GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז דולב: il הוא תשתית שמשמשת את השער לכלל משרדי הממשלה, אלפי דפי מידע.
בועז דולב: בכל חודש נוספים שם דברים חדשים.
בועז דולב: אחד הדברים היותר מעניינים זה המדריכים שמה.
בועז דולב: תיכנסו ל-gov.
בועז דולב: il למדריכים.
בועז דולב: יש שמה פשוט מדריכים מדהימים שמקצרים לנו את היכולת ואת הזמן שאנחנו מקדישים כדי להבין איך לעשות פעולות מול הממשלה.
בועז דולב: אם אנחנו מדברים על ביקורים אז ממוצע המבקרים, unique visitors בכל חודש באתר הוא בסביבות 600 אלף.
בועז דולב: כשאנחנו מסכמים את סך הכול הכללי אנחנו צופים שבשנת 2009 נגיע למשהו בסביבות 7 מיליון.
בועז דולב: אני מדבר כאן על unique visitors.
בועז דולב: לא על כמה ביקורים היו.
בועז דולב: ביקורים יש הרבה יותר.
בועז דולב: אני אוכל להראות את הנתונים ישר מבסיסי הנתונים.
בועז דולב: לגבי הנושאים.
בועז דולב: הנושאים המבוקרים ביותר בפורטל gov.il הם רכב ותחבורה.
בועז דולב: המדריך הנקרא ביותר הוא המדריך לנוהגים ברכב ואחריו המדריך להנפקת תעודות במשרד הפנים.
בועז דולב: 30 אלף איש בכל חודש משתמשים במדריך לרישיון רכב או רישיון נהיגה בתוך המערכת הזאת.
בועז דולב: דוח ממשל זמין נמצא ב-www.
בועז דולב: gov.il.
בועז דולב: תחת הדוח הזה סיכמנו בעצם את כל הפעילות של כל משרדי הממשלה ב-2008.
בועז דולב: אפשר לראות שמה, יש משרדים, תשימו לב שהציון לחמשת הראשונים מגיע עד ל-57% מתוך מאה.
בועז דולב: אחרי זה הוא יורד לפחות מ-50%.
בועז דולב: זאת אומרת הציונים לא גבוהים.
בועז דולב: צריך להבין שאנחנו יודעים לבקר את עצמנו ויודעים לראות גם מה הנקודות שבהן צריך להשתפר.
בועז דולב: המשרדים שהם הטובים ביותר השנה זה הרשות לניירות ערך, משרד התמ"ת, משרד האוצר, משרד החינוך ומשרד הגנת הסביבה.
בועז דולב: אפשר לצייץ על חינוך.
נדב שרייבמן: רק הערה אחת.
נדב שרייבמן: על דוח ממשל זמין הוא לא בודק את אתרי הממשלה אלא בודק את משרדי הממשלה.
נדב שרייבמן: כלומר הוא בודק גם אתרים אבל גם שירותים ודברים נוספים שהם באחריות המשרד ולאו דווקא מתבטאים באתר האינטרנט שלהם.
בועז דולב: שירות התשלומים, בעצם התשתית של כל התשלומים בממשלה היא מערך תשלום המבוסס היום על הסכמי חשכ”ל עם הבנקים.
בועז דולב: אפשרות התשלום היא או בכרטיס אשראי עד לסך של עשרת אלפים שקל או בהעברה בנקאית ותשלום עם כרטיס חכם ללא הגבלת סכום.
בועז דולב: בקרוב אנחנו מוסיפים תשלומים בהוראות קבע.
בועז דולב: כמות העסקאות בשירות התשלומים בכל שנה הכפילה את עצמה.
בועז דולב: בגלל המצב הכלכלי בסוף 2008 אין גידול גדול בכמות העסקאות.
בועז דולב: לגבי הסכומים הכספיים גם כאן יש גידול.
בועז דולב: אנחנו מגיעים למשהו כמו 7 מיליארד שקלים השנה כאשר בכל שנה, התחלנו ב-2004 עם 600 מיליון שקלים.
בועז דולב: ההתחלה היתה אני חייב לספר את זה של אז שר המשפטים מאיר שטרית שעשה את מבצע חיסול קנסות התעבורה והוא בעצם נתן לנו את ה-boost הראשוני בתוך התהליך הזה והביא אותנו למקום שבו אנחנו נמצאים.
בועז דולב: בוא נגיד לך תודה.
בועז דולב: אם היית מקים סטרט אפ אז היית היום עשיר.
מאיר שטרית: אני אספר לך אנקדוטה.
מאיר שטרית: כאשר אני יזמתי את מבצע קנסות, בשביל בתי משפט ותעבורה וזה, האוצר, אגף תקציבים, אני הצעתי להקים לגביית קנסות.
מאיר שטרית: במשרד האוצר, באגף תקציבים אמרו לי מה פתאום?
מאיר שטרית: התנגד.
מאיר שטרית: כמה עולה?
מאיר שטרית: 30 מיליון שקל.
מאיר שטרית: אמרתי תראו, מה הבעיה שלכם?
מאיר שטרית: 700 מיליון שקל הציבור חייב.
מאיר שטרית: אם אני לא יכול לגבות את הכסף הזה אז אתם מוותרים על 700 מיליון שקל בעד הוצאה של 30 מיליון?
מאיר שטרית: לא תגבה את הכסף.
מאיר שטרית: אמרתי, אוקיי, בואו נתערב.
מאיר שטרית: בואו נקבע סכום שאם אני מגיע אליו בגבייה דרך האינטרנט אתם משלמים את הכסף להקמת האגף, גביית קנסות.
מאיר שטרית: הוא אמר סכום.
מאיר שטרית: כמה אתם רוצים?
מאיר שטרית: אמרו 80 אלף.
מאיר שטרית: אמרתי, אני מסכים מאה אלף שקל.
מאיר שטרית: אמרו, לא, לא, זה נמוך מדי.
מאיר שטרית: אמרתי מה נמוך?
מאיר שטרית: אתם הצעתם 80 אלף שקל, אני מציע מאה אלף שקל.
מאיר שטרית: נמוך מדי.
מאיר שטרית: העלינו את הסכום ל150 מיליון.
מאיר שטרית: במבצע הקנסות המדינה גבתה 700 מיליון שקל.
מאיר שטרית: היו לילות ששילמו בכל לילה 20 מיליון שקל באינטרנט.
מאיר שטרית: עכשיו האוצר כמובן שילם את הכסף.
מאיר שטרית: באמת הוקם המרכז לגביית קנסות שגובה הרבה הרבה כסף.
מאיר שטרית: אני צריך לקחת אחוזים.
מאיר שטרית: תתנו לי 10% מכל הגבייה תעשו אותי מאושר.
מאיר שטרית: משרד המשפטים אני מתכוון.
אברהם מיכאלי: אני לפני 20 דקות אישרתי תקנות הוצאה לפועל.
מאיר שטרית: אבל את המהפכה הזו אני יזמתי.
בועז דולב: שירות הטפסים הולך ומתרגם את כל הטפסים לטפסים מקוונים.
בועז דולב: הבעיה הגדולה עם שירות הטפסים שחסרה כאן תעודת זהות חכמה כדי לחתום על הטפסים.
בועז דולב: רק כדי שתסתכלו על הסטטיסטיקות בחציון ראשון 2009,
מאיר שטרית: נקודת החולשה היא מי יחזיר את הטפסים.
מאיר שטרית: מי יענה?
מאיר שטרית: הממשלה היום לא בנוי לזה לצערי.
בועז דולב: יש שירותים שאפשר לדווח.
מאיר שטרית: 140 טפסים ראיתי או 250 טפסים שאפשר לדווח מלא.
בועז דולב: יש 600 טפסים.
מאיר שטרית: אז איזה טפסים אלה?
מאיר שטרית: לא צריך להחזיר אותם?
מאיר שטרית: תן לי דוגמה של טופס.
בועז דולב: בבקשה ניסים תן דוגמה של טפסים ממשרד הפנים שממלאים.
מאיר שטרית: לא שממלאים.
מאיר שטרית: שלא יכולים לשלוח.
ניסים אליאסף: בקשה לתעודת לידה.
ניסים אליאסף: איתור מן.
מאיר שטרית: איתור מן מוחזרת לאיש תשובה?
ניסים אליאסף: כן.
ניסים אליאסף: גם בקשה לתעודת לידה, גם דרכון אתה בעצם ממלא היום טופס ושולחים לך הביתה.
ניסים אליאסף: אתה לא צריך להגיע לשום מקום.
מאיר שטרית: אני מדבר על טפסים שצריך למלא, צריך להגיש למישהו.
מאיר שטרית: היום אחת הבעיות במערכת היא שצריך מישהו שיקלוט טפסים ויגיב באמת.
שמעון ברונר: אנחנו בשיתוף קהילה ורשות המיסים, עמילי המכס, רישיונות יבוא, מגישים דרך האינטרנט.
שמעון ברונר: דרך קהילה עובר אלינו למשרד לטיפול.
שמעון ברונר: מאיתנו התהליך אוטומטי הולך לרשות המיסים.
שמעון ברונר: האיש אם בסוף היום הוא לא מקבל את האישור לייבא הוא כבר מצלצל מה קרה.
שמעון ברונר: מהבית הוא כבר רואה באיזה סטטוס, באיזה משרד זה תקוע.
בועז דולב: בחציון הראשון של 2009 הורדו 1.1 מיליון טפסים מהאינטרנט.
בועז דולב: עלייה של 61% לעומת 2008.
בועז דולב: צריך להבין שקודם כדי לקבל טופס כזה,
מאיר שטרית: האלטרנטיבה היו צריכים מליון איש לבוא למשרדי הממשלה.
בועז דולב: אתה צריך להבין את המשמעות של הדבר הזה.
מאיר שטרית: אולי צריך לצמצם את מספר העובדים.
מאיר שטרית: חברים תראו, שלא יהיו אי הבנות אני לא מציע לפטר אף אחד מעובדי המדינה.
מאיר שטרית: אבל לא מוכרחים להחליף את כולם.
מאיר שטרית: עם הזמן אנשים פורשים לגמלאות.
מאיר שטרית: אתה לא צריך לקחת חדשים.
טל הרמתי: אין לנו ספק שהמיומנויות התחלפו לאורך השנים.
בועז דולב: בעיקרון אם לפני 4 שנים זמן השירות לממשלה במשרדים מסוימים היה 3 שעות המתנה, היום זה ירד לשעה וחצי או לשעה.
בועז דולב: זאת אומרת אנחנו רואים שבעצם כביש שש הזה נקרא לזה שפתחנו באינטרנט מקצר ומשביח את השירות בתוך סניפי השירות, ועדיין לא הגענו למצב שאין ממש תורים.
בועז דולב: אז כשנגיע לשם אני מניח שאפשר יהיה לחשוב גם על זה אבל זה ממש לא מה שאנחנו עושים כרגע.
בועז דולב: דרך אגב הטפסים הנפוצים ביותר בשירות הלאומי, אפשר לראות במקום ראשון, תסתכל זה בשבילך, 198 אלף טפסים בנסח טאבו.
בועז דולב: אגרות טאבו עוד 139 אלף.
בועז דולב: רשות המיסים, מס הכנסה, 110 אלף משתמשים.
בועז דולב: טופס דיווח על עוזרת בית בביטוח לאומי 100 אלף טפסים.
בועז דולב: רישיונות רכב.
בועז דולב: יש כאן פשוט כמויות ענקיות של אנשים שעושים את הדבר הזה.
בועז דולב: אני סיימתי.
מאיר שטרית: יש לכם עוד דברים מהצד שלכם?
טל הרמתי: אני כן הייתי רוצה ברשותך שתי מילים על נושא של פורטל עסקים.
טל הרמתי: הממשלה מפתחת והיא תהיה זמינה החל מהרבעון הראשון של 2010 מהפכה בכל הנושא של הרכש והעבודה אל מול הספקים של הממשלה.
טל הרמתי: המהפכה היא בזה שאם בתור ספק (א) התמודדת בתור על מכרז כזה או מכרז אחר, לא תמיד ידעת מתי יצאו המכרזים, לא תמיד תהליך המכרז היה תהליך שהוא מקוון.
טל הרמתי: יש שאלות ותשובות אז עבדו הרבה עם אי מייל אבל לא ממש ידענו את הסטטוס.
טל הרמתי: פעם שנייה בתור ספק שעובד מול הממשלה ונותן הזמנה למשרד א' וחשבונית למשרד ב' הספקים היו רוצים איזשהו מנגנון מהממשלה שייתן להם תמונה כוללת של סך הכול העסקאות שלהם עם הממשלה וזה בדיוק מה שהולך להיות החל מהרבעון הראשון 2010 ואילך.
טל הרמתי: גם כן זה פרויקט שיש בו כמה שלבים.
טל הרמתי: הנקודה החשובה פה היא שקודם כל תהליך המכרז הולך להיות תהליך מקוון.
טל הרמתי: זאת אומרת החל מהפרסום דרך האפשרות של כל ספק וכל אזרח לבוא ולהגיד אני מתעניין בתחומים האלה ואני רוצה לדעת מתי יוצא מכרז בתחום שלי דרך האפשרות להגיש את ההצעות וגם את השאלות בצורה מקוונת, לראות את כל הפינג פונג הזה במקום מרכזי אחד מעין פורטל שיש לכל ספק.
טל הרמתי: שוב, מבוסס על הזדהות חזקה.
טל הרמתי: לטעמנו לפחות זו אחת המהפכות הגדולות ועם קשר הדוק מאחורי המסך למרכבה.
טל הרמתי: אחת המהפכות הגדולות ביותר שאנחנו נעשה בהיבט של השירותים שלנו מול הספקים של הממשלה במהלך הזמן הקרוב.
טל הרמתי: התהליך המכרזי כולו חצי ראשון של 2010, זה נמצא בשלבים סופיים של פיתוח ומימוש.
טל הרמתי: יש ועדת היגוי לפרוייקט הזה.
טל הרמתי: מערב מספר משרדי ממשלה.
טל הרמתי: מרכז את מנהל הרכש הממשלתי, ואני מניח שהמהפכה הגדולה תהיה במהלך 2010.
טל הרמתי: אנחנו מקווים עד סוף 2010 להשלים את כל התהליך מקצה לקצה.
טל הרמתי: אבל 2010 תהיה שנה של הרבה מאוד הפתעות טובות בהיבטים האלה.
אסתר סקורניק: המחירים יחייבו את כל משרדי הממשלה?
אסתר סקורניק: זאת אומרת כל משרד ממשלה יהיה חייב לקנות לפי המחיר הזה או שהוא יוכל לקנות באופן עצמאי?
טל הרמתי: אנחנו התבלבלנו פה בין שני נושאים שונים.
טל הרמתי: יש נושא אחד שהוזכר קודם על ידי בועז וגם על ידי חבר הכנסת שיטרית של מה שנקרא מכרזים מרכזיים שחלקם נעשים בצורה באמת דינימית ומקוונת וחלקם לא.
טל הרמתי: שם המחירים מחייבים.
טל הרמתי: עדיין כל אחד ואחד מהמשרדים בפעילותו השוטפת מוציא הרבה מאוד מכרזים באופן שוטף.
טל הרמתי: המערכת הזאת תשמש גם את מנהל הרכש המרכזי וגם כל אחד ואחד ממשרדי הממשלה להוצאה, לפרסום ולניהול.
טל הרמתי: כל התהליך המכרזי של כל המכרזים גם אלה שהם עושים אצלם בתוך המשרד לרכישה של ציוד, שירותים שנדרשים לפעילות של המשרד.
אסתר סוקרניק: כן אבל הפרטים שהם משותפים לכל משרדי הממשלה?
טל הרמתי: הפרטים שמשותפים במחירים האלה זה כבר קורה היום.
טל הרמתי: המכרזים המרכזיים אפשר לראות באתר של מנהל הרכש, mr.gov.il, אפשר לראות כבר את כל המכרזים המרכזיים, את המחירים.
מאיר שטרית: כאשר החשב הכללי נגיד עושה מכרז לקנות כיסאות יש מחיר לכיסא, מי שקונה לא צריך לעשות מכרז.
מאיר שטרית: משרד פונה לספק.
אסתר סוקרניק: המשרד יכול להוציא עכשיו מכרז עם כיסאות קצת אחרים.
מאיר שטרית: גם היום הוא עושה.
מאיר שטרית: היום הכיסאות מוצעים במכרזים אחרים.
מאיר שטרית: האמת היא זה לא תקין בעיניי כיוון שאם יש כיסאות ספציפיים שהם מתאימים לכולם אין סיבה שירצו אחרים.
מאיר שטרית: אבל משרד יכול לעשות מכרז.
מאיר שטרית: מה קורה כשהוא עושה מכרז?
מאיר שטרית: קודם כל הוא צריך לנסח את המכרז.
מאיר שטרית: אחר כך הוא צריך לפרסם אותו בעיתון.
מאיר שטרית: זה הרבה מאוד כסף.
מאיר שטרית: לאחר מכן צריך לחכות שתקום ועדת מכרזים.
מאיר שטרית: אחר כך צריך להביא את ההצעות לועדת מכרזים.
מאיר שטרית: באים הספקים, יש להם הערות.
מאיר שטרית: זה תהליך של חודשים ארוכים.
מאיר שטרית: כל הרעיון שאפשר לעשות מכרז באינטרנט, אנשים יודעים שיש מכרז באינטרנט, יכולים לגשת לאינטרנט לקבל תוצאה על המקום בזמן המכרז בו בזמן.
מאיר שטרית: אפשר לפעמים למרוט את השערות מהזמן שלוקח לעבור תהליך מכרז במשרד.
מאיר שטרית: מהרגע שמתחילים בו ועד שהוא נגמר לפעמים חצי שנה ויותר.
מאיר שטרית: אלה דברים שוליים.
מאיר שטרית: כאשר אפשר כמובן לקצר את הזמן הזה בצורה דרסטית.
טל הרמתי: המכרזים המרכזיים בין היתר מה שהם עושים המשרדים לא מחפשים בהרבה מאוד מקרים את הדרך להימלט מהם, כי ראשית הם מאוד נוחים.
טל הרמתי: לצורך העניין יש מכרז מרכזי על מחשבים או על מדפסות.
טל הרמתי: ראשית המחירים שם הם מחירים מאוד מאוד אטרקטיביים.
טל הרמתי: ושנית, מבחינת נוחיות.
טל הרמתי: לא כל משרד צריך להתעסק עם התהליך המכרזי שתואר פה בכישרון יתר על ידי חבר הכנסת.
טל הרמתי: זה רק להוציא הזמנה.
טל הרמתי: יש בזה הרבה מאוד יתרונות.
טל הרמתי: היתרונות האלו מנוצלים כבר כיום.
מאיר שטרית: אני רק מציע לכם במכרזים הממשלתיים של החשב הכללי להכניס אפשרויות עדכון.
מאיר שטרית: אני אסביר איפה הבעיה.
מאיר שטרית: נגיד מכרז למחשבים.
מאיר שטרית: אתה מוצא מחשב IBM כך וכך איקס.
מאיר שטרית: אתה פונה לספק.
מאיר שטרית: אתה צריך נגיד יותר זיכרון.
מאיר שטרית: אתה צריך נגיד עוד שני מגה ובייט זיכרון.
מאיר שטרית: זה מופיע במכרז?
טל הרמתי: היה ולא רק זה, בציודים כאלה ב- commodities כאלה המשרד עצמו מתרענן כל חצי שנה, או רבעון, או שנה.
טל הרמתי: זה תלוי עד כמה הטכנולוגיה היא טכנולוגיה עם התחלפות מהירה.
טל הרמתי: אבל התשובה היא זה נעשה כיום.
מאיר שטרית: נדבר קצת על בעיות.
מאיר שטרית: אחת הבעיות המרכזיות שאני רואה בכל הסיפור של ממשל זמין זו העובדה שבעצם עדיין כל משרד עושה מה שהוא רוצה.
מאיר שטרית: אתם צריכים ליצור מצב שבו כאשר מדברים למשל על פורטל ממשלתי וזו היתה הכוונה כשקבעו שיהיה ממשל זמין בשנת 2004 כשהממשלה אישרה אותו זו היתה הכוונה, מאחר ואני הגשתי את התוכנית אז לממשלה אז אני עוד זוכר את זה.
מאיר שטרית: הכוונה היתה שממשל זמין יהיה אחראי לכך לאשר כל פורטל ממשלתי.
מאיר שטרית: שיהיה גוף אחד, כתובת אחת שהיא גוף מסנן שכל משרד שרוצה להקים יהיו בדיוק מה תהיה התוצאה הסופית של זה.
מאיר שטרית: אחרת כשאין שליטה מרכזית אתה אף פעם לא תגיע לאחידות בממשלה.
מאיר שטרית: והרעיון של ממשל זמין היה באמת להביא לאותה אחידות.
מאיר שטרית: זה היום לא קורה.
מאיר שטרית: ואם אני מבין נכון אין את השיניים היום לחשב הכללי או לממשל זמין להבטיח שבאמת תהיה איזושהי תפיסת עולם, אסטרטגיה שמוחלת באופן אוטומטי על כל משרדי הממשלה.
מאיר שטרית: אני רוצה להגיד לכם מראש כמפתח שאני בהחלט שוקל להגיש הצעת חוק לממשל זמין.
מאיר שטרית: לתת שיניים לממשל זמין שיבטיח שתהיה איזושהי שליטה מעורבת ולא איש הישר בעיניו יעשה.
טל הרמתי: בהקשר הזה מספר דברים.
טל הרמתי: ראשית, הוזכר קודם פרוייקט שנקרא gov.
טל הרמתי: x אנחנו הגדרנו במאמצים לא קטנים סטנדרט.
טל הרמתי: הוגדר סטנדרט.
טל הרמתי: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך מאוד מעניין של יישור קו באותו סטנדרט.
טל הרמתי: הסטנדרט כולל גם מה שנקרא נראות, גם אלמנטים של נגישות, חשוב מאוד, וגם לצורך העניין אותן שיניים שאתה מחפש.
טל הרמתי: אני רוצה רק להזכיר או להגיד שחלק מהתחומים לדוגמה בתחום של אבטחת מידע אתר לא נכנס למערך ממשל זמין אם אין הוא לא עומד בסטנדרטים מספיקים של אבטחת מידע.
טל הרמתי: להגיד לך שיש שיניים, זו אכן נקודת תורפה.
מאיר שטרית: אם המשרד לא מתעניין אז הוא לא ייכנס.
מאיר שטרית: כדי ליצור מצב שבכל משרד אכן יקום אתר ויקום הסטנדרט המתאים.
מאיר שטרית: לא להשאיר את זה חופשי להחלטת המשרד אם להקים או לא להקים.
מאיר שטרית: זאת אומרת הרעיון הוא לתת שירות לציבור.
מאיר שטרית: אם הציבור צריך לקבל שירות ממשרד מסוים ואותו משרד לא מעניין אותו השירות האינטרנטי או האתר שלו לתת שירות לציבור אז הוא יישאר באותו מצב.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך ליצור מצב שבו לא יהיה חופש.
מאיר שטרית: כל משרד יהיה חייב להקים אתר ולהכניס את התכנים שלו אבל הציבור צריך לקבל את השירות.
בועז דולב: אני מסכים עם דבריך.
בועז דולב: בנושא של SLA או קביעת רמת שירות של כלל משרדי הממשלה באינטרנט הוא משהו שחייבים לעשות אותו.
בועז דולב: לצורך העניין יכול להיות בחוק.
בועז דולב: הממשלה לא קבעה שום מדד שאומר שבעצם צריך להיות שירות באינטרנט.
בועז דולב: את הדבר הזה חייבים למסד, חייבים להפוך אותו לתקנות.
בועז דולב: או על ידי תקנות של החשב הכללי או על ידי חוק ממשל זמין.
בועז דולב: אני מצדד בחוק ממשל זמין.
בועז דולב: אני חושב שהגיעה העת להגדיר בדיוק מה יהיה הדלפק הממשלתי באינטרנט.
בועז דולב: מה יהיו השירותים הטכנולוגיים שהוא ייתן.
בועז דולב: מה תהיה התרומה שלו לאזרחים ולעסקים.
רונן סולומון: עורך דין רונן סולומון מאיגוד לשכות המסחר.
רונן סולומון: ראשית אנחנו כמובן מברכים על ממשל זמין.
רונן סולומון: יש לי כמה הערות גם לאור הנתונים שהוצגו.
רונן סולומון: נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה במחצית הראשונה של 2009 נכון להיום יש קצת למעלה מ-450 אלף עסקים.
רונן סולומון: 85% מהם זה עסקים קטנים ובינוניים, עד 10 עובדים, או מחזור של עד 10 מיליון שקלים.
רונן סולומון: הוצע כאן שהליך הרישוי של העסקים זו פרוצדורה של בערך חצי שנה.
רונן סולומון: אני גם אסביר לאדוני יושב ראש הוועדה למה זה לוקח חצי שנה.
רונן סולומון: כי יזם יוצא לתערוכה בחו"ל, יזם צעיר, אפילו חייל משוחרר, זיהה פוטנציאל לייצא מוצר ישראלי או לייבא מוצר מחו"ל לישראל, רוצה להתחיל את הפרוצדורה ואז הוא נתקל בבירוקרטיה, תרוץ מהמשרד הזה למשרד הזה.
רונן סולומון: למשטרה, כיבוי אש, למשרד כזה או אחר לקבל רישיון.
רונן סולומון: בינתיים אתה לא יכול להפסיד שום מכרז, שום הזדמנות, ומתחילים לעבוד.
רונן סולומון: ולכן אנחנו מוצאים את עצמנו בנתונים שהייתי קורא להם אפילו מזעזעים שכפי שהוצג כאן 60% מהעסקים אין להם רישוי עסקים.
רונן סולומון: נושא ממשל זמין לעסקים הוא קריטי כי יש עלות רגולטורית לאזרח בלי שאני חס וחלילה פוגע באזרח כזה או אחר, גם אני אזרח, לעבוד מול ממשק אינטרנטי זה חוסך זמן ונוחות.
רונן סולומון: לעסק זה עלויות רגולטוריות, בהנחה שעסק צריך לשבת ולעמוד בתור שעות, לשלוח טפסים בפקסים ולא לדעת בכלל אם הפקס הגיע, אם הגיע בכלל, זה עלות רגולטורית עצומה שעסקים מוציאים אני לא יודע כמה אבל אני יכול להעריך במאות מיליונים בשנה.
רונן סולומון: הערכה גסה אני אומר.
רונן סולומון: עוד פעם אין נתונים.
רונן סולומון: הוצע כאן איזשהו דירוג סטטיסטי כזה או אחר של רשות ניירות ערך מופיעה בו ראשונה.
רונן סולומון: אני חייב לציין שרשות ניירות ערך כמעט כל העובדים הם עסקים, בין אם חברות, בין אם חברות בעלות רישיון לניהול תיקים, חברות בעלות רישיון לייעוץ השקעות, וכדומה.
רונן סולומון: נכון שיש גם שכירים שהם יועצי השקעות אבל בדרך כלל מי שיועץ השקעות אז הבנק משלם לו את הרישיון.
רונן סולומון: השירות שניתן ברשות לניירות ערך הוא מדהים.
רונן סולומון: אני במקרה גם עובד מולם ביום יום.
רונן סולומון: יש להם מערכת מגנה.
רונן סולומון: היום גם מדברים שם על העברת מידע דו צדדי ברמה מאובטחת.
רונן סולומון: הם זכו במקום ראשון.
רונן סולומון: יושבת פה רשות שחשבה על החברה בקצה השני.
מאיר שטרית: אל תשכח שיש להם תקציבים בלתי מוגבלים בועז.
מאיר שטרית: זה לא מצב שהם צריכים חישוב של החשב על כל איקס דברים.
מאיר שטרית: רשות ניירות הערך יש להם תקציב.
מאיר שטרית: זו רשות עצמאית.
מאיר שטרית: הם גובים המון כסף.
מאיר שטרית: אין להם שום בעיה.
בועז דולב: עדיין הם השכילו לשנות את החוק ולאפשר את כל מערכת הדיווח.
רונן סולומון: הכול שמה למעשה אינטראקטיבי.
מאיר שטרית: צריך לשנות את החוק פה אבל הם יש להם את האמצעים לעשות את זה.
מאיר שטרית: אם למשרדי הממשלה היו האמצעים לעשות את זה ולשדרג את כוח האדם שעובד במשרדי הממשלה כל משרד היה שמח לעשות את זה.
מאיר שטרית: הם צריכים כמובן תקציב ספציפי לעניין הזה.
רונן סולומון: אני לא בטוח שזה רק עניין תקציבי אדוני היושב ראש.
רונן סולומון: גם.
רונן סולומון: אין פה מחלוקת לגבי תקציב.
רונן סולומון: אבל זה גם רצון טוב.
רונן סולומון: אם אני אקח משרדים אחרים שאולי לא ראיתי אותם כאן.
רונן סולומון: משרד הבריאות לפעמים כדי לשחרר ולטפל במשהו שמחייב להוציא אותו מהמכס צריכים לקבל אישור ממשרד הבריאות.
רונן סולומון: או לפעמים משרד התקשורת בהנחה שאתה מייבא מוצר אלחוט.
רונן סולומון: לכן הוצע כאן בהנחה שמול המכס זה מבוצע ברמה טובה, לא תמיד זה מבוצע באינטראקטיביות כי יש טפסים נוספים שצריך למכס.
רונן סולומון: לכן זה מעכב סחורה וסחורה שיושבת בנמל מן הסתם אותו בעל עסק משלם לנמל עבור הסחורה שנתקעת שמה.
רונן סולומון: עוד פעם עלות רגולטורית.
רונן סולומון: מה שאני מציע, זה כמובן תלוי בממשל זמין, בחשכ”ל וכדומה לתת פה איזושהי עדיפות עד כמה שניתן בחשיבה גם מול עסקים.
רונן סולומון: כלומר להתחיל עד כמה שניתן לעשות את השירות אינטראקטיבי לעסקים כדי לחסוך את התהליך לביורוקרטיה בין אם זה פתיחת עסק בין אם זה חידוש רישיון כזה או אחר לעסק.
רונן סולומון: לגבי דיווח למס הכנסה ומע"מ זה עובד יופי.
רונן סולומון: בטח.
רונן סולומון: כי רשות המיסים צריכה את הכסף.
רונן סולומון: אז שם הכול עובד יופי.
בועז דולב: אני חייב להגיד לך שהם לא כל כך רצו לפתוח את זה בהתחלה.
בועז דולב: בוא לא נסחף הבוקר הזה.
בועז דולב: שם הם עושים אגב שירות מצוין.
רונן סולומון: שם זה עובד יופי כי הכסף מגיע לקצה השני ושם אין בעיה של אינטרנט.
רונן סולומון: מספיק קוד וסיסמה ואתה נכנס.
רונן סולומון: לדברים אחרים שאתה צריך אומרים לך, לא, לא, סליחה, חתימה אלקטרונית, לא יודעים מי אתה.
רונן סולומון: כשאתה רוצה לשלם את הכסף למס הכנסה אף אחד לא שואל מי אתה, תשלם, דבר ראשון תשלם.
רונן סולומון: אז צריך שיהיה פה מה שנקרא מידת הוגנות, גם מול אותם עסקים.
רונן סולומון: כלומר מי שיודע ומי שלא יודע מי שמשלם את עיקר המיסים באמת זה אותם עסקים גדולים.
רונן סולומון: ואפילו הבינוניים.
רונן סולומון: לכן לשלם את תשלום מע"מ, מס הכנסה, אותו תשלום שמעביד משלם עבור ביטוח לאומי, הכול נעשה מיידית באינטרנט.
רונן סולומון: גם מנגד כשאותו עסק, חברה או מפעל צריך לקבל אישור רישיון עסק, או רישיון מוביל למשאית, או אישור לאלחוט ליבוא כזה או אחר, או כל דבר אחר שהוא רוצה לייבא דרך המכס כמה שיותר להקל ולא כל פעם להתחיל להעלות את הטענה של אדוני מצטערים, אנחנו בכלל לא יודעים מי אתה.
רונן סולומון: תשלח בפקס.
רונן סולומון: גם אז אולי נטפל בך.
רונן סולומון: אולי כן אולי לא.
רונן סולומון: זה פחות או יותר.
בועז דולב: אני חותם על כל מה שאמרת.
אופיר בן אבי: גם אני.
אופיר בן אבי: ממשלת ישראל קיבלה החלטה לפני חודשיים על תוכנית שהוגדרה כ"עושים עסקים" ובה היא מתכוננת להתמודד בדיוק אחת לאחת עם כל מה שאתה העלית.
אופיר בן אבי: הנושא הזה ברור לנו שהוא נקודת תורפה וזה אחד האתגרים שלנו לשנה הקרובה.
רונן סולומון: אני רק רוצה להוסיף שלמעשה כמו שאתם כולם יודעים עסקים זה מנוע צמיחה של ישראל.
רונן סולומון: לא יעזור כלום.
רונן סולומון: כל עיכוב רגולטורי כזה או אחר זו פגיעה במנוע הצמיחה של ישראל, חד וחלק.
טל הרמתי: זאת הסיבה שהממשלה קיבלה את ההחלטה שהיא קיבלה והתהליך הזה אני מקווה שאכן יקרה במהלך השנה.
טל הרמתי: תהליך חשוב מאוד לטעמי.
בועז דולב: ואם הוא לא קורה אז תעשה מספיק רעש כדי שהוא יקרה.
רונן סולומון: אנחנו לדעתי נפגשים בחודש דצמבר אז תהיה לנו עוד הזדמנות.
מאיר שטרית: מישהו יכול להגיד משהו על התשתיות של האינטרנט?
מאיר שטרית: האם יש משהו שיכול לשפר את המצב הנוכחי?
בועז דולב: אני לא חושב שאנחנו מוסמכים לענות על זה.
בועז דולב: אנחנו נותנים שירותים מעל גבי התשתיות האלה.
בועז דולב: אפשר לזמן את משרד התקשורת.
מאיר שטרית: למה אי אפשר לשפר את התשתיות בקצב יותר מהיר?
בועז דולב: אנחנו לא יכולים לענות.
טל הרמתי: אפשר להתייחס באמת לשאלה האם התשתיות רוחב הפס מתאים באמת או מעכב את השירותים שאנחנו מדברים עליהם שזמינים כבר כיום?
טל הרמתי: זאת שאלה מעניינת.
טל הרמתי: אני לא ממש משוכנע שרוחבי פס מהירים יותר הם אלה שיעשו את המהפכה בשירות לציבור.
טל הרמתי: המהפכה הגדולה דווקא תבוא מכיוון של מגוון השירותים ולאו דווקא מרוחב פס.
מאיר שטרית: מהירות הגלישה מאוד קובעת עד כמה אנשים ישתמשו באינטרנט.
מאיר שטרית: אם אדם מחכה בשביל להוריד תוכנה כלשהי או חומר כלשהו בזמן ארוך הוא פחות ישתמש בזה מאשר אם יותר נוח לו.
מאיר שטרית: שנית, ככל שרוחב הפס יותר גדול רמת השירותים שאתה יכול לספק היא הרבה יותר גדולה.
מאיר שטרית: אתה יכול לספק קול, וידאו, אודיו, ככל שרוחב הפס יותר גדול.
מאיר שטרית: עכשיו אין שום סיבה לא לעשות את זה.
מאיר שטרית: אנשים הרי ישלמו בשביל זה.
מאיר שטרית: הם לא מקבלים את זה בתור מתנה.
מאיר שטרית: אבל אם אין תשתית שאדם יכול לשלם זה אף פעם לא יתפתח.
טל הרמתי: לפחות ממה שאני יודע גם חברות הכבלים למיניהן וגם בזק, גם חברות הסלולר שעובדות על three G and now on four G כולן בסופו של דבר יביאו לזה שיהיה לנו רוחב פס מאוד טוב בארץ.
טל הרמתי: זה ברור לחלוטין שבשנים האחרונות כל הפיתוח של יישומים באינטרנט יתבסס על זה שיש רוחב פס מספיק רחב.
מאיר שטרית: במדינות אחרות בעולם התשתיות מבוצעות על ידי חברות פרטיות?
טל הרמתי: אני הייתי עכשיו בגלובל פורום בבוקרסט.
טל הרמתי: הייתי בכל העולם.
טל הרמתי: אנחנו לא במקום רע.
טל הרמתי: אנחנו לא במקום הכי טוב.
טל הרמתי: יש מדינות שמתקדמות הרבה יותר מאיתנו אבל ראיתי אפילו בארצות הברית רוחב הפס הממוצע הוא בערך כמו בארץ.
מאיר שטרית: כן אבל אין לך בעיה לקבל גלישה של מהירות של מאה מגה וט.
טל הרמתי: כן.
טל הרמתי: אבל תלוי איפה.
מאיר שטרית: באיזה חור אחרי ארצות הברית.
מאיר שטרית: ברוב הערים הגדולות מאפשרים גלישה ושם יש קצת יותר תושבים מאשר פה.
טל הרמתי: תוך שנה.
טל הרמתי: ..
טל הרמתי: זה דיון אחר.
טל הרמתי: אני לא רוצה להיכנס אליו.
מאיר שטרית: השאלה היא באמת לגבי מדינות אחרות על פי ניסיונך, הממשלות השקיעו או גורמים פרטיים השקיעו?
טל הרמתי: עוד פעם זה תלוי באיזה מדינות.
טל הרמתי: למשל בארצות הברית חברת התקשורת הגדולה שם משקיעה משהו כמו מספר מיליארדים בשדרוג הרשת שלהם כדי שהיא תהיה פס רחב.
טל הרמתי: בהרבה מאוד מדינות בעולם המגזר הפרטי הוא זה שמשקיע.
טל הרמתי: ישנן מדינות שהגדירו את זה כיעד לאומי, מה שנקרא מאיץ של ההתפתחות שלהם של כלל המדינה ושם המדינה משקיעה.
טל הרמתי: אבל אי אפשר לבוא ולהגיד שרוב המדינות בעולם משקיעות בפס רחב אלא זה באמת משהו שמגיע מחברות הסלולר והתקשורת.
מאיר שטרית: מה בדבר נגישות בועז?
מאיר שטרית: אחד הפרמטרים שאתם בוחנים לפיהם את המצב זה הנגישות לליקויים.
מאיר שטרית: ליקויי יכולת.
מאיר שטרית: איך זה בא לביטוי התשובות לאנשים קצרי ראייה, לקויי שמיעה?
מאיר שטרית: בכלל יש איזושהי התייחסות לעניין?
מאיר שטרית: כי אני רואה שאחד הפרמטרים למדידה היא הנגישות.
בועז דולב: בהחלט.
בועז דולב: קודם כל או טו טו יש גם חובה חוקית.
ליאור ניסן: סליחה שאני קוטע.
ליאור ניסן: יש היום בוועדה אחרת את תקנות הנגישות לאנשים עם מוגבלות.
ליאור ניסן: ולכן זה מחייב גם היערכות של אתרי אינטרנט.
ליאור ניסן: דרך אגב כל החברות נותנות שירות וגם משרדי ממשלה שנותנים שירות ללקוחות.
מאיר שטרית: זה מה שאני רוצה לשמוע.
מאיר שטרית: מה עושים בעניין הזה?
ליאור ניסן: תקנות הנגישות באמת מחייבות את משרדי הממשלה וארגונים ציבוריים להתאים לתקן נגישות מתחום קטגוריה שתיים.
ליאור ניסן: אני רק אדגיש שתקן הנגישות הוא בהתאם לארגון התקינה של האינטרנט WCC והוא השתנה לא מזמן מ-WCAG1 ל- WCAG2.
מאיר שטרית: מה זה אומר בעברית?
ליאור ניסן: זה אומר, W זה World Access Standards.
ליאור ניסן: הם שינו.
ליאור ניסן: התקן הראשון היה מאוד פרטני, מאוד מדויק, מאוד אומר על כל דבר מה לעשות איך לעשות.
ליאור ניסן: בתקן השני הם קבעו נהלי פעולה או יעדים או הגדרות כלליות ופחות פרטני.
ליאור ניסן: משאירים לנו יותר את החופש איך ליישם את זה.
ליאור ניסן: התקן הזה הוא זה שהומלץ בתקנות הנגישות.
ליאור ניסן: התשתית הרוחבית של אתרי הממשלה מטמיעה את התקן הזה.
מאיר שטרית: איך זה בא לידי ביטוי בפועל למשתמש?
מאיר שטרית: מה המשתמש מקבל מהתקן הזה?
ליאור ניסן: משתמש מקבל כמה דברים.
ליאור ניסן: ראשית הוא מקבל את סרגל הנגישות שעשינו שמאפשר לו אם אפשר לראות, תראה את משרד הפנים.
ליאור ניסן: צד ימין למעלה יש סרגל נגישות שמאפשר הקטנה והגדלה של הפונטים.
ליאור ניסן: מאפשר לקפוץ על כל תפריטי הניווט כשעובדים.
ליאור ניסן: בדרך כלל תפריטי הניווט גוזלים הרבה זמן אז זה מאפשר לקפוץ כבר לתוכן של הדף.