GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהונתן קלינגר: אנשים מוכנים לשלם, וזה הכל.
יהונתן קלינגר: כל עוד אנשים משלמים, יש כסף.
מאיר שטרית: מי שזקוק לאינטרנט אין לו ברירה.
משה כחלון: האם אתה יודע מה הם עושים?
משה כחלון: הם משוטטים בין בתי-המלון, ואיפה שתופסים --
מאיר שטרית: --מעבירים.
מאיר שטרית: המחירים האלה - זה לא יאומן.
מאיר שטרית: במצב הזה, נראה לי שכולם מגיעים ל-60-80 שקל לשעה.
מאיר שטרית: יכול להיות שצריך לפנות לממונה על ההגבלים העסקיים ולהגיד: "תטיל פיקוח".
מאיר שטרית: זו פשוט הפקרות.
מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד שבעיניי זה שוד לאור היום.
מאיר שטרית: גם כך, אנשים משלמים הון תועפות על לילה באילת, כשבאותו מחיר ללילה אפשר לישון שלושה לילות עם טיסות בתורכיה או ביון.
מאיר שטרית: למה להוסיף על זה גם אינטרנט?
מאיר שטרית: תהיו קצת פתוחים.
מיכל פליישר: למען הסר ספק, לא מסתכלים על חברות התקשורת בהיבט הזה.
מאיר שטרית: לא על חברות התקשורת אלא על בתי-המלון.
מאיר שטרית: הבעלים שמנצלים את האזרח הפשוט.
מאיר שטרית: זה לא חברות התקשורת.
מאיר שטרית: אני לא בא אליכם בטענה.
מאיר שטרית: אתם הרי גובים מחיר אחד מהמלון.
מאיר שטרית: צריך לעשות חוק שאסור להם לגבות יותר מ-10 שקלים ליום על האינטרנט.
מאיר שטרית: צריכים לתת זאת חנם.
מאיר שטרית: נזמין גם את שר התיירות.
משה כחלון: יש הרבה חוקים שצריכים לעשות, ויש גם הרבה חוקים שלא צריכים לעשות.
מאיר שטרית: אפשר לעשות בלי חוקים.
יאיר חקק: אינטרנט באלחוט - WIMAX נייח.
יאיר חקק: ) עוד יוזמה של המשרד להגדיל את השימוש באינטרנט היא טכנולוגיית WIMAX.
יאיר חקק: זו טכנולוגיה שהיא fixed wireless, כלומר טכנולוגיה אלחוטית נייחת.
יאיר חקק: השר כינס ועדת מכרזים לעניין לפני כמה חודשים.
יאיר חקק: עומדים למכרז תדרים בתחום ה-3.5 ו-3.7 ג'יגה הרץ, שיאפשרו מתן שירותי גישה לאינטרנט באמצעים אלחוטיים.
יאיר חקק: המהלך עשוי להביא לכניסת מפעילים חדשים לשוק האינטרנט המהיר בישראל עם דגש על מתן שירות באזורים דלי אוכלוסין ומרוחקים.
מאיר שטרית: לאיזו מהירות מגיעים?
יאיר חקק: נכון להיום - ויתקנו אותי נציגי החברות - אבל במעבדה מדברים על כך שזה יכול להגיע ל-50mb.
יאיר חקק: ועדת המכרזים פרסמה הצהרת כוונות לפני כמה שבועות לשוק לקראת המכרז, וכולם מוזמנים להיכנס לאתר המשרד.
אסף כהן: זה לגבי ה-UMTS.
אסף כהן: לגבי זה, לא.
יאיר חקק: זהו עוד מהלך שעלול להביא בשורה.
יאיר חקק: שוק סיטונאי - "ועדת גרונאו".
יאיר חקק: ) שוק סיטונאי - ועדה ציבורית בראשות פרופסור ראובן גרונאו מהאוניברסיטה העברית המליצה לכונן בישראל שוק סיטונאי בתקשורת נייחת לרבות במרכיבי הרשת החדישים, כלומר רשתות ה-NGN של "בזק" ו-UFI של "הוט".
יאיר חקק: החזון של הוועדה הוא שיתאפשר לכל ספק שירותים לרכוש שירותי תשתית מבעלי התשתית ולהציע חבילת שירותים ללקוחות.
יאיר חקק: מה המשרד עושה כדי ליישם?
יאיר חקק: המשרד עכשיו נמצא בתהליכי הקמה של ועדה ציבורית, אשר תעשה שני דברים: היא תעסוק בתעריפי חברת "בזק", והיא תקבע כללים ותעריפים לשוק סיטונאי בתקשורת הנייחת.
יאיר חקק: הוועדה הזאת אמורה לעסוק בשני הדברים, כדי שלא ייווצרו ארביטראז'ים או בעיות בתמחור.
יאיר חקק: עד כאן ועדת גרונאו.
יאיר חקק: תחרות נוספת: אינטרנט סלולרי רחב-פס.
יאיר חקק: ) עוד דרך לגלוש באינטרנט בישראל שהופכת היום ליותר ויותר פופולרית היא אינטרנט סלולרי רחב-פס.
יאיר חקק: שלושת מפעילי הסלולר הגדולים - "פלאפון", "פרטנר" ו"סלקום" - פרשו רשתות מהירות מדור 3, מה שנקרא בשפה המקצועי: 3G.
יאיר חקק: למפעילים האלה יותר מ-2.3 מליוני לקוחות דור שלישי, אם כי צריך לסייג ולומר שלא כולם עושים בפועל שימוש בשירות, כלומר חלקם התחברו לרשת החדשה כי הם קנו מכשיר חדיש אבל לא עושים בו שימוש.
מאיר שטרית: הם משלמים את החבילה בלית ברירה.
יאיר חקק: גם בנושא הזה המשרד פעל.
יאיר חקק: למיטב ידיעתי, אני לא כל כך בקיא בעניין הסלולר, אבל אני חושב- - -
מאיר שטרית: אתה משלם 50 שקל לחודש, עוד לפני שגלשת כמעט, על חבילה של נדמה לי 100mb הורדה, שאתה גומר אותה ביום.
מאיר שטרית: כך שבחודש אתה צובר כמויות עצומות של כסף.
משה כחלון: על דור שלישי משלמים 20 שקל--
מאיר שטרית: --ליום.
מאיר שטרית: אני אראה לך כמה נתונים, ותראה שחבל על הזמן.
יאיר חקק: בנוסף לאותם לקוחות מהשורה שמחוברים לרשת החדשה, יש עשרות אלפי חיבורים רחבי-פס ניידים ייעודיים.
מאיר שטרית: אדוני השר, אתה יודע שמפה, אחרי שנה וחצי מתחילת הכנסת, אני עובר להיות יושב-ראש ועדת הכלכלה.
מאיר שטרית: אנו רק מכינים את הרקע לדיונים שם.
משה כחלון: האם אדוני רומז שמפלגת קדימה רוצה עוד סיבוב באופוזיציה?
משה כחלון: ועדת הכלכלה - זה אופוזיציה.
אברהם מיכאלי: היום, זה קואליציה.
אברהם מיכאלי: הוא רוצה להצטרף לקואליציה.
מאיר שטרית: האם אתה מתכוון להישאר שם עוד הרבה זמן?
מאיר שטרית: אולי תתחלפו קודם, אבל אתם לא תתחלפו כנראה בשנה וחצי מתחילת הכנסת.
מאיר שטרית: על-פי הסדר הפנימי אצלנו, אני עובר לוועדת הכלכלה לאחר שנה וחצי, ואז נוכל לטפל בנושא התקשורת שם ביתר נמרצות.
יאיר חקק: כאמור, אפשר להתחבר לרשת הניידת עם חיבור ייעודי, מודם USB למחשב הנייד וכו'.
יאיר חקק: אפשר לעשותו הן באמצעות מודם USB והן באמצעות נתב.
מאיר שטרית: מהי מהירות הגלישה?
יאיר חקק: מהירות הגלישה שם מגיעה לכ-4mb.
יאיר חקק: יש מגבלות אינהרנטיות לתשתית הניידת, אבל נכון להיום זה המצב.
יאיר חקק: חברות הסלולר מתכננות לשדרג את הרשתות שלהן לרשת של הדור הרביעי, ה-4G.
מאיר שטרית: האם משרד התקשורת חוסם את האפשרות של אנשים להשתמש ב-Skype ולדבר חנם?
יאיר חקק: לא, ונגיע לזה.
יאיר חקק: ההפך הוא נכון.
יאיר חקק: אנו רואים בזה חלק מהמנדט שלנו.
יאיר חקק: רשתות הדור הבא - NGN ו-UFI.
יאיר חקק: ) רשתות הדור הבא - לאחרונה, התחרות בין התשתיות התחילה לצבור תאוצה.
יאיר חקק: אם עד לפני שנה או שנתיים ראינו איזה שהוא קפאון בתשתיות, בתקופה האחרונה אנו עדים להתעוררות מסויימת בתחרות מבוססת תשתית.
יאיר חקק: "בזק" החלה לפרוש רשת סיבים אופטיים עד לארונות הסעף ונחושת משם לבית הלקוח.
יאיר חקק: זו תצורה שנקראת בעגה המקצועית: fiber to the curb, כלומר סיבים אופטיים עד שפת המדרכה.
יאיר חקק: כמו שהם אמרו, המרחק הממוצע בין הארון ללקוח עומד על כ-750 מטר.
יאיר חקק: המהירות.
יאיר חקק: הרשת הזאת מאפשרת היום קצב הורדה מרבי של עד 50mb.
יאיר חקק: גם "הוט" התחילה לפרוש רשת חדשה שמאפשרת קצב הורדה מרבי של 100mb.
יאיר חקק: מה המשרד עושה בעניין?
יאיר חקק: המשרד דרש מבעלי התשתיות להציג נתונים אודות היקף וקצב הפרישה, ואת הנתונים אודות ממשקים של כל מיני ספקי ערך מוסף שלא ימצאו את עצמם בלי גישה לתשתיות.
יאיר חקק: כמו שאמר השר, חסרים פרטים, אבל אני חושב שאנו זוכים בשיתוף פעולה מצד המפעילים.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: יכולתן של הרשתות החדשות.
יאיר חקק: ) מה יודעות הרשתות החדשות האלה לעשות?
יאיר חקק: הן יודעות לתמוך במספר גדול מאד של אפליקציות: שירותי טלפון מבוססי אינטרנט (VOIP), Skype ודומיהן, שזה הופך היום כמעט לדבר שבשגרה, שירותי תוכן מתקדמים (internet TV) לרבות אינטראקטיביות מאד גבוהה, שירותים באמת ברמה שלא הכרנו עד היום בישראל, משחקים רחבי-פס ועוד הרבה מאד אפליקציות שיסופקו באמצעות האינטרנט.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: ניטרליות ברשת - מניעת אפליה.
יאיר חקק: ) לכן, המשרד יוצא לאיזה שהוא מהלך שנקרא: ניטרליות ברשת.
יאיר חקק: היא אומרת שהמשרד מתפקידו, כרגולטור, להבטיח כי הרשתות יהיו פתוחות לכל האפליקציות וכי ספקי התקשורת לא יפלו לרעה אפליקציות מסויימות או ספקים מסויימים, כמו שאמר היושב-ראש, כגון Skype.
מאיר שטרית: היום, המצב הוא שאי-אפשר.
יאיר חקק: לא.
יאיר חקק: היום, המצב הוא שאפשר.
יאיר חקק: בכל רשת בישראל ניתן לעשות שימוש בכל אפליקציה אינטרנטית ללא חסימה.
מאיר שטרית: האם היום ניתן להשתמש ב- Skype בארץ ולדבר לטלפון רגיל חנם?
יאיר חקק: לא חנם, אבל בעלות נמוכה - בעלות ש- Skypeקובעים.
יאיר חקק: אין דין ודברים בין ספקי האינטרנט בישראל לבין Skype.
מאיר שטרית: דרך אגב, שמעתי התפתחות שתפתור את הבעיה הזאת והוא יכול לדבר חנם.
יאיר חקק: אלו דברים המשרד ער להם במובן של האפליה?
יאיר חקק: יש אפליה טכנולוגית, כלומר ספקי התשתית או ה-ISP עלולים לסכן כניסת ספקים חדשים באמצעות חסימות ותיעדופים שליליים לשירותים מסויימים, לדוגמא: מספיק שספק ISP מוסיף איזה שהוא delay לתנועת Voice Over IP, ואיכות השמע יורדת לרמות לא מקובלות.
יאיר חקק: המשרד הודיע לכלל הספקים, ואני חושב שכל הספקים סביב השולחן קיבלו את הוראות המשרד ונענו להן, כי אין לבצע אפליה טכנולוגית מהסוג הזה.
יאיר חקק: כלומר, אין לעשות תיעדוף שלילי לאפליקציה כזו או אחרת.
אסף כהן: הזכרת את Skype, וצריך לזכור שהתחרות בטלפוניה הנייחת חלקה המעניין מתבסס בדיוק על טכנולוגיות של Voice Over IP.
אסף כהן: אם ניקח ספקי Voice Over Broad Band בארץ, לדוגמא 012smile, שנותנים שירות על גבי רשת רחבת-פס גם של הכבלים וגם של "בזק" - "בזק" והכבלים, למרות שזה מתחרה בשירותי הטלפוניה שלהם לא חוסמים אותם.
קרן צוקרמן: עושים להם בעיות אחרות.
אסף כהן: תני רגע לגדר את זה רק לגבי העניין הזה, ובעיות אחרות - אחר כך.
אסף כהן: אנו מצפים שגם כאשר הטכנולוגיה מתפתחת באופן שאפשר יהיה לעשות את אותם דברים על גבי רשתות הסלולר, שגם רשתות הסלולר לא יחסמו.
יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: ניטרליות ברשת: מניעת הפליה (2).] יש גם אפליה מסוג אחר - אפליה תמחירית.
יאיר חקק: ספקי תשתית או ISP עלולים לסכן כניסת ספקים חדשים באמצעות תמחור מפלה של שירותי פס רחב, כלומר פשוט לדאוג את שירות ה-broad band כך שלא יהיה כדאי להשתמש בשירותים של ספק מתחרה.
יאיר חקק: הבעיה הזאת היא קצת יותר סבוכה מהבעיה הקודמת, והמשרד, כמו רגולטורים רבים בעולם, בראש הרשימה הזאת עומד ה-FCC, רגולטור התקשורת האמריקאי, בוחן את הנושא לקראת קביעת מדיניות.
יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: תודה על ההקשבה.
יאיר חקק: ) עד כאן, תודה ליושב-ראש ולוועדה.
אברהם מיכאלי: מה לגבי השימוש בתשתיות?
אברהם מיכאלי: אני מתאר לעצמי שהיום זה נעשה בשיטה יותר חדישה.
אברהם מיכאלי: תשתיות של בתים ישנים בנויים - האם ניתן עדיין, בכל התשתיות החדשות האלה, להגיע אליהם או שצריך לחפור את כל הכבישים שם?
יאיר חקק: אני חושב, שאתן לחברות התשתית לענות כי הן יותר בקיאות.
מאיר שטרית: זה אחד הנושאים שעלו בתחילת הדרך שבגלל זה אנו עושים את הדיון - העובדה שהתשתיות הקיימות היום לא מספקות את היכולת להגיע לכל בית בפס רחב.
מאיר שטרית: לכן, הצעתי שהממשלה תיכנס לעניין הזה ותפרוש תשתיות שבעתיד אפשר יהיה להפריט אותן, כדי להגיע במהירות יותר גדולה לפס רחב בכל בית.
מאיר שטרית: חברת "הוט" הודיעה שהתכנית שלה היא שעד סוף 2010 הם יגיעו לתשתית פס רחב לכל בית בארץ.
מאיר שטרית: אני מקווה באמת שזה יקרה.
מיכל פליישר: דרך אגב, המונח "פס רחב" הוא חמקמק.
מאיר שטרית: עד 100mb.
מיכל פליישר: מהירויות עד 10mb מתאפשרות בכל בית כבר היום.
מאיר שטרית: דיברנו על: עד 100mb.
מאיר שטרית: זה מה שאת אמרת - נכון?
מיכל פליישר: עד 100mb - עד סוף 2010.
מאיר שטרית: זו בשורה גדולה.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה - שירותי האינטרנט לציבור והמחירים - בהשתתפות שר התקשורת - 7/12/09.
מאיר שטרית: ) (מקרין שקף, שכותרתו:
מאיר שטרית: גם בבדיקת communications outlook 07 שפורסמה ב-Ynet ישראל היא המדינה הזולה ביותר למהירות 2 מגה.
מאיר שטרית: ) אדוני השר, אני מבקש להראות לך מצגת קצרה שהכנתי על כמה נתונים מעניינים.
מאיר שטרית: השקפים אינם לפי הסדר.
מאיר שטרית: בדיקה שנעשתה ב-Ynet מראה שישראל כאילו היא הזולה בכל המדינות בעולם בשירותי האינטרנט, אם כי כאמור אחת הבעיות שלנו היא שמדובר על כך שאנו הכי זולים כאשר זו גלישה ב-2mb-2.5mb.
מאיר שטרית: כאשר עולים במהירות הגלישה, התמונה משתנה מקצה לקצה.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: מבלי לפגוע בענפים אחרים, ועדת גרונאו מצאה שהמחיר לטלויזיה רב-ערוצית בישראל יכול לרדת.
מאיר שטרית: ) אני לא רואה כל כך טוב מרחוק, אבל המצגת בידי.
מאיר שטרית: ועדת גרונאו המליצה על הטלויזיה הרב-ערוצית, ואתם רואים את ההשוואה בין המחירים.
מאיר שטרית: במקרה הזה בטלויזיה הרב-ערוצית, כלומר בכבלים, אתה רואה שישראל היא בין המדינות הגבוהות בעולם.
מאיר שטרית: אדוני השר, כמי שעשה את חוק הטלויזיה בכבלים, אני רוצה להביא לידיעתך, שהחוק המקורי קבע בבסיס שבתום חמש שנים מהתחלת השידורים בכבלים שר התקשורת רשאי להתיר פרסום בכבלים.
מאיר שטרית: לצערי הרב, עד היום המשרד לא עשו זאת.
מאיר שטרית: אני חושב שהם עושים טעות איומה.
מאיר שטרית: אני ממליץ בפניך על כך.
מאיר שטרית: החוק אומר, שחמש שנים מיום התחלת השידורים בכבלים שר התקשורת רשאי, בתקנות, להתיר פרסום בכבלים.
דוברת: רשאי.
מאיר שטרית: "רשאי", כלומר הוא יכול וזה לא שהוא צריך.
מאיר שטרית: בזמנו, כאשר שחל היה שר התקשורת, בזמן ממשלת ברק, הגשתי הצעת חוק לחייבו, כי הוא דחה את העניין ולא אפשר להם לשדר פרסומות.
מאיר שטרית: הגשתי הצעת חוק שתחייב, והוא כמובן התנגד מטעם הממשלה.
מאיר שטרית: טענתו היתה שהוא התחייב לערוץ 2 שנה לא לאשר פרסומות במקום אחר.
מאיר שטרית: אמרתי לו: "מי שם אותך להתחייב?
מאיר שטרית: האם זה עסק פרטי של אבא שלך?
מאיר שטרית: ! יש חוק שקובע, ואתה צריך לתת".
מאיר שטרית: "רשאי" זה חייב.
מאיר שטרית: הלכתי לבג"ץ, ולצערי, הכבלים נסוגו בסוף מהבג"ץ ונשארתי לבד ולא היה טעם להמשיך את הבג"ץ הזה.
מאיר שטרית: לדעתי, הם עשו טעות.
מאיר שטרית: נדמה לי שאולי הגיעה השעה לתקן זאת, משום שפרסום בכבלים יכול וצריך להוריד את המחיר למשתמש.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהמחיר למשתמש לא יירד בצורה דרסטית אם יהיה פרסום בכבלים.
מאיר שטרית: רק השבוע קראתי בעיתון ש"הולמרק", אחד הערוצים האמריקאים שנמצא במערכת הרב-ערוצית, הודיע שהוא סוגר ומוריד את הערוץ מהארץ בגלל שהוא לא יכול לפרסם, ודרך אגב, מבחינתו, בצדק.
מאיר שטרית: אני חושב שהגיע הזמן להתיר את החבל הזה ולתת להם אפשרות לשדר פרסומות בכבלים ולהתחרות עם המדיות האחרות.
מאיר שטרית: הפרסומות שיהיו בכבלים ודאי לא יהיו במחירים כמו בערוצים הרגילים, והם ישדרו פרסומות יותר מקומיות ואזוריות, וזה יתן להם הכנסות אחרות וכך יכולים להוריד את המחיר למשתמש.
מאיר שטרית: לצערי, עד היום שרי התקשורת לדורותיהם לא טיפלו בסוגיה הזאת.
מאיר שטרית: אתה יכול להתקין את התקנות בשבוע ולאשרן ונגמר העניין.
מאיר שטרית: לדעתי, זה מה שצריך לעשות כבר מזמן, ואני מצטער שזה לא קורה.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: גם בסלולר ישראל נמצא ברבע העליון של המדינות המפותחות בהכנסה ללקוח.
מאיר שטרית: ) בסלולר ישראל נמצאת בין המקומות הגבוהים בעולם במחירי הסלולר.
מאיר שטרית: בניגוד לאינטרנט, שם ברמת הגלישה אנו מאד נמוכים בעולם, גם בטלויזיה הרב-ערוצית וגם בסלולר אנו בין המקומות הגבוהים בעולם מבחינת המחירים שאזרחים משלמים.
מאיר שטרית: דרך אגב, הכל זה נתוני ה-OECD.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: מחירי האינטרנט בישראל נמצאים בירידה מתמדת, בניגוד למחירי הטלויזיה הרב-ערוצית והסלולר.
מאיר שטרית: ) שקף זה מראה מה קורה למחירים ומהי התנהגות.
מאיר שטרית: הקו העליון האדום הוא הקו של הטלויזיה הרב-ערוצית, ואתה רואה שהמחירים הולכים ועולים ועלו במשך השנים.
מאיר שטרית: הקו השני הוא קו הסלולר, וגם שם המחירים הולכים ועולים.
מאיר שטרית: הקו השלישי התחתון בצבע השחור או הכחול הוא קו האינטרנט, ושם המחירים הולכים ויורדים עם השנים.
מאיר שטרית: הספירה היא משנת 2000 עד היום, ואתה רואה את השינויים ואת ההבדלים הדרסטיים בין טלויזיה רב-ערוצית לבין סלולר לבין אינטרנט, שוב כאשר מדובר בגלישה ממוצעת של 2.5mb.
מאיר שטרית: את זה אפשר לומר לשבח האינטרנט.
מאיר שטרית: אבל, לעומת זאת, רואים את המחירים שאזרחים אחרים משלמים.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, דווקא נתקלתי בזה שמעודדים אותך לעבור למהירות גלישה גבוהה יותר ומוזילים במחירים.
מאיר שטרית: מוזילים במחירים?
אברהם מיכאלי: בדקתי את החשבונית - קיבלתי פחות כסף.
מאיר שטרית: לצערי, כשמדברים על מהירות גלישה גבוהה מאד, המחירים עולים לשמים וזה מגיע לאלף שקל לחודש.
מאיר שטרית: אתה משלם בשני חלקים כלומר פעמיים: גם לספק וגם לזה.
אברהם מיכאלי: יש שם בעיה.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו:
מאיר שטרית: 013 נטוויז'ן מציעים את המחירים הנמוכים ביותר לחבילות האינטרנט המהיר החדישות.
מאיר שטרית: ) על-פי בדיקת המחירים שמציעים לפי מהירות גלישה כמו שעולה בשקף, אתם רואים שיש פה את ניתוח המחירים של "בזק", 012 ו"נטוויז'ן" ומראים בעצם מהם המחירים שמוצעים היום לציבור במהירויות גלישה שונות.
מאיר שטרית: אדוני השר, אתן לך עותק של המצגת כך שיהיה לך ביד.
מאיר שטרית: (באינטרנט מהיר, ישראל היא אחת המדינות הזולות בעולם המפותח.
מאיר שטרית: ) באינטרנט מהיר ישראל היא אחת המדינות הזולות בעולם המפותח.
מאיר שטרית: בדקנו מהירות גלישה יותר גבוהה.
מאיר שטרית: זהו דו"ח של ה-OECD ולא שלי, שמראה שישראל היא נמוכה יחסית למקומות אחרים בעולם.
משה כחלון: קודם אתה אמרת שככל עולים, אנו יותר גבוהים, אבל עלינו ואנחנו לא גבוהים.
מאיר שטרית: דרום-קוריאה יותר נמוכים מאתנו.
משה כחלון: אם אנו באזור דרום-קוריאה, זה טוב.
קובי שמש: הכוונה היא למחיר.
מאיר שטרית: זה במחיר ולא במהירות.
משה כחלון: במחיר עם המהירויות.
מאיר שטרית: המהירות שלנו נחשבת 8mb-10mb, ואצלם מהירות היא 100mb, וזה הבדל גדול.
משה כחלון: האם המחיר שם הוא על 100mb, ואצלנו - על 8mb?
מאיר שטרית: ודאי, וזה ההבדל.
מאיר שטרית: אצלם מהירות גדולה היא מהירות אחרת, ולא שלנו.
מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: כשני שליש ממחיר האינטרנט המהיר נובע ממחיר התשתית.
מאיר שטרית: ) הדבר האחרון - המחיר שאתה משלם על האינטרנט הוא שני שליש תשתיות ושליש ספק תוכן.
מאיר שטרית: זה אבסורד שממש לא הגיוני בעיניי: לא כלכלית ולא בשום צורה אחרת.
מאיר שטרית: בעיניי, זו מכונה לגביית כסף מהציבור, ואין לזה שום הצדקה.
מאיר שטרית: בניגוד לספק תוכן, שם צריך להחזיק אנשים, לעשות תמיכה, לספק תכנים ולהיות כל הזמן בעירנות ולתת תשובה, בתשתית לא צריך לעשות כלום שכן היא קיימת.
מאיר שטרית: לא קורה לה שום דבר כשעוברים דרכה נתונים.
מיכל פליישר: בדיוק ההפך.
מיכל פליישר: נסביר.
אברהם מיכאלי: חופרים כל חודש מחדש.
אברהם מיכאלי: זה מלא כסף.
מאיר שטרית: לא חופרים כל חודש, וזה בדיוק העניין.
מאיר שטרית: לגבי תשתיות לטלויזיה בכבלים, מאחר ואני מכיר את הנושא מקרוב היטב, אקח למשל את אחת השכונות ביבנה.
מאיר שטרית: כשבנו את שכונת הוילות הגדולה, 1,600 וילות, הייתי עדיין ראש עיר, ועשיתי תשתיות לטלויזיה בכבלים לכל השכונה עוד לפני שהיה חוק כבלים.
מאיר שטרית: עשינו אנטנה מרכזית אחת על מגדל המים, אליה כל תושב התחבר.
מאיר שטרית: במקום לשים יער של אנטנות, כלומר 1,600 אנטנות, ואז היו אנטנות של ערוץ 1 וערוץ 2, עשינו אנטנה אחת על מגדל המים וחיברנו את כל השכונה לאנטנה אחת.
מאיר שטרית: כך קלטו הרבה יותר טוב.
מאיר שטרית: כל אדם שילם אלף דולר.
מאיר שטרית: יחד עם זאת, הכבלים שהכנסנו באדמה היו כאלה שאפשרו לקלוט גם לוויינים.
מאיר שטרית: לכן, החלטנו גם לקנות לוויינים, ואז היה מותר לקנות לוויינים, ושמנו צלחות לווין לכל השכונה, ולאנשים היה כדאי לשלם.
מיכל פליישר: אבל, שילמתם על תוכן.
מאיר שטרית: מפה בא חוק הכבלים.
מאיר שטרית: שאלו אותי למה אני עושה דבר כזה, ואמרתי: "חוק כבלים".
מאיר שטרית: שאלו איך יהיה, ואמרתי: "אני אעשה אותו".
מאיר שטרית: הסתבר שהיה מצב אבסורדי בארץ, שקיבוץ הוגדר כרשות היחיד, ולכן בקיבוץ היה מותר לעשות רשת כבלים ולשדר מה שהם רוצים, ובערי פיתוח - לא.
מאיר שטרית: החוק המקורי שהגשתי היה בן דף אחד שאמר, שלערי פיתוח תהיה אותה זכות כמו קיבוץ, כך שהם יכולים להקים רשת כבלים מקומית.
מאיר שטרית: החוק עבר בקריאה טרומית.
מאיר שטרית: כשהגענו לוועדת הכלכלה, עמד בראשה חבר-הכנסת לשעבר שפייזר, שהיה ראש המחוז של מפלגת העבודה בתל-אביב, ובדיון בוועדת הכלכלה הוא העלה את השאלה: "מה פתאום רק ערי פיתוח?
מאיר שטרית: " והשבתי: "אתה צודק.
מאיר שטרית: במאה אחוז".
מאיר שטרית: לכן, הכנתי הצעת חוק לקריאה ראשונה לכל הארץ.
מאיר שטרית: זה היה חוק הכבלים שהנחנו על השולחן, ומכאן בעצם צמחו הכבלים.
מאיר שטרית: אני מנסה לומר, שאותן תשתיות ששמתי לפני 25-30 שנה עדיין קיימות ועובדות עד היום.
מאיר שטרית: אני אומר לך, שהשקעה בתשתית היא לא השקעה שמחייבת לגבות כסף על התשתית עצמה.
מאיר שטרית: יש השקעה מסויימת לאורך זמן שאפשר לקזז אותה לאורך חמש שנים ואפשר לקזז אותה לאורך 30 או 40 שנה.
מאיר שטרית: לא חייבים לראות את הרווח מחר בבוקר.
מאיר שטרית: לדעתי, אפשר להוריד פה בצורה דרסטית את המחירים של התשתיות.
מאיר שטרית: נדמה לי שבמסגרת התחרות שמתקיימת בין תשתיות "בזק" ל"הוט", אם הייתי אחראי על הכבלים או על "הוט" הייתי מוריד את מחירי התשתית באופן דרסטי וזה היה מחבר אלי הרבה יותר אנשים; או הפוך אם הייתי "בזק", הייתי עושה את אותו הדבר ומוריד את התשתיות באופן דרסטי וזה היה מחבר אלי לשירות הרבה יותר אנשים.
מאיר שטרית: ככל שזה יהיה יותר נמוך, יותר אנשים יתחברו.
מאיר שטרית: לדעתי, זה רק יהיה לברכה לכולם, כי בסוף הדרך זה לא יעמוד בפני הפרץ.
מאיר שטרית: כמו שאני יודע, משרד התקשורת פועל לגרום לכך שאכן יושכרו קטעי תשתית, כלומר שספקים יכולים לספק גם תשתית וגם תוכן, ואז עם הזמן זה ממילא יקרה.
מאיר שטרית: למה לחכות שזה יקרה?
מאיר שטרית: אני מציע כן לזוז עם זה.
משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני דוקא חושב שבחלק הזה של נושא התשתיות עד שלא תיכנס חברת תשתית נוספת, --
משה כחלון: --תהיה לנו בעיה.
משה כחלון: אנו רואים שיש פה שתי ספקיות עיקריות, "הוט" ו"בזק", שהן בעלי התשתית, ואם לא יהיו חברות נוספות - התחרות פה מצומצמת למינימום, וצריך להגיד את האמת.
משה כחלון: אנו מנסים פה ומנסים בכל מיני שיטות עם המלצות ועדות כאלה או אחרות.
משה כחלון: כשיש שני ספקים זה כמו מצב שאם יש שתי חנויות תיקים או עשר חנויות תיקים - מחיר התיק הוא שונה.
מאיר שטרית: המחירים יורדים.
משה כחלון: אנו לא מתייאשים ולא מרימים ידיים, אלא מנסים כל הזמן.
משה כחלון: דרך אגב, גם בסלולר זה אותו דבר.
משה כחלון: לכן, מנסים את ה-roaming, מנסים כל מיני שיטות ונעזרים גם בחקיקה.
משה כחלון: יש פה שתי ספקיות עיקריות שיש להן את התשתית, ולכן המחירים גבוהים.
משה כחלון: אני לא צריך פה את כל המצגות כדי להבין.
מאיר שטרית: אפילו בחברת החשמל.
משה כחלון: לא צריך פה שום מצגת כדי לדעת שיש שתי ספקיות, והן גובות מחירים גבוהים.
אברהם מיכאלי: אדוני השר, השאלה היא באמת: היוזמה היא בממשלה או בנו?
מאיר שטרית: הממשלה.
אברהם מיכאלי: אם אתה תגיד לי "הממשלה", אנו אולי ניזום את זה והשאלה היא האם הממשלה תתמוך.
משה כחלון: בתחילת הדיון דיברנו על כך שהמדינה תתערב בחלק הראשון בנושא התשתיות.
משה כחלון: יש תשתיות לחברת החשמל, 2,500 ק"מ של סיבים אופטיים, וכן למע"צ, למשרד התחבורה ולרכבת.
מאיר שטרית: יש שר לענייני אינטרנט - לא?
משה כחלון: המענה צריך להיות באזורים האלה, כמו שאני מבין, אם רוצים באמת לתת מענה כולל.
משה כחלון: אבל, פה נקודה, שם נקודה, כתמים כאלה - אפשר בכל מיני שיטות.
משה כחלון: צריך לעודד פה תשתיות נוספות.
משה כחלון: כמו שפעם היה רק כביש 4, ואחר כך היה כביש 2 ועכשיו יש את כביש 6 והכבישים מתרחבים, גם התשתיות האלה, שהן למעשה הכבישים המובילים, כביש התעבורה - פה מעבירים מכוניות ופה מעבירים מידע - אוטוסטרדות המידע במדינת ישראל חייבות להתרחב.
משה כחלון: אחרת, אנו נשב פה בעוד שנה, ולא חשוב אם תהיה בוועדת הכלכלה או פה או תהיה שר האוצר, ונדבר על אותם הדברים.
משה כחלון: הטכנולוגיה מתקדמת, הצרכים עולים ומתקדמים והביקוש עולה, ולכן אני רואה את המענה רק בהרחבת התשתיות.
מאיר שטרית: יהונתן קלינגר, בבקשה.
מאיר שטרית: אני מבקש מכל דובר לומר את שמו לפרוטוקול.
קובי שמש: לגבי הקיבוצים, מכיון שלקיבוצים יש רשיון 10 והתשתית היא כביכול בבעלותם, אם תעשה בדיקה נכון לעכשיו יתברר שלקיבוצים יש ספק תשתית נוסף ל"בזק" ול"הוט", מהירות הגלישה שם היא יותר מהירה מאשר "בזק" ויותר זולה מאשר המתחרים הנוכחיים.
מאיר שטרית: מי זה הספק?
קובי שמש: יש ספק נוסף שמחבר את הקיבוצים לא על גבי התשתית של "בזק" ולא על גבי התשתית של "הוט".
מאיר שטרית: האם הוא עושה תשתית פנימית?
קובי שמש: הוא משתמש בתשתית הפנימית--
מאיר שטרית: --של הקיבוץ, כלומר של הכבלים שעשו בזמנו.
קובי שמש: --של הנחושת ושל הכבלים שנמצאים, ומספק תשתית אלטרנטיבית.
מאיר שטרית: מה ההבדל במחירים?
קובי שמש: יש הבדל במחירים ויש גם הבדל במהירויות.
שרון פליישר-בן-יהודה: לא יודעים על מה מדובר.
שרון פליישר-בן-יהודה: אולי שקובי יסביר לנו על מה מדובר.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו מכירים שני ספקי תשתית במדינת ישראל.
שרון פליישר-בן-יהודה: אנו פשוט מעולם לא שמענו על זה.
קובי שמש: אחדד את הנקודה.
קובי שמש: לקיבוצים יש רשיון 10.
קובי שמש: הנחושת שבאדמה היא נחושת של הקיבוצים.
קובי שמש: הקיבוצים יצאו למכרזים לאפשר לספקים מתחרים, ל"בזק" ול"הוט", לספק את התשתית המהירה בקיבוצים.
קובי שמש: יש חלק מהקיבוצים שספק התשתית שלהם הוא לא "הוט" או "בזק" אלא ספק תשתית נוסף שמספק אינטרנט רחב סרט- - -
דוברת: איזה רשיון יש לו?
קובי שמש: יש רשיון פנים-ארצי.
מאיר שטרית: האם אי-אפשר להביאו ליבנה או למקומות אחרים?
קובי שמש: לא משנה.
קובי שמש: אני לא רוצה להגיד שמות.
קובי שמש: אבל, יש ספקים כאלה.
שרון פליישר-בן-יהודה: אני חושבת שקצת מתאים לכולנו פה.
שרון פליישר-בן-יהודה: ..
שרון פליישר-בן-יהודה: בתור נציגת "בזק", אני יכולה להגיד שרוב קיבוצי מדינת ישראל מחוברים לתשתית "בזק".
שרון פליישר-בן-יהודה: אינני יודעת על אלו קיבוצים קובי מדבר.
מאיר שטרית: לְמה?
מאיר שטרית: לטלפונים.
שרון פליישר-בן-יהודה: גם באינטרנט וגם בטלפוניה הם מחוברים לתשתית של "בזק", עובדים עליה ומשלמים ל"בזק".
שרון פליישר-בן-יהודה: אני לא יודעת על איזה ספק הוא מדבר.
קובי שמש: אל תקחי זאת אישית, אבל יש בקיבוצים תחרות, מכיון שבקיבוצים התשתית היא תשתית של הקיבוצים ולא תשתית של "בזק".
שרון פליישר-בן-יהודה: מי הקים אותה?
שרון פליישר-בן-יהודה: האם הקיבוץ הקים אותה?
קובי שמש: כן.
שרון פליישר-בן-יהודה: כן?
קובי שמש: יש שם תחרות.
קובי שמש: אם אתה רוצה, אני מציע לך שתזמן את הספקים האלטרנטיביים שיציגו לך מחירים.
מאיר שטרית: אם אני אדע מי הם, אני אזמין.
קובי שמש: יראו לך שיש שם תחרות אמיתית מכיון שהתשתית היא תשתית של הקיבוץ ולא תשתית של- - -
מאיר שטרית: זו נקודה מעניינת לבירור.
יהונתן קלינגר: אני יהונתן קלינגר מעמותת "המקור", עמותה לקידום תוכנה חופשית וקוד פתוח, שזה לא בדיוק רלוונטי אבל זה כן.
יהונתן קלינגר: אני רוצה לדבר על חשיבות האינטרנט כריבוד חברתי, כדרך לקדם.
יהונתן קלינגר: אם תסתכלו על כמה דברים שהראו פה בנתונים, התייחסו בעיקר למהירות ההורדה ולא למהירות ההעלאה.
יהונתן קלינגר: כשאנו מדברים על היכולת של כל אחד לפתוח ערוץ טלויזיה, כמו שחבר-הכנסת שטרית רוצה שיהיה בסופו של דבר, ואני מברך אותו ורוצה גם אתו לקדם את זה שלכל אחד תהיה איזו שהיא יכולת לתרום לנהל עסק שמבוסס על שירותי אינטרנט לספק שירותים, לפתוח אתרים כמו "טויטר", לפתוח אתרים שיאפשרו לאזרחים ביטוי - אז הוא צריך לזכור שרוחב הסרט העולה, ה-up stream, הוא מה שחשוב כאן.
יהונתן קלינגר: כשאנו מדברים על יחסים של בין 1:10 ל-1:20 ב-up stream בישראל לעומת מדינות אחרות שבהן יש תעבורה כמעט סימטרית, אנו צריכים לזכור- - -
מאיר שטרית: מה היחס בישראל בין up load ל-down load?
יהונתן קלינגר: הוא בערך 1:10, לעומת חו"ל שם זה כמעט סימטרי.
יהונתן קלינגר: כלומר, אם אני רוצה לדבר ב- Skype, זה קצת - - -
אריאל כהן: אי-אפשר לקחת את דרום-קוריאה כדוגמא כל הזמן.
יהונתן קלינגר: אני רק מעלה נקודה.
מאיר שטרית: אנו לוקחים את ארצות-הברית כדוגמא.
אריאל כהן: בארצות-הברית זה לא סימטרי, וזה 1:10 בדיוק כמונו.
מאיר שטרית: האם המהירות שם היא אותו דבר כמו אצלנו?
אריאל כהן: כן.
אריאל כהן: גם רוב אירופה.
מאיר שטרית: זה לא מה שנראה לי.
מאיר שטרית: זה לא מה שנראה בנתונים של הגישה שראינו בשקפים.
שרון פליישר-בן-יהודה: כבוד יושב-ראש הוועדה, כדי שכולנו נהיה על אותו שולחן מבחינת הדיון, צריך שנבין שבדרום-קוריאה מי שמימן את כל הקמת תשתית האינטרנט זה הממשלה.
מאיר שטרית: אני בעד זה גם פה.
שרון פליישר-בן-יהודה: בסדר.
שרון פליישר-בן-יהודה: אתה יודע שכשעושים השוואה, צריך לעשות השוואה בין - - -
מאיר שטרית: אני בעד זה שהממשלה תעשה תשתיות, ואני חושב שזה זול לממשלה ושווה לה.