל.
מאיר שטרית: גם לא 50mb.
מאיר שטרית: הדוברת האחרונה, בבקשה.
מיטל בשרי: אני מיטל בשרי, מנהלת תחום טלקומוניקציה במועצה הישראלית לצרכנות.
מאיר שטרית: האם יש ביקורת כלשהי על מהירות הגלישה בפועל?
מיטל בשרי: לחלוטין, כן.
מאיר שטרית: שלכם?
מאיר שטרית: מה הן המסקנות?
מיטל בשרי: השר צריך ללכת וחשוב שתשמע את מה שאני הולכת להגיד.
משה כחלון: השר יושב פה מתחילת הדיון ועד שלא יגידו שהדיון נעול אני לא זז.
מאיר שטרית: הוא משתתף בישיבה, וכל הכבוד.
מיטל בשרי: סליחה שאני מסיימת את הדיון בדברים שלי.
מיטל בשרי: רוב הדיון פה נסוב על התשתיות ומהירות הגלישה, וכל הדברים האלה נועדו להיטיב עם הצרכן.
מיטל בשרי: אבל, בפועל, צריך לעשות מעשה היום להיטיב עם הצרכן.
מיטל בשרי: מה שהשתמע מהדיון הוא שזה יקח עוד שנה, עוד שלוש או עוד ארבע שנים, עד שהמהירות והתשתית יגדלו.
מיטל בשרי: בפועל, היום, רוב תלונות הצרכנים על האינטרנט הן על מהירות הגלישה.
מיטל בשרי: בפועל, יש ספקיות אינטרנט שמבטיחות לצרכנים מהירות גלישה שבפועל הן לא יכולות לספק אותן.
מיטל בשרי: לאחרונה, הגשנו לממונה על הגנת הצרכן, והוא ביקש ממני דו"ח, ואנו נתנו לו דו"ח.
מיטל בשרי: הוא באמת ישב עם אחת החברות והוא מטפל בנושא הזה.
מיטל בשרי: היום, בפועל, הצרכן לא יודע מה ההבדל בין 2.5mb ל-4mb.
מיטל בשרי: לאחרונה, לקח אחד הצרכנים טכנאי פרטי, בדק וראה שהמהירות שהוא מקבל היא לא המהירות שהובטחה לו.
מאיר שטרית: תעשו תביעה ייצוגית.
מיטל בשרי: זה בטיפול.
מאיר שטרית: אם מהירות הגלישה לא עומדת בתקן - לתבוע פיצוי.
מיטל בשרי: לא עומדת בתקן לחלוטין.
דובר: איך אתה יכול לדעת?
מיטל בשרי: לכן, אנו מבקשים: אם משרד התקשורת יוכל לעשות בדיקות קבועות על הדברים האלה ולדווח אולי ולשתף את הממונה על הגנת הצרכן, על מנת שיפקח ויוכל לאכוף את הדברים האלה - זה דבר שהוא מאד חשוב על מנת להיטיב עם הצרכנים.
מיטל בשרי: דבר נוסף - אתן דוגמא לשירות אחר, שמשלמים בגינו כסף.
מיטל בשרי: בזמנו, כשהשר כחלון היה יושב-ראש ועדת הכלכלה, מפעיל כביש האגרה נדרש לקבל הסבר ממך מה קורה כאשר נתקעים בפקקים מסויימים, ואז אותו מפעיל אמר: "לא משלמים כסף במצב כשמתקיימים פקקים שהצרכן סובל מהם".
מיטל בשרי: כנ"ל במקרים כאלה.
מיטל בשרי: כאשר יש בעיה והצרכן לא יכול לקבל את השירות שלו, שלא יגבו ממנו כספים על אותם מועדים בהם הוא לא יכול לעשות שימוש בשירות עליו הוא משלם.
צביקה לביא: האם מותר לתרום משהו מחוויותיו של צרכן?
צביקה לביא: אדבר רק כצרכן פשוט שלא מתמצא בכל הסינית שמדובר כאן.
צביקה לביא: קיבלתי הודעה מ"בזק" שאני יכול להגדיל ל-2.5mb.
צביקה לביא: התחייבתי והתחלתי לשלם, וראיתי שאני ממשיך להתנהל באותו קצב.
מאיר שטרית: כלומר, באותה מהירות.
צביקה לביא: לאחר ארבעה חודשים שאלתי את "בזק" מה קרה, ושאלו: "שילמת גם ל'בזק בינלאומי'?".
צביקה לביא: אמרתי: "אף אחד לא אמר לי.
צביקה לביא: בנוסף לזה, הרי אתם 'בזק' ו'בזק בינלאומי'", ואמרו לי: "לא.
צביקה לביא: אנו שני עולמות נפרדים".
צביקה לביא: ארבעה חודשים שילמתי, ואני כבר משלם חודש רביעי או חמישי.
צביקה לביא: עכשיו גילית לי מדוע אני עדיין מתנהל באותו קצב.
שרון פליישר-בן-יהודה: אם אתה רוצה, אנו נשמח להתייחס.
מאיר שטרית: אני מודה לשר התקשורת על כך שבא לישיבה והשתתף בכולה מתחילתה עד סופה.
מאיר שטרית: זה לא שכיח במקומותינו.
מאיר שטרית: השר כחלון היה פרלמנטר טוב, והוא מכיר את הכנסת ומכבד אותה.
מאיר שטרית: אני מודה לך שבאת.
מאיר שטרית: אנו נעשה ישיבות נוספות בתחום הזה שלך בוועדה הזאת.
מאיר שטרית: אני רוצה להודות לכל המשתתפים שבאו.
מאיר שטרית: אדוני השר, ראשית, אני קורא לממשלה, בשם הוועדה, להיכנס להשקעות מסיביות בתשתיות.
מאיר שטרית: אם יש בידי הממשלה, ולמיטב זכרוני חברת החשמל היא חברה ממשלתית, אפשרות להפעיל את הסיבים האופטיים בידי חברת החשמל - אני מציע להפעיל אותם לאלתר.
מאיר שטרית: אין סיבה בעולם שלא להפעילם.
מאיר שטרית: כל הביורוקרטיה הזאת מיותרת.
מאיר שטרית: אפשר להפעיל את זה.