GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז דולב: מנוי לאינטרנט ל-62% מהאוכלוסייה.
בועז דולב: דרך אגב תדעו לכם שזה אחוזים מאוד גבוהים.
בועז דולב: אפשר להיות גאים בעניין הזה למרות דבריו של חבר הכנסת שטרית לרוחב הפס הנושא של פתיחות למחשבים ולאינטרנט במדינת ישראל, אנחנו במקום טוב מאוד.
בועז דולב: אנחנו לא צריכים להתבייש כלל וכלל.
בועז דולב: כמו שציינתי קודם רוחב הפס הממוצע הוא 1.5 מגה.
בועז דולב: לחלק גדול מהדברים שבהם אנחנו עובדים איתם היום באינטרנט זה מספיק.
בועז דולב: ישנם הרבה מאוד דברים וברור לחלוטין שהתשתית מעכבת התפתחות של הדור הבא.
בועז דולב: מצד שני המצב הוא יחסית בסדר.
בועז דולב: מנויי האינטרנט בקרב היהודים אנחנו מגיעים היום לסביבות 80%.
בועז דולב: מכשיר סלולרי יש ל-90.
בועז דולב: 7% מאזרחי המדינה.
בועז דולב: דרך אגב מכשיר סלולרי שני מגיע ל-66%.
בועז דולב: סך הכול אנחנו עוברים את המאה אחוז בכל מיני פרמטרים.
בועז דולב: טלוויזיה יש ל-90%.
בועז דולב: מנוי כבלים או לווין 65%.
בועז דולב: דרך אגב פרט מעניין יש יותר אנשים בארץ שמנויים לאינטרנט מאשר אנשים שיש להם בארץ מכוניות.
בועז דולב: אחוז האנשים שיש להם בארץ מכוניות עומד על 61% ואחוז האנשים שיש להם בארץ מנוי לאינטרנט עומד על 62%.
בועז דולב: לדעתי יש כאן עובדה מאוד מעניינת בנושא הזה.
קריאה: לפי מה אתה בודק?
קריאה: לפי בתי אב?
בועז דולב: לפי בתי אב.
בועז דולב: כל הנתונים נמצאים באתר הלמ"ס.
בועז דולב: אפשר להיכנס ולהסתכל.
בועז דולב: זה מאוד מעניין לראות את הסטטיסטיקות של 2008.
קריאה: אינטרנט סלולרי נספר פה באנשים שיש להם גישה לאינטרנט?
בועז דולב: אני אגיע לחזון הסלולרי שלנו עוד מעט אבל אני חושב ששינוי בכל הטיפול באינטרנט יגיע מהכיוון של הסלולר.
בועז דולב: דלפק השירות המקוון, בעצם רואים את משרדי הממשלה בעצם למטה, אזרחים ועסקים למעלה.
בועז דולב: ממשל זמין מחבר בין כל משרדי הממשלה דרך האינטרנט על מנת לתת לאזרחים ועסקים את הדלפק השירות הזמין.
בועז דולב: כשאנחנו מרחיבים את הנושא של ממשל זמין וצוללים טיפה פנימה מדובר פה על תשתית רשת מאובטחת לקישור מערכות המחשוב הממשלתיות לאינטרנט על תשתית יישומים ועל פיתוח של מערך שירות מקוון שבעצם חוסה ממשלה ומאפשר היום לייצר סט חדש של אפליקציות או יישומים שמשרתים את הציבור.
בועז דולב: אני אגיע מיד לנושא של מה שאנחנו עשינו השנה ומה נעשה בהמשך השנה או ב-2010 כדי שנבין איפה אנחנו נמצאים.
בועז דולב: אז מבחינת עיקרי תוכנית העבודה שלנו ל-2009-2010 מקום ראשון זה הנושא של תעודת זהות לאזרחים שבעצם אנחנו משתלבים בתהליך הזה להקמת מערך הזדהות וחתימה אלקטרונית בשילוב מול מערך ממשל זמין בסקטור העסקי.
בועז דולב: מבחינתנו תעודת הזהות החכמה תאפשר לכל אזרח ולכל עסק לייצר היום את מה שחסר לנו מאוד וגם את ההזדהות החזקה וגם את היכולת לחתום מרחוק.
בועז דולב: בעצם אני מאוד אשמח שהאזרחים והעסקים יגיעו פחות לסניפי השירות של הממשלה ויוכלו לבצע פעולות מרחוק.
בועז דולב: תעודת הזהות הזאת מבחינתנו היא מהפכה.
בועז דולב: אנחנו מחכים לה כבר כמעט עשור והיא משהו שהוא קריטי לנו להמשך ההתפתחות של השירות.
אסתר סקורניק: מבחינת חומרה, איזו חומרה יצטרכו ברמה הביתית?
אסתר סקורניק: עסקים יקנו את החומרה המתאימה.
אסתר סקורניק: מה יקרה ברמה הביתית של מי שיש לו היום מחשב?
בועז דולב: היום כל מה שצריך אזרח על מנת לחבר את תעודת הזהות שלו זה בעצם reader, שמתחבר דרך USV, ועלותו כ-35 שקלים.
בועז דולב: זאת אומרת מבחינתנו אנחנו חושבים שזה משהו שהוא לא מהווה מאמץ בלתי אפשרי לכל אזרח ואנחנו צופים שבשנים הקרובות הרבה מאוד עסקים ואזרחים כמובן יוכלו לעשות שימוש בתעודת הזהות על מנת לחסוך הגעה לסניפי השירות של הממשלה.
בועז דולב: אנחנו מדברים על הקמת תשתית שירותים אישיים לאזרחים ולעסקים.
בועז דולב: נדמה את זה לאתרי הבנקים.
בועז דולב: כשאתם נכנסים היום לאתר בנק אתם מקבלים בעצם את יתרת החשבון שלכם ואת כלל השירותים שאתם יכולים לבצע.
בועז דולב: אנחנו במהלך 2010, רבעון שני של 2010 פותחים את תשתית my gov.
בועז דולב: שהיא בעצם תאפשר לכל אזרח לקבל את המידע הספציפי שלו מהממשלה, לצורך העניין את דלפק חשבון הבנק שלו מכל הממשלה במקום אחד.
בועז דולב: דבר נוסף שאנחנו עוסקים בו כרגע זה שדרוג כלל אתרי האינטרנט הממשלתיים.
בועז דולב: יושבים פה, בהמשך למה שאתה אמרת לגבי חזות אחת בשירות אתרי הממשלה, יושבים פה גם אופיר וגם נדב שמופקדים על פרויקט gov.
בועז דולב: x אשר המטרה שלו בסוף השנה הבאה להגיע למצב שמרבית אתרי הממשלה ישודרגו לתשתית אחת.
בועז דולב: מבחינת ה-look and feel זה יהיה מאוד דומה, כך שאפשר יהיה מאוד בקלות למצוא את המידע בתוך אתרי המידע.
בועז דולב: זו פעילות שגם כמעט 7 שנים לא נעשתה אבל היא נמצאת כרגע בשלבי ביצוע מתקדמים.
בועז דולב: כל פרויקט gov.
בועז דולב: x וצורת העבודה שלו מופיעה ב-gov.
בועז דולב: il, בדף הבית יש פירוט של כל הפרויקט מה אנחנו יכולים לבצע בו.
בועז דולב: אנחנו מתעסקים בנושא של קידום שירותי doing business ואני מיד אסביר.
בועז דולב: ואנחנו עומדים להשיק פילוט לשירותי סלולר במהלך החודש הקרוב.
בועז דולב: גם אותו אני מיד אראה.
בועז דולב: אז תעודת זהות חכמה אני בעצם דיברתי עליה.
בועז דולב: אני לא רוצה להכביד בנושא הזה ואני הולך הלאה.
בועז דולב: עוד סעיף שאני לא חושב שאתם נחשפתם אליו זה הנושא של כרטיס חכם לעסקים.
בועז דולב: אנחנו החלנו בחלוקה של 30 אלף כרטיסים חכמים שכוללים חתימה אלקטרונית מאושרת.
בועז דולב: הכרטיס הזה אמור לתת לכל עסק אפשרות לדווח למדינה שהדבר הראשון שהם יעשו זה בעצם לדווח לרשות המיסים בפברואר 2010, מה שנקרא חוק החשבוניות הפיקטיביות או דוח מע"מ מורחב.
בועז דולב: בעצם כל דוח כזה אמור להיחתם אלקטרונית באמצעות הכרטיס החכם.
בועז דולב: אנחנו כרגע בשלבי חלוקה מתקדמים כאשר בעצם החלוקה נעשית על ידי הגורם המאשר שכרגע קיים בשוק, מחברת קונסיין שהקימה מרכזי חלוקה גדולים גם בתל אביב וגם בחיפה.
בועז דולב: דרכם עסקים מגיעים ומקבלים את הכרטיס החכם.
בועז דולב: ישנה חבילה מאוד גדולה של פרויקטים שמבוססים על הזדהות חזקה וחתימה אלקטרונית שאנחנו כרגע עובדים איתה.
בועז דולב: אחד הוא פרויקט פורטל הספקים הממשלתי.
בועז דולב: פרויקטים חוצי משרדים כמו רישוי עסקים והיתרי בנייה שיצטרכו להזדהות ולהגיש דיווחים באמצעות הכרטיס החכם.
בועז דולב: משרד האוצר דיווחים לאגף שוק ההון, אגף המכס ומע"מ, כל מערך היבוא.
בועז דולב: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל כל מערך היבוא היום הוא מערך שהפך לאלקטרוני ויש כאן אנשים שיוכלו להרחיב על זה בהמשך.
בועז דולב: אבל בעיקרון היום שמישהו מבקש לייבא לארץ משהו הוא נכנס דרך עמיל המכס שחותם אלקטרונית על בקשת היבוא והמערכת הזאת היא מערכת קריטית.
בועז דולב: קרי, אין מצב שאפשר לעשות את זה בצורה אחרת.
בועז דולב: מנהל הרכש במהלך 2009 באגף החשב הכללי ניהל כמעט 20 מכרזים דינמיים שבהם מתבצע תיחום מקוון באינטרנט עם חתימה אלקטרונית על כל הצעה.
בועז דולב: מנהל הרכש חסך השנה כחצי מיליארד שקלים עקב השימוש במערכות שבהן הספקים נכנסים, מתחרים דינמית, חותמים על כל הצעה אלקטרונית ומייצרים את העולם החדש של הממשלה.
מאיר שטרית: הרעיון שעמד בבסיס העניין הזה היה שהמדינה בעצם רוכשת כל שנה טובין שונים בהיקף של 30 מיליארד שקל בשנה.
מאיר שטרית: אם מנהלים את זה בצורה חכמה, נגיד קונים כיסאות בית ספר, אז משרד החינוך קונה כיסאות לבית ספר א' מספק x, לבית ספר ב' מספק y, ולבית ספר זה מספק z, שבעצם זה אותם כיסאות ואותו דבר.
מאיר שטרית: עכשיו תצאו מההנחה שאם עושים מכרז כזה כללי שקוף שכל הספקים יכולים להשתתף בו, לספק את הכיסאות למשרד החינוך, אותו כיסא, ברור שהמחיר יהיה הרבה יותר נמוך כי הכמות תהיה הרבה יותר גדולה ולכן יכולים לרדת במחירים.
מאיר שטרית: מספיק שהחשב הכללי יכול לחסוך 10% במחירים מתוך 30 מיליארד זה חיסכון של 3 מיליארד שקל בשנה בלי מאמץ גדול.
מאיר שטרית: ומה עוד?
מאיר שטרית: זה הופך את המכרז לשקוף.
מאיר שטרית: כל אחד מתחרה.
מאיר שטרית: אי אפשר לעשות שחיתות.
מאיר שטרית: כולם רואים על המכרז מה כל אחד מציע בדיוק.
מאיר שטרית: זה חי.
מאיר שטרית: ברגע שנגמר המכרז יודעים את התוצאה.
מאיר שטרית: יודעים מי שהציע הכי זול.
מאיר שטרית: גם אין טעם ללכת לבית המשפט ולערער על תוצאות המכרז.
מאיר שטרית: הכול פתוח, כל הספקים נגישים.
מאיר שטרית: יש להם כרטיס חכם שאיתו הם משתתפים במכרז.
מאיר שטרית: רואים את ההצעות ויכולים להתחרות, ולהגיש מחיר שונה.
מאיר שטרית: נגמר המכרז, יש תוצאה.
מאיר שטרית: כבר היו מכרזים שנעשו בעניין הזה.
מאיר שטרית: אחד המכרזים הגדולים שעשינו היה במשרד התחבורה.
מאיר שטרית: כשהייתי שר התחבורה עשינו מכרז גדול מאוד פתוח בצורה הזאת של האינטרנט.
מאיר שטרית: עבד בצורה בלתי רגילה במחיר הרבה יותר נמוך.
בועז דולב: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת שטרית, בפברואר 2010 נכנס לתוקפו השינוי בתקנות חוק חובת המכרזים שמאפשר לכלל הגופים הציבוריים בארץ לבצע תיחור אלקטרוני דינמי ובעצם המערכת נפתחת לכלל.
בועז דולב: בפברואר 2010 יהיה שינוי בתקנות חובת המכרזים שמאפשר לכלל הגופים, לכל מי שעובד עם חוק חובת המכרזים לבצע בעצם תיחור אלקטרוני עם חתימות אלקטרוניות ואנחנו צריכים שהתהליך הזה ישנה את כל ביצוע הרכש בארץ בכל הגופים הגדולים.
בועז דולב: עוד הערה שכאן קיבלתי, אנחנו מסבסדים את חלוקת הכרטיס החכם לעסקים.
בועז דולב: אנחנו לא משלמים את כולו.
בועז דולב: צריך להיות ברור.
בועז דולב: אני לא רוצה אחרי זה שיבואו ויגידו דברים ואני אצטער על מה שאמרתי.
בועז דולב: my gov, הפרויקט הזה משולב עם הרשויות המקומיות.
בועז דולב: המטרה היא שבפברואר 2010 לתת לכל אחד אפשרות לדעת מה מצב נקודות התעבורה שלו, כמה נקודות הוא חייב למשרד התחבורה.
בועז דולב: נמצאת מישהי ממשרד התחבורה?
בועז דולב: את מאשרת את הנושא הזה?
בועז דולב: יפה.
בועז דולב: ממרשם האוכלוסין יושב פה ניסים.
בועז דולב: איפה ניסים?
בועז דולב: ניסים, מילה על שיתוף פעולה עם מרשם האוכלוסין וגם מה עושים עם דרכונים היום באינטרנט, כי אני לא חושב שאנשים יודעים את זה.
ניסים אלאסף: קודם כל שיתוף הפעולה הוא מצוין.
ניסים אלאסף: היום אפשר לשלם ומשלמים, השנה עד עכשיו שילמו 42 אלף איש באמצעות האינטרנט מתוך 500 אלף דרכונים שהונפקו.
ניסים אלאסף: באינטרנט גם זה עולה יותר זול.
בועז דולב: רגע, כמה זה עולה יותר זול?
ניסים אלאסף: היום עולה דרכון 170 שקל באינטרנט לעומת 250 שקל אם באים אלינו.
ניסים אלאסף: לצערי זה לא מפורסם כל כך אבל כאשר יפרסמו את זה לדעתי זה יכפיל אם לא יותר.
בועז דולב: יש היום מספר תמריצים שאני לא יודע אם אנשים מודעים לכך.
בועז דולב: תמריצים מאוד כבדים מבחינת התשלום.
בועז דולב: (א) דוחות המע"מ, מס ערך מוסף ומס הכנסה אפשר להגיש עד ה-19 לחודש במקום עד ה-15 לחודש.
בועז דולב: צריך להבין שגופים שמעבירים מאות מיליוני שקלים לגופים המיסים השונים, עוד 4 ימי ערך, מדובר בהרבה מאוד כסף.
בועז דולב: בהעברה ישירה לבנק אנחנו מקבלים כל חודש מאות מיליוני שקלים דרך הבנקים.
מאיר שטרית: 95% מגביית מס הכנסה בארץ נעשה אלקטרונית.
ניסים אלאסף: יש לנו גם שירותים שאנחנו נותנים לחברות שמירה.
ניסים אלאסף: זה עובד כבר שנה שנייה.
ניסים אלאסף: חברות שמירה מכשירות שומרים באמצעות האינטרנט בלי להגיע למשרד הפנים עד כדי מתן רישיון באמצעות האינטרנט.
ניסים אלאסף: שיוך שומרים בהעברה בין חברה לחברה ואני מקווה שגם בתקופה הקרובה גם עסקאות בין ארגונים ייעשו באמצעות האינטרנט בלי להגיע אלינו.
בועז דולב: עוד מילה לגבי מה שאתה מוסיף וחלק מהדברים שאנחנו חושבים עליהם למעשה שיפור השירות זה בעצם לפתוח מערכת מרכזית לזימון תורים לממשלה.
בועז דולב: תחשבו על זה שאתם רוצים עכשיו להגיע למשרד הפנים ולפני זה אתם נכנסים לאינטרנט ומזמינים תור.
בועז דולב: זה נראה לכם חיזיון מדהים?
ניסים אלאסף: אני מקווה שאנחנו לא נצטרך להשתמש בזה, שלא יגיעו בכלל.
בועז דולב: אבל בהנחה שאתה רוצה עדיין להזמין תור לפקיד בממשלה החל מ-2010 אנחנו מתחילים בהתחלה עם פילוט במשרד הפנים, מערכת לזימון תורים שדרכה אזרחים לפני שהם מגיעים למרכזי השירות של הממשלה הם יוכלו לקבוע יום ושעה במקום להמתין שעות בתור.
מאיר שטרית: אז אפשר לא לבוא בכלל.
מאיר שטרית: אני רוצה להביא דוגמה.
מאיר שטרית: בשנת 2001 כשהייתי שר משפטים הודעתי אז שאני מכניס את הטאבו לאינטרנט.
מאיר שטרית: עשו שביתה שלושה חודשים אבל לא נשברתי.
מאיר שטרית: קמה מהומת אלוהים.
מאיר שטרית: בהסתדרות כמובן היתה שביתה.
מאיר שטרית: אמרו, מה פתאום?
מאיר שטרית: טאבו באינטרנט.
מאיר שטרית: מה יהיה עם העובדים?
מאיר שטרית: וכן הלאה.
מאיר שטרית: עכשיו צריכים לתאר, אני לא יודע אם מישהו זוכר את המצב שהיו באים לטאבו לרשום דירה היו לאדם שתי ברירות.
מאיר שטרית: לבוא לעמוד בתור של מאות אנשים, לקבל טופס, לצאת החוצה, להדביק עליו בולים ממש פיזית, בולי דואר, עמדו בחוץ זקנות שמכרו את הבולים.
מאיר שטרית: אתה הולך לבנק הדואר לקנות את הבולים ולהדביק בסכום שדרוש.
מאיר שטרית: לחזור לפקיד עם הטופס המודבק עם הבולים, לקבל אישור ולשלם את דמי הטאבו, שזה היה איזה סכום לא גדול, 100 או 150 שקל.
מאיר שטרית: אלטרנטיבה שנייה היתה ללכת לעורך דין.
מאיר שטרית: עורכי דין היו להם כאלה מאכערים שהולכים לשם, מביאים ערימה, עומדים בתור מהבוקר, מגישים, משלמים לעורך דין 1000-1500 שקל על שירות שעלה 100-150 שקל.
מאיר שטרית: כשהכנסתי את הבול לאינטרנט קמה מהומה כי העובדים אמרו מה?
מאיר שטרית: אתה פוגע.
מאיר שטרית: אמרתי, חברים, אני לא אפטר שום עובד.
מאיר שטרית: אף עובד לא יפוטר.
מאיר שטרית: פשוט אנשים לא יבואו אליכם.
מאיר שטרית: אתם לא צריכים לטפל באנשים.
מאיר שטרית: יש לכם זמן, טפלו בכל צוואר הבקבוק של רישום הדירות בטאבו שתקוע המון שנים.
מאיר שטרית: תעזבו את העניין הזה.
מאיר שטרית: לא הסכימו.
מאיר שטרית: באמת היה מאבק ארוך, שלושה חודשים היתה שביתה טוטאלית בטאבו.
מאיר שטרית: אני החלטתי לא להיכנע והודעתי שאם הם ימשיכו בשביתה ולא ידברו אני בכלל אסגור את הטאבו ואפריט אותו טוטאלית.
מאיר שטרית: היתה מלחמה.
מאיר שטרית: בסוף נגמר העניין.
מאיר שטרית: נכנסו לטאבו.
מאיר שטרית: היום מי שיודע באינטרנט יש ארבעה ספקים שאתה יכול באינטרנט להיכנס, לראות כל חלקה בארץ, ואם בשבילך אתה רוצה נסח רשום אתה יכול בטאבו לשלם בכרטיס אשראי שלך, 40-60 שקל, אתה מקבל הביתה את הנסח הרשום.
מאיר שטרית: אין תורים, אף עובד לא פוטר, אף אחד לא מצליח להגיע למשרדי הטאבו בארץ.
מאיר שטרית: עובדי הטאבו יש להם יותר זמן להתעסק בדברים אחרים מאשר לטפל בקהל.
מאיר שטרית: אפשר לעשות אותו דבר בהרבה מאוד שירותים.
מאיר שטרית: זה נעשה כבר ב-2001.
מאיר שטרית: גם למשרד הפנים, אין שום סיבה שאנשים יגיעו.
מאיר שטרית: אם הם יכולים מהבית לשלוח את הטפסים חתומים על ידם בחתימה אלקטרונית, לשלם, זה מגיע הביתה.
בועז דולב: משרד הפנים ברשותך הוא אחד המשרדים היום המתקדמים בנושא של ממשל זמין.
בועז דולב: אני חייב להגיד לך שהרבה מאוד תשלומים אפשר לבצע וגם טפסים.
בועז דולב: ברגע שתהיה תעודת זהות חכמה בעזרת השם בקרוב אני מניח שיהיה אפשר לחתום על טפסים אלקטרונים בלי לגשת.
בועז דולב: פשוט הבעיה היא שאי אפשר היום בלי לחתום.
בועז דולב: עוד דבר לגבי נסח הטאבו, רק תדע שבתכנון שלנו לגבי הפיתוח לסלולר החל מרבעון ראשון 2010 , כאשר בן אדם יגיע למקום מסוים, לבית מסוים וירצה לקבל את נסח הטאבו לאותו בית פשוט ילחץ, יבקש נסח טאבו למקום זה על סמך נקודות ה-GPS באייפון.
בועז דולב: הוא יוכל לקבל את נסח הטאבו בדיוק למקום שבו הוא נמצא.
אברהם מיכאלי: אבל אם יש שם 20 דירות, על מה הוא צריך להצביע, על קומה וזה?
בועז דולב: היום כשאתה נכנס לאינטרנט אתה יכול לקבל אישור על נסח בכל בית שאתה מבקש.
בועז דולב: אין שום בעיה.
אברהם מיכאלי: GPS לא יעזור לך לגבי תת חלקות.
בועז דולב: אני יודע.
בועז דולב: לכן אתה תקבל את האזור ותצטרך לבחור את החלקה דרך המערכת.
בועז דולב: כך יראה פורטל my gov.?
בועז דולב: אפשר לראות כאן את לוח השנה שלי.
בועז דולב: ריכוז שירותים מקוונים.
בועז דולב: אני הראיתי קודם את זה והנושא של משרד התחבורה.
בועז דולב: מידע ישיר רשות המיסים, דבר שלא אמרתי זה שאנחנו בעצם חברנו לחברת הדואר ביכולת לקבל ולשלוח דואר אלקטרוני רשום מהממשלה ואליה.
בועז דולב: אנחנו בעצם משיקים כאן לממשק לחברת הדואר בתוכנה שנקראת I post.
בועז דולב: זה בעצם המיזם שלהם לקבלה ושליחה של דואר אלקטרוני ואנחנו נשתמש בהם לצורך העברת דואר אלקטרוני רשום מהממשלה ואליה.
בועז דולב: לגבי יישומי הסלולר אפשר לראות מסך ראשון כרגע על הסליידים.
בועז דולב: בעיקרון יהיו כאן גם מדריכים, גם מידע ושירותים, כולל ספר טלפונים ממשלתי, כולל תשלומים.
בועז דולב: אפשר יהיה לשלם דרך המערכת.
בועז דולב: צריך להבין זה פיילוט.
בועז דולב: מאוד מעניין אותנו לדעת כמה אנשים מהציבור השתמשו בזה כדי לשלם.
יהונתן קלינגר: כמה אנשים?
בועז דולב: אנחנו חושבים שהיום יש בסביבות 120 אלף איש ועד סוף הרבעון הראשון 2010 מדובר על משהו כמו 300 אלף איש או יותר.
בועז דולב: אבל זה רק שלב ראשון.
בועז דולב: מבחינתנו אנחנו נפתח את זה לכל התשתיות של smart phones, כולל אנדרואיד ברגע שיגיע לארץ וכל מה שיש לנו.
יהונתן קלינגר: אני שואל מפני ש-early adopters מאוד פשוט להם לעבוד עם כל היישומים האלה.
יהונתן קלינגר: אבל רוב האוכלוסייה היא לא.
בועז דולב: בגלל זה יש לנו אתר אינטרנט שיש בו את הכול.
רועי גולדשמידט: סלולר, אנשים מאוד אוהבים לעשות תשלומים.
בועז דולב: אני אתייחס לסלולר.
בועז דולב: שאלת ואני אענה.
בועז דולב: אני אענה כי אני לא רוצה להתחמק מהשאלה.
בועז דולב: אני חושב שבמהלך שלושת השנים הקרובות כל הטיפול שלנו באינטרנט ובשירותי ממשל זמין יעבור שינוי כמעט דרמטי.
בועז דולב: לצורך העניין שירותי ממשל זמין ולא רק שירותי ממשל זמין, גם בנקים והשירותים שהם יתנו הכול יגיע במבנה חדש לגמרי ובמותאם לסביבה הסלולרית.
בועז דולב: אין לי שום ספק שזה העתיד ומהבחינה הזאת יכול להיות שסט חדש לגמרי של קהל שלא נחשף עד היום ליישומים האלה יוכל לקבל אותם בצורה הרבה יותר פשוטה דרך הסלולר.
בועז דולב: מבחינתנו עוד פעם, אנחנו עכשיו בשלב שיחד עם טל וצוות שלם ממשרדי הממשלה מגבשים את האסטרטגיה ליישומי הסלולר, אבל אנחנו רוצים להיות שמה ולהבין מה קורה שמה.
בועז דולב: כרגע הקדשנו לנושא הזה תקציב מסוים ואנחנו הולכים רגע לבדוק.
בועז דולב: אחד הדברים שאפשר לראות לגבי סלולר והוא מאוד מעניין שבעצם מדובר כאן על מדיה חדשה.
בועז דולב: כאן למטה הוספנו את הנושא של דיווח מפגע.
בועז דולב: מה זה דיווח מפגע?
בועז דולב: לצורך העניין אני הולך כרגע ברחוב נתנאל 1 פינת רחוב ביורוקרטיה 2.
בועז דולב: באמצע יש בור ביוב פתוח.
בועז דולב: אני רוצה כרגע על המפגע.
בועז דולב: כדי לעשות את זה, עד היום הייתי צריך ללכת לאינטרנט, לאתר של משרד איכות הסביבה, ולהגיד ברחוב בירוקרטיה 2 פינת נתנאל יש כרגע בור ביוב פתוח.
בועז דולב: כל מה שצריך לעשות עכשיו זה פשוט להרים את המצלמה וללחוץ ולדווח על מפגע.
בועז דולב: הוא גם יצלם, גם ייתן את המיקום המדויק מבחינת ה-GPS שלו ויעביר את זה ישירות למוקד המתאים.
בועז דולב: זאת אומרת אנחנו מדברים כאן על שירות חדש לגמרי ועל יכולת חדשה לגמרי של כולם להשיק לסט חדש לגמרי של שירותים ושירות שלא היה קודם.
בועז דולב: אני עוד פעם בתור מצייץ ידוע, מי שלא יודע חשבון דולב, אתם מוזמנים לעקוב, חושב שהמדיה הזאת תשנה את הצורה שבה אנחנו חיים בשנים הקרובות.
אסתר סקורניק: מה עם דיווח למשטרה?
אסתר סקורניק: זה בעייתי מאוד היום.
בועז דולב: אין סוף חדשנות, אפשר לעשות כרגע עם טלפונים חכמים.
בועז דולב: וכל הדיווחים אני מניח במהלך החודשים או השנים הקרובות יגיעו.
בועז דולב: חלק מהדברים אני אסתכל מבחוץ בתור מעריך וחלק אני אהיה שותף להם.
בועז דולב: נראה.
אסתר סקורניק: כי אחת הטענות של המשטרה זה שזה לא אמין ויעבדו עליהם ולכן הם לא יכולים לקבל דיווחים כמו שאתה מגיע ישירות לתחנת משטרה.
אסתר סקורניק: הם לא מקבלים בטלפון גם.
אסתר סקורניק: אתה צריך לבוא לתחנת משטרה.
אברהם מיכאלי: אם אני מדווח על תלונה בשטח אני לא צריך לבוא אליהם.
אברהם מיכאלי: אני מדבר בטלפון, הם באים.
מאיר שטרית: היה מקרה, אחד רואה שגונבים לו את האוטו.
מאיר שטרית: רואה את הגנבים ליד האוטו.
מאיר שטרית: מצלצל למשטרה, אומר, דחוף תבואו, גונבים את האוטו.
מאיר שטרית: אני מצטער אמר, אין לנו ניידת.
מאיר שטרית: מצלצל אחרי חמש דקות אומר, יש רצח.
מאיר שטרית: רוצחים פה עכשיו מישהו ברחוב.
מאיר שטרית: מהר 5 ניידות מגיעות.
מאיר שטרית: הוא יוצא אליהם.
מאיר שטרית: הם אומרים לו, מה אתה דיווחת?
מאיר שטרית: אין שום דבר.
מאיר שטרית: גונבים לי את האוטו, גונבים לי את האוטו.
מאיר שטרית: אז אומר לו השוטר, למה דיווחת דיווח שקר?
מאיר שטרית: ענה לו, למה אמרת שאין לך ניידת?
בועז דולב: אני רוצה לחזור למצגת ולעבור לנושא של מה שאנחנו קוראים doing business .
בועז דולב: כמעט האתגר הכי גדול שאנחנו מתעסקים בו היום.
בועז דולב: אני מראה לכם על המסך את הנושא של רישוי עסקים.
בועז דולב: התהליך היום של רישוי עסקים הוא שבעצם אזרח או בעל עסק שרוצה לעשות רישוי לעסקים מתמודד, אני אספור את זה יחד איתכם, מול 11 גופים בירוקרטים שמולם הוא חייב לדבר.
בועז דולב: לצורך העניין מול המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, תמ"ת, משטרה, כיבוי אש, שירות וטרינרי, כל אחד מהם יכול להפריע או לסייע בתהליך של רישוי עסקים.
בועז דולב: השאלה המאוד יפה היא כמה זמן לוקח לעשות?
אברהם מיכאלי: 3 חודשים.
בועז דולב: שלושה חודשים זה במקרה הטוב.
בועז דולב: מדובר אל 170 יום בממוצע ומדובר על זה שבעצם 60% מהעסקים במדינה אין להם רישיון עסקים שזה מספר מעניין.
בועז דולב: מה שאנחנו עשינו באנו ויצרנו תהליך חדש שהוביל אותו אגף תקציבים באוצר ובעצם יש היום מסלול ירוק שייכנס לתוקף בינואר 2010 שאומר שכל הגופים האלה חייבים לענות תוך פרק זמן מסוים של עד 30 יום.
בועז דולב: בהנחה שהם לא ענו האזרח או העסק מקבל רישוי עסק באופן אוטומטי.
בועז דולב: זה נקרא המסלול הירוק.
בועז דולב: בתוך זה אנחנו מכניסים כמובן את מערכת המחשב או את המערכת שבה האזרח יוכל להגיש את הבקשה מול המערכת שלנו ואנחנו בעצם נעביר את זה לכל הגורמים.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת יענו?
מאיר שטרית: אם עסק צריך אישור ממשרד הבריאות, משרד הבריאות צריך לבדוק את העסק, לראות שהוא עומד בתקנים.
מאיר שטרית: הוא לא יכול לעשות את זה דרך האינטרנט.
בועז דולב: משרד הבריאות חייב לבצע את התהליך תוך 30 יום.
בועז דולב: בהנחה שלא עשה זאת מקבל את המסלול הירוק המקוצר.
בועז דולב: הוא מאוד מעניין.
בועז דולב: ואם משרד צריך לעשות את זה אז אין צורך שהאזרח יפתח עוד פעם טופס ויגיש.
בועז דולב: הכול מועבר בנקודה אחת.
בועז דולב: one stop shop ועובר בעצם לכל המשרדים והם מבצעים את התהליך.
בועז דולב: תהליך מאוד קשה.
אופיר בן אבי: בועז, רק אם לדייק, המסלול הירוק, המשמעות שלו היא מתן רישיון עסק לשנה באופן אוטומטי.
אופיר בן אבי: במהלך השנה הזאת אותו גורם ממשלתי שאמור לאשר צריך להגיע פיזית לבצע את הבדיקה שלו.
אופיר בן אבי: המערכת שפותחה פה תתמוך בתהליך הזה.
מאיר שטרית: הלוואי.
מאיר שטרית: זה רעיון יותר נכון.
מאיר שטרית: שיתנו אישור אוטומטי, יתנו קצת אמון בציבור.
מאיר שטרית: הוא יפתח את העסק, יש לו אישור שנה.
מאיר שטרית: בשנה הזאת אנחנו נבדוק את כל העניין, אם משהו לא בסדר תתקן.
מאיר שטרית: לא תתקן, נסגור לך את העסק.
מאיר שטרית: זה הרבה יותר הוגן מאשר לטרטר את האזרח המון זמן.
מאיר שטרית: אגב המציאות היא שרוב האנשים לא מוכנים לחכות לכל הבירוקרטיה הזאת, מצפצפים, ופותחים את העסקים בלי אישור.
מאיר שטרית: זה מה שקורה.
מאיר שטרית: אילו היו פועלים במהירות לא היה קורה מצב כזה.
מאיר שטרית: ואני אומר בצער שיש היום בארץ 70 אלף מבנים בלי רישיון, כולל אולמות שמחות, מפעלים, עסקים, שהתייאשו מזמן מהדרך וגם לא מוציאים רישיון בנייה.
מאיר שטרית: עכשיו אם היתה בארץ אכיפה הדוקה.
מאיר שטרית: אדם בונה, אתה הורס.
מאיר שטרית: לא שואל שאלות.
מאיר שטרית: אתה בנית בלי רישיון, הורסים קודם כל אחר כך מדברים, לא היו בתים בלי רישיון.
מאיר שטרית: אבל לצערי זה לא קורה.
מאיר שטרית: זה גם גורם נזק אדיר לציבור כי ברגע שבן אדם גומר לבנות את הבית שלו או את העסק שלו ורק אז מוציאים צו הריסה בגלל הבירוקרטיה הארוכה של הממשלה זה נהיה אסון לאדם כי הוא כבר בנה את הבית.
מאיר שטרית: אם היית הורס לו ביום שהוא שם את הבלוק הראשון אז אתה יודע שהנזק שלו הוא קטן מאוד.
מאיר שטרית: לא עשית לו שום נזק.
מאיר שטרית: הוא ידע שאסור לבנות.
מאיר שטרית: הוא צריך להוציא את הרישיון בשביל לבנות.
מאיר שטרית: הפרוצדורה הממשלתית צריכה לפעול גם בראיה איך האזרח חושב.
מאיר שטרית: כיוון שאזרחים סך הכול לא רוצים לעבור על החוק.
מאיר שטרית: אבל הם בקלות יעברו על החוק אם הם יחשבו שאין אכיפה.
מאיר שטרית: יש ויכוח במשרד התחבורה, משרד די גדול, ראינו במשרד התחבורה בזמנו כאשר היה דוח שיינין ש-18% מההרוגים בתאונות בשנה נהרגים מאנשים שעוברים ברמזור אדום.
מאיר שטרית: זה הרי מזעזע.
מאיר שטרית: היו אותה שנה נגיד 400 הרוגים, 18% זה כמעט מאה הרוגים.
מאיר שטרית: אנשים עוברים ברמזור אדום וגרמו לתאונה.
מאיר שטרית: אז אמרתי יש דרך נורא פשוטה לפתור את זה.
מאיר שטרית: לשים בכל צומת מצלמות.
מאיר שטרית: כולם.
מאיר שטרית: שתצלם כל עבירה.
מאיר שטרית: אמרו מה?
מאיר שטרית: זה יגבה מהציבור המון כסף.
מאיר שטרית: אמרתי לא.
מאיר שטרית: אני לא רוצה לגבות גרוש אחד מהציבור.
מאיר שטרית: המתנה היא הפוכה.
מאיר שטרית: אם הציבור ידע להערכתי שבכל צומת של רמזור יש מצלמה אף אחד לא יעבור ברמזור אדום.
מאיר שטרית: יודעים שיש אכיפה, לא יעברו.
מאיר שטרית: אין אכיפה יעברו.
טל הרמתי: לגבי הנושא הזה של מספר התחנות צריך להבין שהמהפכה הגדולה היא לא העובדה שמתיירת העבודה.
טל הרמתי: האינטרנט לא מחליף את העבודה של משרד הבריאות בבדיקה.
טל הרמתי: אבל מה שהאינטרנט כן יעשה הוא יאפשר לאזרח לא לכתת את רגליו.
טל הרמתי: את האזרח לא מעניין העובדה שיש 11 רשויות.
טל הרמתי: הוא ממש לא צריך לרוץ בין הרשויות.
טל הרמתי: הוא צריך להגיש בקשה למקום אחד.
טל הרמתי: לצורך העניין המקום המרכזי הזה יעביר את האחריות בין השלבים, בין המשרדים השונים.
טל הרמתי: האזרח ידע בכל נקודת זמן מה סטטוס הטיפול בבקשה שלו.
טל הרמתי: לשם אנחנו רוצים להגיע.
טל הרמתי: זאת אולי אחת המהפכות היותר גדולות שאנחנו רוצים לגרום להן.
בועז דולב: עוד דבר בעניין הזה, הבעיה הכי גדולה או האתגר הכי גדול זה בעצם כאשר מסתכלים על הרבה מאוד תהליכים כאלה שיש היום בממשלה ששותפים להם הרבה מאוד גופים היכולת שלנו כמתווך להחליט איך ייראה שירות חדש כזה שהוא שירות של one stop shop, תלויה בשינוי חקיקה והסכמה של כל אחד מהגופים האלה וביכולת שלנו לכפות תהליך חדש.
בועז דולב: פה בעצם האתגר הגדול שאנחנו נעמוד מולו בשנים הקרובות.
בועז דולב: אנחנו רואים למשל בנושא של היתרי בנייה, כמה הקשר בין הרשויות המקומיות ובין הגופים שעוסקים בהיתרי בנייה מייצר היום את התהליך שאנחנו מנסים להוביל כיום לשינוי שלו.
בועז דולב: אני יכול להגיד שכבר יש מערכת מידע שמתעדת את כל השלבים הבירוקרטים.
בועז דולב: במהלך השנה יש צוות שלם שמטפל בנושא של doing business והמטרה שלו לייצר תהליך חדש בנושא של היתרי בנייה.
בועז דולב: אני מקווה שזה יזוז.
בועז דולב: עוד פעם, זה לא תלוי בטכנולוגיה.
בועז דולב: כאן לא מדובר בכלל על טכנולוגיה.
בועז דולב: לגבי תשתיות קיימות.
בועז דולב: ממש סקירה קצרה של תשתיות קריטיות קיימות בתוך המערכת.
בועז דולב: תשתית של אבטחת מידע היא בעצם התשתית שמאפשרת לנו היום בממשל הזמין לפרוש את כל השירותים לציבור לכל משרדי הממשלה.
בועז דולב: צריך להבין בנושא של השחתת אתרי ממשלה באינטרנט, שיבוש או גניבה של המידע הממשלתי מתוך מערכי המידע שקשורים לאינטרנט, גם ניסיון גניבה של כסף משירות התשלומים, צריך להבין שמדובר על מאות אלפי תשלומים, או מיליוני תשלומים בשנה ועל מיליארדי שקלים שבעצם נמצאים שם.
בועז דולב: מחייבים אותנו להקים יחידה שהיא יחידה מיוחדת שמטפלת היום באבטחת מידע באינטרנט.
בועז דולב: יש צוות שלם שעובד 24 שעות ביממה 7 ימים בשבוע ושומר על אתרי הממשלה באינטרנט מזה כעשור.
בועז דולב: אחת ההצלחות הכי גדולות מבחינת ההגנה על המערכות האלה, לא נתקלתי במערך כזה טוב ומיומן שעושה את זה בהרבה מאוד מקומות.
בועז דולב: כמובן שלא רק בסקטור העסקי, וגם במדינות אחרות קשה מאוד למצוא הבנה כזאת ויכולת כזאת להגן על המידע כמו שנמצא אצלנו.
בועז דולב: הנושא של פורטל gov.
בועז דולב: il.
בועז דולב: נושא מספר שתיים.
בועז דולב: פורטל gov.