GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד אברמסקי: הנושא השני, הוא שאין תיאום ואין מידה של השפעה על האקדמיה, לא על המוסדות להשכלה גבוהה ולא על כל הגופים השונים שעוסקים במדע.
עודד אברמסקי: הצעת החוק הולכת לפתור את הדבר הזה.
עודד אברמסקי: חל שינוי אדיר לטובה בתחום הזה בשלושה היבטים: מעכשיו בוועדת השרים למדע ולטכנולוגיה, באופן קבוע יישב נשיא האקדמיה, כמו יו"ר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.
עודד אברמסקי: כלומר, זו פעם ראשונה בתולדות מדינת ישראל שיש פרוזדור למדע ישירות לממשלה.
עודד אברמסקי: זה כבר שינוי דרמטי.
נירה למאעי-רכלבסקי: האם זו החלטת ממשלה?
עודד אברמסקי: זו החלטת ממשלה.
עודד אברמסקי: זה פרוזדור אדיר.
עודד אברמסקי: זה פרוזדור בעל משמעות אדירה, שלא היה קיים.
מאיר שטרית: אני מניח, שלא תהיו עסוקים מאוד בישיבות האלה.
עודד אברמסקי: נקודה שנייה – בזכותך, כאן בישיבה הוקם פורום בעל חשיבות יוצאת מן הכלל, שבראשו עומד שר המדע, הכולל את האקדמיה, המועצה הלאומית, מדענים ראשיים, המפא"ת והתעשייה וכו'.
מאיר שטרית: כדאי לכנס אותו לקראת 2010.
עודד אברמסקי: בשנתיים האחרונות יש פתיחות הרבה יותר גדולה של האקדמיה, מה שלא היה לפני שנים.
עודד אברמסקי: האקדמיה היתה קצת מעל.
עודד אברמסקי: האקדמיה ירדה אל הגופים האחרים, שעוסקים במדע.
עודד אברמסקי: זה הרבה בזכותך.
עודד אברמסקי: האקדמיה נפתחה, וזה דבר בעל משמעות חשובה.
עודד אברמסקי: הנקודה השלישית – אנחנו בדוח אמרנו שיש המונים מטובי המדענים שלא נבחרים לאקדמיה.
עודד אברמסקי: אני חבר באחד משלושת הגופים של האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית.
עודד אברמסקי: נדמה לי ש-10% מחברי האקדמיה הישראלית הם חברים גם באקדמיה האמריקנית.
עודד אברמסקי: בצניעותי, אני אחד מהם.
עודד אברמסקי: כאשר שם מגישים מועמדות של מישהו, יש שלושה דברים שהם עדיפות לאותו אדם: אם אתה בן מיעוטים, אישה, ממדינות או מאוניברסיטאות ממרכז ארצות הברית, שלא מיוצגות מספיק באקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית.
עודד אברמסקי: אם זה כך שם, מותר לשקול את האפשרות הזו גם כאן.
עודד אברמסקי: אם יש שניים מעולים, כאשר אחד מאוניברסיטה כזו והשני מאוניברסיטה אחרת, אולי אפשר לשקול זאת.
עודד אברמסקי: אני מבין שאתה מבר אילן.
עודד אברמסקי: הייתי מאוד מאושר לשמוע, שאתה כחבר אקדמיה היית מציג את מה שאתה מציג.
משה דויטש: אני הייתי עצוב מאוד אם הייתי נבחר לאקדמיה על בסיס זה שאני מבר אילן.
עודד אברמסקי: אני לא אמרתי את זה.
עודד אברמסקי: אני אמרתי מה נעשה באמריקה.
משה דויטש: אני מסכים איתך בנושא אחד – זה נושא שאפשר וצריך לדון בו.
משה דויטש: דעתי היא שונה משלך.
עודד אברמסקי: אני אומר מה אמר הדוח.
עודד אברמסקי: הדוח אמר שצריך לשקול את האפשרות שיהיה ייצוג למיעוטים, למגזרים שונים ולאוניברסיטאות שבהן יש מובילים גדולים.
עודד אברמסקי: זה לא הדבר העיקרי.
עודד אברמסקי: הדבר החשוב ביותר הוא: "מטובי המדענים".
עודד אברמסקי: אם יש שני חוקרים באותה רמה, ניתן לעשות חושבים.
עודד אברמסקי: הנקודה הרביעים שלי – חברי חוץ.
עודד אברמסקי: כתוב בדוח האקדמיה שמותר שיהיו חברי חוץ.
עודד אברמסקי: אנחנו בפירוש המלצנו, שחברי חוץ מדענים מחו"ל ייבחרו לאקדמיה.
עודד אברמסקי: אגב, באקדמיה הלאומית בארצות הברית זה מקובל.
עודד אברמסקי: איך אני נבחרתי?
עודד אברמסקי: כחבר חוץ.
עודד אברמסקי: כל שנה מתקבלים שם 5 חברי חוץ.
עודד אברמסקי: גם פה זה מותר.
עודד אברמסקי: אם היינו בוחרים במשך השנים האלה כמה פרסי נובל יהודיים, כמו פרסינר, כמו קלוג, כמו קורנברג, זה היה מוסיף ליוקרתה של האקדמיה, לשם של האקדמיה ולתרומה.
עודד אברמסקי: אמרו לי שיהיה נורא קשה לבחור, כי יש הרבה מועמדים.
עודד אברמסקי: גם יש המון מועמדים ישראלים שלא נבחרים.
קריאה: המון יהודים.
עודד אברמסקי: בנוסף, אנחנו הצענו שיהיו סקציות מסוימות.
עודד אברמסקי: למשל, בתוך החטיבה למדעים הניסויים, תהיה סקציה של פיזיקה ומתמטיקה וסקציה ביולוגיה, ולפי זה יוכלו לכוון את האנשים, כמו שקיים בארצות הברית.
עודד אברמסקי: בתוך כל גוף של האקדמיה שם יש סקציות, ונבחרים לסקציות כך שכל תחומי המדע יבואו לידי ביטוי.
עודד אברמסקי: בנוסף, יש את הקרן הלאומית למדע, שהיא עצמאית.
עודד אברמסקי: במדינה קטנה כמו שלנו, עם קשיים כמו שלנו בתקציבים למחקר, מותר לאקדמיה להציע לקרן למחקר לאומי לתת עדיפות למענקי מחקר בתחום מסוים.
עודד אברמסקי: תבוא האקדמיה ותגיד: תחום האנרגיה מאוד חשוב למדינה.
משה דויטש: אני חושב שאתה מתפרץ לדלת פתוחה.
משה דויטש: אני הייתי נוכח במספר לא קטן דיונים כאלה.
משה דויטש: אני חושב שזה מתבצע בפועל.
מאיר שטרית: הוא אומר שהדוח של המולמו"פ מציע את זה.
עודד אברמסקי: לא, הדוח של הוועדה.
עודד אברמסקי: חלק מהדוח של הוועדה יושמו, חלק ייושמו על ידי החוק, וחלק לא צריכים להיות מיושמים.
עודד אברמסקי: פה קרה דבר מפתיע.
עודד אברמסקי: הדוח של הוועדה, שאני עמדתי בראשה, לא הוצג ולא נדון בפני חברי האקדמיה הישראלית-הלאומית למדע.
עודד אברמסקי: אני חושב שזה לא היה נכון.
עודד אברמסקי: אפשר היה ללמוד מזה.
עודד אברמסקי: נקודה שהיא בעלת משמעות באקדמיה, היא פעילות החברים באקדמיה ולא פעילות האקדמיה.
עודד אברמסקי: רוב חברי האקדמיה אינם פעילים.
מנחם יערי: שליש מחברי האקדמיה הם מעל 75.
אבי ענתי: אז למה בחרו בהם?
מנחם יערי: בחרו בהם שהם היו בני 15.
מאיר שטרית: האם אפשר להגדיל את מספר חברי האקדמיה?
מנחם יערי: הגדלנו.
עודד אברמסקי: דו"ח של ועדה שמינתה מדינת ישראל, לא בא לדיון במסגרת האקדמיה.
עודד אברמסקי: אני לא אומר שצריך היה לקבל אותו, אבל חברי האקדמיה אפילו לא ראו אותו.
מאיר שטרית: אם יש הרבה מעל גיל 75 שכבר לא פעילים באקדמיה, אז אולי אפשר לעשות אמריטוס.
מאיר צדוק: זה מה שהתקנון מאפשר.
מאיר צדוק: בגלל זה יש 100 חברים במקום 60.
עודד אברמסקי: הקבוצה המנהיגה של האקדמיה, היא בעלת משקל ופעילות מונומנטאלית.
עודד אברמסקי: אני רוצה לומר, שהיכולת של רוב חברי האקדמיה לתרום למדע, לחברה ולתרבות, אינה מנוצלת.
מנחם יערי: תעזור לי לנצל אותם.
עודד אברמסקי: במועצה הלאומית למחקר ולפיתוח לא מדובר על "מטובי המדענים", אבל יש הרבה מאוד מדענים, כולל שלושה מהאקדמיה, וכולם פעילים בלי יוצא מן הכלל.
מנחם יערי: כל פעם שאני ארצה לצלצל לחבר אקדמיה לבקש משהו, אני אבקש ממך לעשות את הטלפון בשמי.
מנחם יערי: אתה מצליח יותר ממני.
עודד אברמסקי: אני נורא מצטער על ההתייחסות שלך.
מנחם יערי: אם זה מעליב אותך, אני מתנצל.
מנחם יערי: אמרתי את זה בבדיחות הדעת.
מנחם יערי: זה לא שלא פונים אליהם.
עודד אברמסקי: אני מלא הערכה וכבוד, ואני רואה זכות גדולה בכך שנבחרתי לאקדמיה.
עודד אברמסקי: אתה יודע את ההערכה שלי על מהותה ומשמעותה של האקדמיה.
עודד אברמסקי: כשהוקמה הוועדה, זה היה על רקע מלחמות בין שר המדע לבין האקדמיה.
מאיר צדוק: במחתרת.
מאיר צדוק: באיזו מדינה מערבית מקימים ועדה לבדיקת האקדמיה למדעים?
עודד אברמסקי: בכל ארץ, כולל ארצות הברית.
עודד אברמסקי: אחת ל-5 שנים.
עודד אברמסקי: זה לא ענייני בכלל.
עודד אברמסקי: אני מוניתי על ידי ממשלת ישראל, ניסיתי לעשות עבודה אובייקטיבית טובה.
עודד אברמסקי: אני יודע שהאקדמיה כעסה על ממשלת ישראל, שהקימה ועדה לבדוק אותה, אבל הכעס לא היה צריך להיות עלינו.
עודד אברמסקי: נירה למאעי-רכלבסקי: היתה גם משפטנית בכירה בוועדה, פרופ' דפנה ברק-ארז.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת במחתרת?
מאיר צדוק: זה לא הובא לידיעתנו.
מאיר צדוק: חבל להיכנס לזה.
עודד אברמסקי: הדבר החשוב הוא, שאני באמת חושב שהאקדמיה נפתחה בהרבה מאוד היבטים כלפי עם ישראל, ולא רק כלפי המדע.
עודד אברמסקי: החוק הוא גם בעל חשיבות גדולה.
עודד אברמסקי: אני איהנה לעבוד תחתכם כחבר אקדמיה וכיו"ר המולמו"פ, תוך שיתוף פעולה.
נורה כהן: אני מלשכת המדען הראשי במשרד החינוך.
נורה כהן: אני רוצה לברך את האקדמיה על התרומה הגדולה.
נורה כהן: יש כאן הוכחה לתרומה של האקדמיה בתחום, שבאופן מסורתי לא היה עיסוקה – תחום החינוך.
נורה כהן: בשנים האחרונות זה בא לידי ביטוי בעבודה יוצאת מן הכלל.
נורה כהן: אני חייבת להעיר הערה.
נורה כהן: הפעילות הזו היא אחד מהתפקידים הקלאסיים המהותיים של המדען הראשי במשרד החינוך.
נורה כהן: אין ויכוח על התרומה והאיכות, אבל יכולה להתעורר בעיה במשרדי ממשלה אחרים בהם יש מדען או צריך להיות מדען ראשי.
נורה כהן: אחד התפקידים שלו, הוא לאסוף בצורה מושכלת ביותר, באמצעות המומחים הגדולים ביותר, את מצב הידע המחקרי-מדעי בנושאים מסוימים רלוונטיים לקבלת החלטות במשרד.
נורה כהן: אני לא רוצה להתפלמס על התוצר, משום שאין ויכוח עליו.
נורה כהן: התוצר ראוי ומצוין, אבל צריך לשים לב, שיש פה בעיה של חפיפה בהגדרות התפקידים.
נורה כהן: מצד אחד מדען ראשי, ומצד שני אותה ועדה שהקימה האקדמיה במימון קרן רוטשילד.
נורה כהן: אני שמחה, שהנהלת המשרד נהנית מהתוצרים האלה.
נורה כהן: כפי שאתם יודעים, מקבלי ההחלטות במשרדי ממשלה לא תמיד יכולים או רוצים לקחת את האימפוט המחקרי-מדעי ולהפוך אותו לקרקע לקבלת החלטות.
נורה כהן: זה קשה.
נורה כהן: זו פעולה לא מובנת מאליה.
נורה כהן: הרבה יותר קל לשבת לדיון ולהחלטות בלי האימפוט הזה.
נורה כהן: הם כנראה הצליחו איפה שלא פעם המדען הראשי במשרד החינוך לא הצליח.
נורה כהן: עדיין צריך לתת את הדעת על החפיפה ועל אי התאמה בין התפקיד של המדען הראשי לבין התפקיד של האקדמיה.
אברהם מיכאלי: הדיון שאנחנו מקיימים היום הוא דיון חגיגי.
אברהם מיכאלי: אין ספק שצריך לשבח את האקדמיה הישראלית למדעים.
אברהם מיכאלי: אנחנו כחברי ועדה יושבים בהרבה פורומים ושומעים על פעילותכם, וגם מתחככים אתכם.
אברהם מיכאלי: אחת הפעילויות היפות שאתם עושים זה עידוד הנוער הצעיר.
אברהם מיכאלי: מדי שנה אנחנו מתארחים ביחד אתכם בבית הנשיא, ומקיימים את הטקס היפה של הדור הצעיר.
אברהם מיכאלי: אנחנו מייחלים שהוא יתקדם לדרגה גבוהה, אפילו מזו של המבוגרים בינינו.
אברהם מיכאלי: זאת הגאווה שלנו.
אברהם מיכאלי: דיון כזה צריך להיות ממוקד.
אברהם מיכאלי: צריך לשבח, אבל גם להסיק כמה דברים שצריך לתקן.
אברהם מיכאלי: אין גוף שאי אפשר לבקש ממנו לתקן דברים.
אברהם מיכאלי: בשנת 1961 כאשר האקדמיה הוקמה תכלית החקיקה היתה, להקים גוף שלא יהיה תלוי ברשות המבצעת ובדרג הפוליטי, שיהיה מנותק משיקולים פוליטיים, בעל מעמד משפטי עצמאי.
אברהם מיכאלי: לדעתי, מפה אתם מקבלים את העצמאות שלכם לבוא ולהציג דברים בצורה עצמאית.
אברהם מיכאלי: האנשים הנבחרים לאקדמיה הם באמת מטובי המדענים.
אברהם מיכאלי: הם אמורים לבוא ולתת כיוונים למדינת ישראל, לדרג המבצע.
אברהם מיכאלי: אנחנו ככנסת מוכנים לשמוע, מהם הדברים שאתם מבקשים מאיתנו כדי שנוכל לתקן דברים שעד עכשיו לא תוקנו.
אברהם מיכאלי: נכון שהדוח הראשון ממבקר המדינה היה בשנת 2004, כאשר הדוח השני היה בשנת 2005.
אברהם מיכאלי: חשוב להסתכל שנים אחורה, ולראות איך האקדמיה מבצעת את התפקיד, שלמטרתו היא הוקמה.
אברהם מיכאלי: פרופ' אברמסקי הזכיר תמצות של ההערות המופיעות בדוח שלו.
אברהם מיכאלי: הדוח שלו הוא מאוד ממוקד וחשוב על מנת לדעת מה צריך לתקן.
אברהם מיכאלי: אנחנו מוכנים לחזק אתכם.
אברהם מיכאלי: נעשה הכל כדי שקידום החוק שמוביל יו"ר הוועדה יהיה בשיתוף פעולה אתכם.
אברהם מיכאלי: כמובן שמותר לנו גם לחלוק עליכם, כי בסך הכל הסמכות הריבונית זו עדיין הכנסת, והכנסת היא זו שמסמיכה אתכם איך לפעול.
אברהם מיכאלי: נעשה את החקיקה הזו בצורה כזו שכל הדברים שהועלו פה, כולל אפליה של מיעוטים, תיקון דברים שהם בנוהל הבחירה, יבואו לידי ביטוי.
אברהם מיכאלי: היו"ר שאל בצדק בהתחלה, למה קבוצה כזו או אחרת לא מיוצגת.
אברהם מיכאלי: אולי יש צורך לקבע בחוק את דרכי הבחירה.
אברהם מיכאלי: גם גיל הפרישה צריך לבוא לידי ביטוי.
אברהם מיכאלי: אני חלילה לא רוצה שיפרשו, שיישארו עד גיל 120, אבל צריך למלא כוחות חדשים.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שיהיו רק 2-3 מתנדבים בגוף שיש 100 אנשים פעילים.
אברהם מיכאלי: צריכים להתנדב יותר.
אברהם מיכאלי: להחזיק כרטיס ביקור של האקדמיה זה טוב, אבל מעבר לזה צריך לבוא ולתרום לגוף הזה.
אברהם מיכאלי: מהוועדה הזו, אנחנו נוכל לצאת בקריאה לקחת את הדברים שהומלצו בשנים האחרונות ולראות מה ניתן לתקן.
אברהם מיכאלי: כל הדברים שהועלו פה, פרופ' אברמסקי, יועלו בדיונים בהכנת החוק.
אברהם מיכאלי: יהיו לנו מספיק הזדמנויות לדון בדברים האלה.
מאיר שטרית: אני רוצה לסכם את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מתכוון להביא במושב הזה את החוק על האקדמיה, שהוכן על ידי וחתום גם על ידי יו"ר ועדת המדע לשעבר.
מאיר שטרית: כאשר הוא יעבור בקריאה הטרומית, נוכל להתייחס בדיונים לכל הסוגיות שהועלו פה, ולתקן את החוק כך שיהיה המצב הרצוי ביותר לאקדמיה.
מאיר שטרית: אין ספק, שהועלו פה סוגיות שמחייבות דיון, שמחייבות חשיבה.
מאיר שטרית: לכולם יש זמן לחשוב עד שהחוק יגיע לפה.
מאיר שטרית: נוכל אז לדון לעומק בסעיף-סעיף, ולראות מה ניתן לעשות כדי לשפר את המצב.
מאיר שטרית: למרות שיש לישראל שם מדעי בעולם כמעצמה טכנולוגית, אלה הם הפירות של השקעה של שנים רבות קודמות.
מאיר שטרית: התשתית המדעית במדינת ישראל, הבסיס של הפירמידה, הם בעייתיים.
מאיר שטרית: כמו שאמר ד"ר קינן, כאשר לא לומדים מדעים כמעט בכלל או שמלמדים מדע בצורה רחוקה מלהשביע רצון בכיתות היסוד – חלק גדול מהמורים לא מסתכל על המדע בכלל – לא מייצרים אינסנטיב לתלמידים להגיע למדע, ואז גם לא מגיעים תלמידים למדע.
מאיר שטרית: האינסנטיב מתחיל מגיל צעיר.
מאיר שטרית: כאשר מישהו נתפס לרעיון של מדע, הוא גדל עם זה, הולך לתיכון ורוצה ללמוד מדע, מסיים את בית הספר התיכון והולך לאוניברסיטה ורוצה ללמוד מדע.
מאיר שטרית: אלה הופכים למדענים הטובים ביותר.
מאיר שטרית: כאשר התשתית לא קיימת, לא יגיעו תלמידים.
מאיר שטרית: אני מוטרד מהראייה העתידית.
מאיר שטרית: חשוב שכל מי שעוסק במדע ירים קול ויפעל כדי שהמצב הזה יתוקן.
מאיר שטרית: אני מתכוון לקיים את הדיון בנושא חינוך מדעי, ולהזמין לפה את האנשים הרלוונטיים.
מאיר שטרית: אני חושב, שזה חשוב ביותר שהדבר הזה יקבל טיפול.
מאיר שטרית: בעיניי, יש חשיבות עצומה ליכולת של תלמידים להבין את הבסיס – שהעולם הוא לא שטוח.
מאיר שטרית: אני מאחל לאקדמיה המשך הצלחה.
מאיר שטרית: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הפעולות שלכם, ולעשות כמיטב יכולתנו כדי לשפר את המצב.
מאיר שטרית: בוקר טוב, הנושא של הישיבה היום הוא ממשל זמין.
מאיר שטרית: נמצא איתנו סגן החשב הכללי, טל הרמתי שיציג את הנושא.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר אגב שממשל זמין התחיל כבר לפני שנים אחדות כשהחזון בבסיסיו של הרעיון של ממשל זמין הוא ליצור מצב שבו אזרחי מדינת ישראל יוכלו באמצעות האינטרנט להגיע בעצם לכל שירותי הממשלה ואף לקבל אותם.
מאיר שטרית: החזון בעצם של ממשל זמין בארץ ובעולם, מה שמכונה באנגלית E GOVERNMENT, הרעיון הוא ליצור מצב שבו שירותים של הממשלה לאזרח יהיו במרחק של לא יותר מאשר מרחק שבין האצבעות שלו למקלדת של המחשב שלו.
מאיר שטרית: זה מה שעומד בבסיס החזון.
מאיר שטרית: הרעיון היה באמת ליצור מצב שבו כל אזרח ישראלי יכול להיכנס, לקבל את רוב שירותי הממשלה דרך האינטרנט.
מאיר שטרית: זה בסיס החזון ומאז שהתחילו בתהליך הזה העולם כולו וגם בישראל כמובן היו התפתחויות גדולות בתחומים הטכנולוגיים האלה.
מאיר שטרית: המצב הולך ומשתפר.
מאיר שטרית: כמובן שיש עדיין בעיות גדולות בתחום כפי שנשמע אבל אני מוכרח להגיד בכל זאת כאשר עוברים על הנתונים זה בכל זאת מרשים לראות את העובדה שאזרחי מדינת ישראל אכן משתמשים ב- E GOVERNMENT.
מאיר שטרית: בשנת 2009 על פי הנתונים שבידי היו כמעט 7 מיליון אנשים שגלשו באתר הזה של הממשלה.
מאיר שטרית: לא רק זאת אלא גם שירותים אחרים שמופעלים כבר באמצעות האינטרנט, שאפשר לבצע אותם כמו שרת התשלומים של החשב הכללי שבאמצעותו אפשר לשלם לממשלה.
מאיר שטרית: גם פה יש התפתחות מאוד יפה לאורך השנים ומספר האנשים שמשתמשים בשרתי התשלומים הולך ועולה וגובים הרבה מאוד כסף באמצעות שרת התשלומים של הממשלה.
מאיר שטרית: על פי הנתונים שאני מניח שיציגו אותם פה נראה שגם עם השנים יש עלייה גדולה מאוד במספר האנשים שמשתמשים בשרת התשלומים, במקום ללכת לבנק ולשלם, וכן הלאה.
מאיר שטרית: כמובן שיש כמה חסרים שעדיין מהווים חסם ביכולת לפתח את השירותים הללו.
מאיר שטרית: חסמים גדולים.
מאיר שטרית: אחד מהם זו המהירות של הרשת שלצערי בארץ היא מאוד מפגרת.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער מכיוון שאנחנו הולכים לקיים דיון על זה בוועדה.
מאיר שטרית: בעולם כולו כבר גולשים במהירויות של 100 מגה בייט ומעלה.
מאיר שטרית: במדינות המפותחות ובמזרח הרחוק.
מאיר שטרית: אצלנו עוד זוחלים במהירות של 10, 12, 15 מגה בייט במחירים אסטרונומיים שאין להם שום הצדקה בעיניי.
מאיר שטרית: זוחלים כמו צבים אחרי העולם ובמחירים מטורפים לגמרי.
מאיר שטרית: אני רואה את הפרסומות של בזק לאחרונה, איך קוראים לזה?
מאיר שטרית: NGN, אני יודע שהתקשרתי מהבית וביקשתי להתחבר לרשת הזו למרות התשלום הענק שכרוך בזה.
מאיר שטרית: אמרו לי, מה פתאום?
מאיר שטרית: אין בכלל באזור שלך.
מאיר שטרית: אנחנו עוד לא שם.
מאיר שטרית: זה ייקח הרבה זמן.
מאיר שטרית: זה נמצא רק בהרצלייה פיתוח, רמת אביב אני מתאר לעצמי.
מאיר שטרית: ברוב האזורים בארץ אין כלום.
מאיר שטרית: פרסומים יש הרבה.
מאיר שטרית: אני מאוד מצטער על כך כיוון שזה מחסום.
מאיר שטרית: מי שגולש באינטרנט יודע שהזמן שהוא לוקח במטרה לגלוש מהווה מחסום די רציני.
מאיר שטרית: אתה מחכה, גולשים, שניות חולפות, פעם אתה פועל לא נכון, מתחיל הכול מחדש.
מאיר שטרית: זה מחסום אחד.
מאיר שטרית: מחסום שני שמפריע, זו העובדה שאין לאזרחי ישראל עדיין חתימה אלקטרונית, דבר שאני מקווה שבקרוב יתוקן ושיאושר החוק הביומטרי ועליו תעודת הזהות, תהיה חתימה אלקטרונית אז כל אזרחי ישראל יוכלו להזדהות דרך המחשב באופן אישי.
מאיר שטרית: הם עוד לא פיתחו את המק.
מאיר שטרית: על זה אני כועס באופן אישי.
מאיר שטרית: על כל פנים במק של היום שהוא מעבד כפול אני יכול להפעיל גם תוכנה של windows ולפעול בו כ-windows.
מאיר שטרית: עולה כסף.
מאיר שטרית: בכל מקרה עולה כסף.
מאיר שטרית: כל דבר עולה כסף.
מאיר שטרית: אין ארוחת צהריים בחינם.
מאיר שטרית: אבל ברגע שתהיה חתימה אלקטרונית זה ישנה בצורה מהותית את היכולת של האזרחים לעשות שני דברים.
מאיר שטרית: אחד, לבצע באמת את כל התשלומים באותם המקומות שהם עוד לא משלמים וגם לקבל עודף מהממשלה, כי היום אי אפשר לקבל כסף בחזרה מהממשלה.
מאיר שטרית: חתימה אלקטרונית תאפשר את זה.
מאיר שטרית: הדבר השני זה יאפשר לאזרחים למלא את כל הטפסים של הממשלה ולשלוח אותם מקוון כי היום אחת הבעיות הקשות היא שאתה צריך להוריד את הטופס, להדפיס אותו, לחתום עליו ואז לשלוח אותו בדואר.
מאיר שטרית: כי אחרת הטופס הוא לא חתום, הוא לא שלך.
מאיר שטרית: לא מכירים בחתימה.
מאיר שטרית: החתימה היא לא מוכרת.
מאיר שטרית: אבל אם תהיה חתימה אלקטרונית אתה יכול לשלוח טופס מאובטח, חתום, מסודר, אתה יכול לקבל הרבה מאוד שירותים ולהימנע מלרוץ למשרדי הממשלה ולעמוד בתור.
מאיר שטרית: הדבר הזה באמת יכול לעשות שינוי מאוד גדול ברגע שזה ייפתר ולאפשר הרבה מאוד שירותים שהיום לא ניתנים.
מאיר שטרית: יחד עם זאת כמובן יש עוד הרבה בעיות עם ממשל זמין שצריכות פתרון.
מאיר שטרית: ממשל זמין אמור לתת לא רק שירותי ממשלה אלא גם ליצור מצב שיהיה פורטל לכל משרד, שבסיס החזון עד היום היה שפורטל הוא פחות או יותר זהה בכל משרד.
מאיר שטרית: לצערי במצב הנוכחי היום, יש מצב שבו הפורטלים בכל משרד, כל אחד עושה כראות עיניו.
מאיר שטרית: כל משרד יכול להחליט לעשות למשרד אתר כזה או אתר כזה.
מאיר שטרית: יש איזושהי בדיקה של האתר שנותנים ציונים לאתרים וראיתי את אתרי הממשלה, למי יש ציון יותר גבוה ולמי יש ציון יותר נמוך, כל אחד עושה מה שבא לו בעצם.
מאיר שטרית: זו לא היתה הכוונה.
מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד שבבסיס החזון היה שיהיה פורטל פחות או יותר זהה שהתכנים בו משתנים לכל משרד.
מאיר שטרית: כך שאם עובד ממשלה עובר נגיד לעבוד ממשרד החינוך למשרד המשפטים, הוא רואה במשרד המשפטים באתר שלו בדיוק אותה תמונה רק מה עם תכנים אחרים.
מאיר שטרית: פחות או יותר אותו דבר.
מאיר שטרית: כדי שיהיה קשר בין משרדי הממשלה השונים קשר די קרוב שיכולים לראות אחד את השני.
מאיר שטרית: בעיה שנייה שיש כמובן והיא לא פשוטה שעדיין חלק מהאנשים בארץ אין להם עדיין גישה לאינטרנט ופה הפעילו בזמנו את תוכנית "להבה" ותוכנית "תפוח" שיצרו מין מרכזים של תקשורת של מחשבים שאנשים יוכלו להיכנס ולהשתמש בשירותי אינטרנט גם אם אין להם בבית מחשב.
מאיר שטרית: מחירי המחשבים הולכים ויורדים עם הזמן למחירים מאוד נמוכים כך שאני מקווה בכל זאת שמי שיש לו באמת עניין באינטרנט בסופו של דבר יוכל להגיע לאינטרנט אם זה באמצעות מרכז כזה או באמצעות רכישת מחשב.
מאיר שטרית: אני מקווה שהזמן לא ירחק ומחירי המחשב ירדו עוד יותר כיוון שבאמת המחירים יורדים, ואם קנית מחשב נניח רק לפני 3 שנים ועלה לך מחשב 4000 שקל היום אותו מכשיר עולה 1000 שקל.
מאיר שטרית: כלומר המחירים ממש יורדים בצורה משמעותית ביותר כי המחשבים גם משתכללים, המכשירים החדשים עולים כמובן יותר, הישנים עולים פחות.
מאיר שטרית: הזמן עושה את שלו.
מאיר שטרית: אני מקווה שהיום נשכיל באמצעות הדיווח של סגן החשב הכללי שאחראי על הנושא של ממשל זמין על הראיה הכוללת של ממשל זמין, הבעיות, בבקשה, רשות הדיבור לטל.
טל הרמתי: צהריים טובים לכולם.
טל הרמתי: תודה לחבר הכנסת שטרית ולוועדה על ההזדמנות ושנית על דברי הפתיחה שמובן מסוים מהווים את התמצית של כל מה שנדבר עליו בשעתיים הקרובות.
טל הרמתי: אני חייב להגיד חבר הכנסת שטרית שאתה מפגין בקיאות נפלאה בטכנולוגיה.
טל הרמתי: אני מאחל את זה לחלק גדול מיושבי הבית וללקוחות הגדולים שלו.
מאיר שטרית: גם זה ייקח זמן.
מאיר שטרית: אתה יודע, אני הייתי ראש ועדת מחשוב של הכנסת בקדנציה אחרת, זה היה ב-92.
מאיר שטרית: ואני אז ייספתי את הכנסת ממסוף "טיפש" מה שנקרא, מה שהיה פעם המסכים הגדולים עם האותיות הירוקות, main frame שהיה בכנסת למחשבים אישיים.
מאיר שטרית: אני בעצם אילצתי אז את כל חברי הכנסת לעבור קורס של שבוע בשביל לקבל מחשב אישי למשרד במקום למסוף.
מאיר שטרית: בהתחלה היו 20 מתנדבים וכשחברי הכנסת ראו ש-20 המתנדבים האלה קיבלו מחשבים אישיים, עם טפסים צבעוניים וזה, כולם רצו.
מאיר שטרית: אמרתי, אין לקבל, רק קורס.
מאיר שטרית: אני מודה שפטרתי חבר כנסת אחד.
מאיר שטרית: אחד קיבל ממני פטור בקורס.
מאיר שטרית: רק הוא לא עשה קורס במחשב, זה הנשיא דהיום שמעון פרס.
מאיר שטרית: כל האחרים עשו.
טל הרמתי: אז התקדמנו כברת דרך מאז ואני מקווה שהיום נוכל להראות לאן הגענו.
טל הרמתי: ממשל זמין זו תוכנית רחבת היקף.
טל הרמתי: היא קורית בממשלה ב-10 שנים האחרונות.
טל הרמתי: ההערכה שלנו שהיא תמשיך ותתפתח במשך השנים הקרובות ותגיע למקומות, ואני מקווה שאנחנו נספיק להציג גם היום לאן אנחנו רוצים שהיא תגיע.
טל הרמתי: חשוב להבין בנושא הזה שממשל זמין אינו לצורך העניין, שרת התשלומים.
טל הרמתי: חלק מממשל זמין הינו של החשב הכללי.
טל הרמתי: יש פה שותפים רבים.
טל הרמתי: למעשה כל משרדי הממשלה שותפים בתוכנית הרחבה הזאת, איש איש בתחומו כאשר כל הפעילות מרוכזת במערך ממשל זמין.
טל הרמתי: נמצאים פה נציגים גם של המשרדים הרבים וגם של מערך ממשל זמין.
טל הרמתי: אנחנו ניתן מיד את ההזדמנות לבועז להציג בצורה סדורה את המצגת שהכנו שמדברת גם על איפה למעשה, מה נעשה ב-10 שנים האחרונות, ולאן בדיוק אנחנו רוצים ללכת, או מה הם עיקרי החזון שאנחנו מתכננים להפעיל בשנים הקרובות.
טל הרמתי: אני רוצה להגיד רק מילה אחת לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לבועז.
טל הרמתי: נעשו פה לא מעט דברים.
טל הרמתי: יש כל מיני סטטיסטיקות.
טל הרמתי: אתם תשמעו סטטיסטיקות של האו"ם, סטטיסטיקות של הבנק העולמי.
טל הרמתי: למרות שנעשו לא מעט דברים יש לפנינו עבודה משמעותית קדימה.
טל הרמתי: אחת הנקודות הוזכרה לפני דקות.
טל הרמתי: אחד החסמים הגדולים ביותר שאנחנו עומדים בפניו כיום הוא הנושא של ההזדהות החזקה.
טל הרמתי: הנושא הזה הוא חסם מכיוון מי שעובד בסביבת האינטרנט יודע עד כמה קל לזייף, לצורך העניין להתחזות, להציג זהות אחרת.
טל הרמתי: מבחינתנו אחת מאבני היסוד של החזון שלנו לטווח הקרוב הוא היכולת לממש באמצעות הזדהות חזקה חלומות וחזון שמדברים על מה שנקרא הצגת מידע אישי יותר בצורה מאובטחת לכל אזרח ולכל עסק.
טל הרמתי: אם אני צריך לתמצת את החזון העיקרי שלנו לשלוש השנים הקרובות, זה מבוסס בדיוק סביב הנושא הזה, הזדהות חזקה מצד אחד, שירותים פרסונאליים, או פרסונליזציה של השירותים ברמת האזרח וברמת העסק.
טל הרמתי: אם מכל הדברים שאנחנו נעשה צריך לקחת את הדבר החשוב ביותר זה הדבר החשוב ביותר.
טל הרמתי: אנחנו מציגים היום בצורה פומבית לראשונה גם את דוח ממשל זמין לשנת 2008.
טל הרמתי: הדוח מסכם את הפעילות של כלל משרדי הממשלה במשך השנה או השנה וחצי האחרונות.
טל הרמתי: הדוח מרתק, הוא יועמד באתר האינטרנט והנתונים בו מאלפים.
טל הרמתי: בין היתר אנחנו גם נשמע על המשרדים שהצטיינו יותר, הצטיינו פחות בשירותים אבל אני ממליץ לכל מי שנמצא פה בוודאי וגם שומע אותנו להתבונן בדוח הזה.
טל הרמתי: הנתונים הם מעניינים.
טל הרמתי: לכל הפחות אני יכול להבטיח שהבעיות נמצאות שם בין השורות אבל גם הדברים העצומים שנעשו.
טל הרמתי: בנימה זו אני מעביר את רשות הדיבור לבועז.
טל הרמתי: בועז מנהל ממשל זמין בשנים האחרונות.
טל הרמתי: לצערנו לא עוד הרבה זמן.
בועז דולב: עוד חודש, עוד חודש.
בועז דולב: אני אראה לכם מצגת בת 25 דקות של בעצם איפה אנחנו נמצאים, מה היו המטרות ולאן אנחנו רוצים להגיע.
בועז דולב: קודם כל מערך ממשל זמין הוקם בעצם ב-97 והמטרה שלו היתה לשמש כתשתית כלל ממשלתית, מרכז מחשוב ויישומים לכלל מערך היישומים המקוון לעסקים.
בועז דולב: דרך אגב את המצגת הזאת אחר כך אני אעביר לכם, היא תהיה באתר האינטרנט.
בועז דולב: אנחנו מדורגים היום באתר האו"ם במקום 27 מתוך 192 מדינות בעולם ויש דירוגים שונים.
בועז דולב: בחלקם אנחנו נמצאים גבוהים יותר במקום ה-17, בחלקם נמוך יותר.
בועז דולב: בממוצע אנחנו בערך במקום ה-27.
בועז דולב: כך זה משתקף כרגע באתר האו"ם לגבי מיקומנו בעולם.
בועז דולב: המטרה המרכזית של ממשל זמין היא אחת, דלפק שירות זמין או בעצם דוכן שירות של המדינה לאזרחיה ולעסקים שלה 24 שעות ביממה.
בועז דולב: המטרה הנוספת כמובן, או התוצאה של זה היא צמצום הבירוקרטיה והגברת השקיפות, ומתן שירות מקוון טוב יותר ויעיל לאזרחים ועסקים.
בועז דולב: ישנם תוצרי משנה.
בועז דולב: אחד מהם זה שיפור תפוקות בתוך הממשלה, ארגון משאבים ופתיחה של שירותים מקוונים חדשים.
בועז דולב: אני אדגים את השירותים החדשים שפתחנו השנה כשירותים שבאמצעותם אנחנו מייצרים בעצם תהליכים חדשים מול אזרחים ועסקים.
בועז דולב: בסוף אנחנו מדברים על חיסכון כספי, על הגדלת היעילות, וכמובן על שיפור השירות לעסקים שמביא לגידול בפריון.
בועז דולב: רקע על יחידת ממשל זמין.
בועז דולב: היקף תקציב יחידת ממשל זמין ב-2009 על שינוייו כ-70 מיליון שקל.
בועז דולב: היחידה מונה 150 עובדי חברות תוכנה וחברות כוח אדם.
בועז דולב: אף אחד מהעובדים אינו עובד מדינה כולל אותי.
בועז דולב: היחידה מנוהלת על ידי תחת אחריות ישירה של טל, סגן בכיר החשב הכללי שאחראי בעצם על כלל יחידות הטכנולוגיה באוצר, מרכבה, אוצר ממשל זמין וטל גם אחראי על ועדת תקשוב עליונה שבעצם מאשרת פרויקטים שגובהם מעל 1.2 בכל הממשלה ובעצם הוא יוצר את האסטרטגיה הכלל ממשלתית של נושא המחשוב.
בועז דולב: בעיית האסטרטגיה לנושא ממשל זמין מתבצעת היום על ידי ועדת היגוי לממשל זמין בראשות השר מיכאל איתן.
בועז דולב: בעבר היא היתה באמצעות מנכ"ל האוצר.
בועז דולב: בוועדה שותפים היום פרט לשר, מנכ"ל האוצר, מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל משרד התחבורה, החשב הכללי, הממונה על התקציבים, הממונה על השכר בהסכמי עבודה.
בועז דולב: אני חושב שזו פעם ראשונה שבעצם משרד האוצר נקרא לזה, פתח את שעריו, ומשתף בוועדה הזאת שקובעת את האסטרטגיה של ממשל זמין בשנים הקרובות את כל הגורמים שבעצם מחוץ למשרד האוצר.
בועז דולב: הפיקוח והבקרה בנושא אבטחת מידע מתבצע היום על ידי יוני מור שהוא קצין הביטחון של כל קריות הממשלה ועל ידי הרשות לאבטחת מידע בשירות הביטחון הכללי.
בועז דולב: כל עובדי היחידה נמצאים ברמת סיווג גבוהה.
בועז דולב: חלקם ברמת סיווג גבוהה מאוד.
בועז דולב: נתונים בסיסיים לפני שאנחנו ממשיכים.
בועז דולב: לכמה אנשים יש בעצם היום במדינת ישראל מחשבים ביתיים.
בועז דולב: זה על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב-2008.
בועז דולב: 75% מהאוכלוסייה יש להם מחשב ביתי.
בועז דולב: אם אנחנו נעשה חלוקה לפי סקטורים לצורך העניין המגזר היהודי והמגזר הערבי והמגזר החרדי, במגזר היהודי אנחנו עוברים את ה-90%, כמעט 95% מבתי האב בישראל יש להם היום מחשבים.