GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב פרידברג: להעיר על העניין הקודם - אני לא מכיר מראי מקום ספציפיים אבל הבנתי שהיו מקרים שבהם בית המשפט פסק מכל מיני סיבות שהמדינה תממן את הבדיקה, נניח – במקרים של האוכלוסייה הבדואית שניסו לטעון כל מיני טענות לגבי ילדים שנולדו מחוץ לישראל, דברים מהסוג הזה.
יעקב פרידברג: המדינה ערערה וזכתה, על כך שהיא לא צריכה לממן את הבדיקות
מאיר שטרית: לא שינינו את זה.
מחמוד תאיה: עדיין יש לי בעיה עם מישהו שאישה טוענת שהוא האב והוא אומר שהוא לא.
מאיר שטרית: אז היא תשלם עבור הבדיקה, אז מה?
מחמוד תאיה: ואם יתברר שהוא לא האבא?
מחמוד תאיה: אז מי ישלם?
טליה אגמון: היא.
מאיר שטרית: תאר לך שמישהי תטען לאבהות --
מחמוד תאיה: זה לא צריך להיות ברור, בחוק הזה?
טליה אגמון: בית המשפט מחליט במסגרת הוצאות המשפט ובמסגרת ההחלטות.
מאיר שטרית: אם היא טוענת טענת שווא, ואחר כך הסתבר שהיא לא צודקת, מה הוא גם ישלם?
נירה לאמעי: החוק מאפשר לבית המשפט להחליט בעניין הזה.
ניבל חסנין: -- איך ניתן לעזור להם?
מאיר שטרית: יש ארגוני עזרה וסיוע.
טליה אגמון: אני גם הפניתי את הגברת למנהל רפואה אצלנו לראות אם יש איזושהי אפשרות להגיע להסדרים בהסכמה, בהבנה, שיהיה מחיר נמוך יותר, כי הנושא הזה עלה גם אצלנו.
ניבל חסנין: אני אפנה, בטוח.
ניבל חסנין: אבל השאלה היא האם גם התקנה צריכה להתייחס לעניין הזה.
דורית הופננג גבאי: אני בתחום תמחור במשרד הבריאות.
דורית הופננג גבאי: מה שקורה שבמיוחד בבדיקות אבהות – זה תעריפים שנקבעו לאחרונה, ולכן הם משקפים עלות אמיתית.
דורית הופננג גבאי: אם אנחנו נקבע מראש שאוכלוסיות מסוימות זכאיות להנחה זה היינו הך כמו לדרוש שהמדינה תממן את ההפרש, כי זה יגרום גירעון לבית חולים, ובסופו של דבר, מי שיממן את ההפרש זו המדינה.
דורית הופננג גבאי: לכן, זה גם נכון יותר מבחינת הקצאת המשאבים של בית החולים ורציונאליזציה של כל המקורות, שהמנגנון של השיפוי ייקבע בנפרד.
דורית הופננג גבאי: שבית החולים יקבל את העלות שהוא צריך לקבל והמדינה, בנפרד, אם היא תראה לנכון שצריך לתת איזשהו שיפוי או איזושהי התקזזות, אז שהדברים האלה יהיו מחוץ לתחום של ההחלטות של בתי החולים והמכונים שעושים את הבדיקות.
מאיר שטרית: אם אין הערות אני מאשר את התקנות פה אחד.
מאיר שטרית: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
מאיר שטרית: בוקר טוב לכולם.
מאיר שטרית: חברים בוקר טוב, אנחנו פותחים בדיון.
מאיר שטרית: אני מברך את כל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: זומנו פה כל האנשים הרלוונטיים.
מאיר שטרית: המטרה של הדיון היום היא לשמוע דיווח של רשם גורמים מאשרים.
מאיר שטרית: הקימו יחידה חדשה במשרד המשפטים שהיא מאחדת את כל הגורמים המאשרים במשרד המשפטים שפעם היו בעצם אגפים נפרדים במשרד המשפטים.
מאיר שטרית: על פי חוק הגורמים המאשרים אמורים לדווח לכנסת אחת לשנה.
מאיר שטרית: נכון שמתוך שלושת הגורמים רק שני גורמים אמורים לדווח אבל הרשמים מגישים היום דווח בשם שלושת הגורמים.
מאיר שטרית: בעתיד אמורים לתקן את החוק בעניין זה כדי להבטיח שהדיווח שנמסר לכנסת יהיה באמת דיווח של הגורמים המאשרים.
מאיר שטרית: אני אתן את רשות הדיבור כמובן לאחראי במשרד המשפטים, ראש הרשות שהוא יציג את העניין ואת הדוחות, ואז נפתח את הדיון.
מאיר שטרית: יורם הכהן ראש הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.
יורם הכהן: בוקר טוב לכולם.
יורם הכהן: הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע היא רשות חדשה במשרד המשפטים.
יורם הכהן: אני מוניתי להקים אותה לפני שלוש שנים.
יורם הכהן: היא מאחדת שלוש פונקציות רגולציה.
יורם הכהן: היא רשות שניתנו לנו שתי משימות עיקריות.
יורם הכהן: הראשונה שבהן היא להיות רשות הגנת המידע האישי בישראל.
יורם הכהן: בעצם השם הפורמלי של הרשות הוא הרשות המשפטית לטכנולוגיות מידע והגנת פרטיות.
יורם הכהן: המוקד שלנו הוא הממשק בין הגנת פרטיות וטכנולוגיית מידע.
יורם הכהן: במשרד המשפטים על שנת 2006 היו שלוש פונקציות שהתעסקו בממשק בין משפט וטכנולוגיה.
יורם הכהן: הראשונה בהם רשם מאגרי מידע שהיא מפקחת על קיום הוראות חוק הגנת הפרטיות.
יורם הכהן: השנייה רשם שנותן נתוני אשראי, זה בעצם מקרה פרטי של הנושא של הגנת הפרטיות.
יורם הכהן: השלישית היא רשם גורמים מאשרים שהיא הפונקציה הרגולטורית שמתעסקת בנושא של חתימה אלקטרונית.
יורם הכהן: למעשה מדינת ישראל גיבשה מודל מאוד מאוד ייחודי של הגנת מידע אישי מכיוון שהיא כללה תחום שנקרא הזהות האלקטרונית ביחד עם הפרטיות ושמה אותם תחת מעטפת אחת.
יורם הכהן: ברוב המקומות בעולם הנושא של הגנת הפרטיות או שהוא עומד לבד או שהוא נושק לנושא של חופש מידע, אבל אנחנו שמנו את זה יחד עם זהות אלקטרונית וכל פעם שאנחנו מציגים את זה אנשים בוחנים את זה בעניין רב.
יורם הכהן: בשלוש השנים האחרונות היה תהליך של לקחת שלוש קבוצות רגולציה שעצם היו תחת מנכ"ל משרד המשפטים והיו די מוזנחות מנקודת מבט של תשומת הלב של המשרד.
יורם הכהן: לשים אותם תחת רשות שפועלת בצורה אחידה של רגולציה ואנחנו נמצאים בהקשר הזה בשלבים הסופיים של ההקמה של הרשות.
יורם הכהן: יש תהליכים במדינת ישראל שתכופים בהם גם שינויי כוח אדם, גם שינויי תהליכים שלוקחים זמן.
יורם הכהן: יש משאבים די מרשימים לתחום שלנו והיום הרשות נמצאת בשלבים האחרונים של תהליכי האיוש שלה.
יורם הכהן: יש לנו 24 עובדים וביחס של גודל האוכלוסייה במדינת ישראל זה בהחלט בסדר.
מאיר שטרית: אתם כותבים זה לא נראה בשלב זה בר השגה.
מאיר שטרית: חסר עובדים?
יורם הכהן: הבעיה היא לא כמו שאתה בוודאי יודע לא העובדים אלא התקנים לעובדים.
יורם הכהן: אחד הדברים שהנחו אותי בהקמת הרשות ומי שמכיר את העבודה שלי יכול להעיד על זה היום באינטראקציה ברשות היה לא להתפשר על איכות כוח האדם.
מאיר שטרית: למה רק עורכי דין?
מאיר שטרית: אולי תשקול להעסיק בעלי תפקידים אחרים בכירים?
מאיר שטרית: אין יתרון לעורך דין בתחום האשראי על פני איש מקצוע בתחום.
יורם הכהן: כל עורכי הדין שהגיעו לרשות, קודם כל היה צריך לעשות מכרז פנימי.
יורם הכהן: אם אתה מכיר את התקן לעורכי דין אז אתה מבין שזה רק לעורכי דין.
יורם הכהן: הרשות היא ייחודית שבהגדרות התפקיד ברשות יש דרישה שיהיה רקע בטכנולוגיה ובנוסף רקע במשפט.
יורם הכהן: אבל בפועל כל האנשים שהגיעו אל הרשות בפרט בטכנולוגיה למרות שהם עורכי דין הם עורכי דין עם רקע בטכנולוגיה, מי יותר מי פחות.
יורם הכהן: אני למשל, מי שמכיר אותי יודע שיש לי ניסיון די עשיר בעולם הטכנולוגי.
יורם הכהן: יש אנשים שיש להם ניסיון בחקיקה טכנולוגית.
יורם הכהן: יש אנשים שיש להם ניסיון בטכנולוגיה ממש ונכון להיום זה חלק מהתהליך של קצב ההקמה של הרשות.
יורם הכהן: זה לא כל כך טריוויאלי למצוא אנשים כאלה אבל אנחנו הצלחנו להגיע למצב שבו כל העובדים החדשים ברשות למשפט וטכנולוגיה חוץ מתקן אחד שהוא תקן מנהלי הם כולם אנשים עם רקע טכנולוגי וזה בא לידי ביטוי ביכולות של הרשות באופן שבו אנחנו מתפקדים.
מאיר שטרית: כמה אנשים היום יש ברשות?
יורם הכהן: ברשות היום יש עשרים.
מאיר שטרית: אז היעד הוא עוד ארבעה אנשים עד סוף 2009.
יורם הכהן: זה תהליך.
יורם הכהן: אנחנו קולטים.
יורם הכהן: השבוע יש לנו ועדת מכרזים לשני אנשים.
יורם הכהן: בשלב הזה אנחנו מחפשים עורכי דין.
יורם הכהן: ככל הנראה נייצר כמה תקנים שהם טכנולוגים אבל בהקשר הזה בשרות המדינה קל מאוד להביא עורכי דין, קשה מאוד להביא אנשי טכנולוגיה כעובדי מדינה ברמה גבוהה, מכיוון שהשכר במגזר הטכנולוגי הוא שכר הרבה יותר גבוה.
יורם הכהן: לכן המודל שאנחנו הלכנו עליו היה להביא אנשים שיש להם רקע בטכנולוגיה ובמשפט.
יורם הכהן: אנחנו נעזרים ביועצים מקצועיים ב-outsourcing בסוגיות מקצועיות.
יורם הכהן: מי שעבד מולנו כבר ראה בין אם זה אנשי אבטחת מידע, בין אם זה אנשי אקריפטוגרפיה, בין אם זה אנשי נתונים, זאת אומרת המודל לעבודה הוא שהרשות כרשות היא רשות משפטית.
יורם הכהן: אגב השם שלה הוא רשות המשפטית לטכנולוגית מידע והגנת הפרטיות.
יורם הכהן: יש אצלנו את היכולת להבין סוגיות טכנולוגיות וכשאנחנו צריכים להתעמק בסוגיה טכנולוגית מעמיקה אנחנו בדרך כלל לוקחים יועץ שזה תחום ההתמחות שלו.
יורם הכהן: קשה להביא אנשים טכנולוגים שמומחים בכל דבר.
יורם הכהן: לכן המודל של לקחת אנשי טכנולוגיה נקודתיים ב-outsourcing הוא מודל יותר נכון.
יורם הכהן: בתחום הרגולציה ואנחנו תיכף נשמע על הרגולציה הספציפית שעשינו בנושא של חתימה אלקטרונית.
יורם הכהן: אבל צריך לזכור שעיקר המשימות הרגולטוריות של הרשות הן סוגיות של הגנת מידע אישי, חוק הגנת הפרטיות ששם אנחנו בעיצומו של מהלך מאוד מאוד מרחיק לכת של שינוי הרגולציה בנושא של הגנת מידע אישי בתזכיר של חוק הגנת הפרטיות שיופץ בתקופה הקרובה.
יורם הכהן: וזה לא נושא הדיון פה אבל אני יודע שאדוני מאוד מתעניין בנושא הזה.
יורם הכהן: אנחנו נשמח לעדכן אותך בנושא.
יורם הכהן: אני תיכף אציג את המבנה הארגוני של הרשות כדי שתבינו איך אנחנו עובדים.
יורם הכהן: כמו שאמרתי המשימה העיקרית היתה לקחת שלוש פונקציות שכל אחת מהן לא תפקדה אופטימלית בהיבטים שונים ולעשות אותן למשהו אחיד שעובד ברגולציה.
יורם הכהן: באנגלית זה נקרא The Israel Information Technology Authority.
יורם הכהן: הרשות קיבלה את הסמכויות אליה בהחלטת הממשלה שהקימה את הרשות של שלושת פונקציות הרגולציה,, רשם מאגרי מידע, רשם גורמים מאשרים, רשם נתוני אשראי.
יורם הכהן: כעיקרון הפונקציות האלה מסורות לי.
יורם הכהן: הסמכויות הקבועות בחוק בחוקים השונים אמורות לפי החלטת הממשלה לעבור אליי באופן פרסונאלי בשל הרקע שלי בתחום החתימה האלקטרונית.
יורם הכהן: בשלוש שנים האחרונות הסמכויות באופן פורמלי היו אצל עמית אשכנזי.
יורם הכהן: לפי חוות הדעת של היועץ המשפטי של משרד המשפטים, ניגוד העניינים שלכאורה היה ותפקידי כבר פג אז אנחנו בתקופה הקרובה כבר נעביר את הסמכויות הפורמליות גם אלי ואז באופן עקרוני הרשות מפעילה את הסמכויות באמצעות המבנה שלה שהוא מחולק לשלוש מחלקות: מחלקת רישום ופיקוח מפעילה את כלל סמכויות הרגולציה, עוסקת בנושא של מתן רישיונות במקרה שלנו לשירותי נתוני אשראי וגורמים מאשרים.
יורם הכהן: היום מטפלת בנושא של רישום מאגרי מידע בפיקוח על בעלי הרישיונות ועל נושא של המאגרים הרשומים.
יורם הכהן: לידה יש מחלקה שהיא מחלקה חדשה במחלקת אכיפה.
יורם הכהן: המחלקה הזאת לפני מספר חודשים קיבלה סמכויות חקירה פליליות בתחום של הגנת פרטיות בהסמכה של השר לביטחון פנים והיא מבצעת פעולות חקירה פליליות בסוגיות של הגנת פרטיות ונתוני אשראי, ומתמחה בהיבטים המאוד מעמיקים של חקירה פלילית במאגרי מידע ממוחשבים.
יורם הכהן: אנחנו מקימים שם היום מעבדה פורנזית שזו מעבדה שעוסקת בחקירת מחשבים.
יורם הכהן: המחלקה הזאת נמצאת עדיין בתהליכי הקמה.
יורם הכהן: בראש מחלקת רישום ופיקוח עומדת עורכת דין ריבקי דבש שהתעסקה בנושא של פרטיות במשרד המשפטים באמצעות חקיקה.
יורם הכהן: בראש מחלקת אכיפה עומדת עורכת הדין מילי בך שהיתה ראש צוות חקירות ברשות הגבלים עסקיים.
יורם הכהן: המחלקה המשפטית נותנת גם יעוץ פנים לפעולת הרשות וגם משמשת מוקד הידע של משרד המשפטים בכל מיני סוגיות של משפט וטכנולוגיה שיכולות לנוע מסוגיות שקשורות להגנת מידע אישי ולסוגיות שעולות בחקיקה.
יורם הכהן: המאגר הביומטרי לדוגמה.
יורם הכהן: מה הרקע המקצועי.
יורם הכהן: סוגיות של PRM שזה עניינים שקשורים לזכויות יוצרים או הגנה אלקטרונית על זכויות יוצרים.
יורם הכהן: חתימה אלקטרונית, מסמכים אלקטרוניים, דברים מהסוג הזה.
יורם הכהן: עמית אשכנזי הוא ראש המחלקה וכמו שאמרתי עמית תפקד בשלוש השנים האחרונות גם כרשם גורמים מאשרים.
יורם הכהן: בשלב הזה אני רוצה להעביר את השרביט לעמית להציג דוח על פעילות הפיקוח שאנחנו עשינו.
יורם הכהן: כיוון שלא נעשה דיון כזה בכנסת בשנה הקודמת אז אנחנו נסקור בסקירה שלנו בעצם שנתיים של פעילות.
יורם הכהן: בשל הסכם ניגוד עניינים שלי אני לא התעסקתי בפעולות הרגולטוריות הישירות של בעלי רישיונות ומי שעשה את זה, זה עמית והוא יכול להציג את זה.
עמית אשכנזי: בוקר טוב.
עמית אשכנזי: התפקידים הם בתהליכי מעבר עכשיו אל מחלקת רישום ופיקוח כך שבשנה הבאה אני מקווה שמי שיציג את הדברים תהיה ריבקי דבש.
עמית אשכנזי: אני עושה מיד zoom in לחוק חתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: חשבתי בפתח הדברים רק כדי שתהיה שפה משותפת והנושא לא נדון זמן מה בכנסת.
מאיר שטרית: אתה מדלג על העניין של מאגרי מידע?
עמית אשכנזי: כי החובה להגיש דוח לועדת המדע הוא בענייני חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: על מאגרי מידע זה לא חל?
עמית אשכנזי: זה דוח לפי חוק הגנת הפרטיות שמוגש פורמלית.
יורם הכהן: יכול להיות שבעתיד יהיה איזשהו הגיון לאחד את כל הדיון בדוח של הרשות בוועדה אחת.
יורם הכהן: נכון להיום חוק הגנת הפרטיות הוא בסמכות של ועדת חוקה ולשם אנחנו מדווחים.
יורם הכהן: וחוק הגנה אלקטרונית הוא אגב מפוצל.
מאיר שטרית: מאגרי מידע על פי תקנון הכנסת זה תחום ספציפי של ועדת המדע.
מאיר שטרית: לכן מן ההיגיון הוא לאחד את כל הדיווח של הרשות במקום אחד ולא לפזר אותם לוועדות שונות.
מאיר שטרית: כי בדוח שאתם כתבתם אני ממש מוטרד כשאתה כותב שיש לפי הנתונים, אתם מציעים היום להכיר את המהלך, בואו נקדיש כמה דקות לעניין הזה לפני שנעבור לעניין של חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: לפי הנתונים שאתם כותבים בדוח על מאגרי מידע אני פשוט מוטרד כי אתם כותבים פה שבשביל ליישר קו אתם הולכים להקל על חלק ממאגרי המידע כך שבסוף 2010 יקבלו אישור 1500 מאגרי מידע שהיה להם משעמם.
מאיר שטרית: הנה, "ישור קו לגבי מאגרי מידע שהגישו בקשות רישום בעבר וטרם קיבלו אישור כאמור למרות חלוף 90 הימים, כ-1500 מאגרים.
מאיר שטרית: מטרת מהלך זה היא לצמצם את מספר מאגרי המידע הממתינים לאישור בשליש" .
מאיר שטרית: זאת אומרת, אם זה בשליש יש כ-5000 מאגרי מידע בלי רישיון.
מאיר שטרית: "צמצום מאגרי המידע הממתינים לאישור רשם לעשרות ספורות בסוף שנת 2010".
מאיר שטרית: זאת אומרת העניין פה הוא ממש פצצה.
מאיר שטרית: כיוון כשאני רואה את המלחמה, מעניין שאין פה את אנשי אבטחת הסביבה ואינטרנט והחברה להגנת האזרחים, כולם פה, אני לא ראיתי פה את הפעילים המרכזיים.
יורם הכהן: כי הדיון נסוב על חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: יש פראות מוחלטת בשמירה על מאגרי מידע והדבר היחידי שהולך להיות באמת מוגן הכי חזק דווקא עליו יש התקפה.
מאיר שטרית: כל היתר, כל מאגרי המידע הקיימים היום שהוקמו בלי חוק, בלי אישור, בלי הגנה, בלי כלום, כולל אגב טביעת אצבעות, איש לא מפקח עליהם.
יורם הכהן: אז אני רוצה להגיד בעניין הזה כי זה לחלוטין בתחום הטיפול שלי.
יורם הכהן: ראשית, אני אשמח מאוד אם הכנסת תייחד דיון ספציפי לנושא הזה של הגנת פרטיות ומאגרי מידע בישיבה של הוועדה אנחנו נשמח מאוד.
יורם הכהן: לגבי מאגרי המידע הרשומים, זה יותר התייחסות לגבי איזשהו תהליך בירוקרטי .
יורם הכהן: יש תהליך היום של מאגרי מידע שקבועים בחוק הגנת הפרטיות, צריך לרשום אותם אצל רשם מאגרי מידע.
יורם הכהן: אני אגיד משהו קצר על העניין הזה, זה דיון די ארוך
מאיר שטרית: הנקודה היא שצריך להיות איזה הליך של פיקוח עליהם.
יורם הכהן: ההליך של הפיקוח אנחנו מטפלים היום בהגדלה מאוד משמעותית מצד אחד של סמכויות האכיפה שלנו שזה דבר אחד וגם שינוי במשטר הרגולטורי להתאים אותו.
יורם הכהן: חוק הגנת הפרטיות הוא חוק מ-1981.
יורם הכהן: המנגנון של רישום מאגרי מידע הוא חוק שגובש בעולם שבו היו 300 מחשבים במדינת ישראל.
יורם הכהן: אנחנו נמצאים היום שבחדר הזה להערכתי יש סדר גודל של לפחות מאתיים מאגרי מידע שלכאורה היו צריכים להירשם אצל רשם מאגרי מידע כיוון שכל אחד בטלפון שלו ואני מניח שלרוב האנשים פה יש טלפונים חכמים, יש להם את האי מיילים שלהם שהם מקבלים כך שאנחנו צריכים לשנות את המשטר הרגולטורי.
יורם הכהן: רישום מאגרי מידע לא תורם לדעתי ברוב המקרים שום דבר להגנת הפרטיות.
יורם הכהן: לכן אנחנו מכינים תזכיר ואנחנו עשינו על זה עבודה מאוד מאוד יסודית ברשות למשפט טכנולוגיה, ולאחרונה מול גורמי המקצוע במשרד המשפטים כדי להתאים את הסביבה הרגולטורית במדינת ישראל למאה העשרים ואחת ולא לשנת 81, ואני אשמח מאוד אם הוועדה תזמן פגישה בקשר לנושא.
מאיר שטרית: אני אזמן ובוא נקבע אם כן שהיום אנחנו לא דנים במאגרי מידע.
מאיר שטרית: שאני לא אגיד שדנו.
מאיר שטרית: לא דנו.
יורם הכהן: מאגרי מידע, אנחנו נשמח מאוד.
יורם הכהן: אנחנו חושבים שזה נושא שחשוב לדון בו.
מאיר שטרית: נעבור לחתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: אני חוזר ככה על כמה דברים בסיסיים.
עמית אשכנזי: במסגרת הדוח כתבנו את הדברים במפורט, גם בדוח של השנה וגם בדוח של שנה שעברה.
עמית אשכנזי: למצגת בעיקרון יש שלושה חלקים.
עמית אשכנזי: חלק אחד נועד להסביר שוב רק את מונחי היסוד כדי שתהיה שפה משותפת.
עמית אשכנזי: חלק שני נועד לדבר על פעולות הפיקוח.
עמית אשכנזי: קצת כי הדברים הכתובים ואני לא רוצה להעמיס שקפים.
עמית אשכנזי: אני יכול לפרט כמובן בהתאם לשאלות חברי הוועדה.
עמית אשכנזי: הדבר השלישי זה דברים נוספים שהם לא פיקוח על הגורם המאשר שאנחנו עושים בהקשר של חוק חתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: אז החוק נועד להגביר את הוודאות לגבי פעולות משפטיות המתבצעות באופן אלקטרוני.
עמית אשכנזי: השיטה, הסדרת תוקפה המשפטי ומעמדה הראייתי של החתימה.
עמית אשכנזי: זה בעצם מה שהחוק הזה עושה.
עמית אשכנזי: הוא קובע מתי משהו טכנולוגי יוכר במשפט.
עמית אשכנזי: מונחים יסודיים בחוק, חתימה אלקטרונית מאובטחת, חתימה אלקטרונית מאושרת, תעודה אלקטרונית, גורם מאשר.
עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית מאובטחת אלה ההגדרות.
עמית אשכנזי: אני אחזור על זה אחר כך אם צריך.
עמית אשכנזי: מהטכנולוגיה למשפט יש לנו שתי הנחות יסוד מעולם ההצפנה בכלל.
עמית אשכנזי: אלה מאפשרות לנו בכלל להתקדם.
עמית אשכנזי: אנחנו מניחים שבין שני יסודות ייחודיים יש קשר חד ערכי.
עמית אשכנזי: ניתן להשתמש בשיטות הצפנה מקובלות במפתחות.
עמית אשכנזי: כתוצאה מזה בחוק יש לנו ביטוי שנקרא אמצעי חתימה ואמצעי לאימות חתימה, שניים שמקיימים ביניהם קשר חד ערכי.
עמית אשכנזי: זה לא משפטי, זה טכנולוגי.
עמית אשכנזי: איך זה בא לידי ביטוי בחיים?
עמית אשכנזי: יש לנו את כרטיס תמוז שאנחנו רואים אותו.
עמית אשכנזי: עליו יש משהו שנקרא אמצעי חתימה.
עמית אשכנזי: טעות מקובלת היא שהכרטיס הוא אמצעי החתימה, ולא היא.
עמית אשכנזי: אמצעי החתימה זה הסוד שנמצא על השבב.
עמית אשכנזי: על השבב יש כל מיני סודות.
עמית אשכנזי: זה בעצם הסוד ההצפנתי.
עמית אשכנזי: לאותו מפתח שאנחנו רואים פה ששמור בסוד על הכרטיס יש לו בן זוג שנקרא בחוק אמצעי לאימות חתימה.
עמית אשכנזי: זה אותו מפתח ציבורי.
עמית אשכנזי: הציבורי אין בעיה להוציא החוצה, אין בעיה להשתמש בו.
עמית אשכנזי: איך זה עובד במציאות?
עמית אשכנזי: בחתימה אלקטרונית מאובטחת יש לנו מסר אלקטרוני שהוא מסמך שאנחנו רוצים לחתום.
עמית אשכנזי: כאן כתוב מסמך טקסט אבל יש לנו שימושים של חתימה על תמונות, חתימה על מסמכים סרוקים.
עמית אשכנזי: יש להם שימושים משפטיים.
עמית אשכנזי: אנחנו משתמשים בכרטיס באמצעות אמצעי החתימה חותמים אותו ואז שולחים את המסר אבל לא עם המפתח הפרטי שהוא סודי אלא עם הבן זוג שלו.
עמית אשכנזי: וכאשר זה מתקבל הנמען מקבל עכשיו את המסר ויודע לבדוק באמצעות המפתח הציבורי את האמינות של המסר, שהוא לא השתנה.
מאיר שטרית: מפתח ציבורי הוא אצל כולם אותו מפתח?
עמית אשכנזי: הוא הבן זוג של המפתח הפרטי אבל הוא פומבי.
עמית אשכנזי: לכל מפתח פרטי יש בן זוג ייחודי שלו.
עמית אשכנזי: לכל אדם יש מפתח ציבורי אחד שמזהה אותו וככה אתה יודע שהמסר התקבל.
עמית אשכנזי: רק נקודה לחדד.
עמית אשכנזי: הרבה פעמים לכרטיס יש קוד גישה כמו כספומט.
עמית אשכנזי: קוד הגישה הזה לכרטיס זה לא המפתח.
עמית אשכנזי: זה גם חשוב.
עמית אשכנזי: קוד הגישה נועד לוודא שאתה באמת רוצה לחתום.
עמית אשכנזי: המפתח הוא בתוך השבב, אתה לא רואה אותו.
עמית אשכנזי: ואז התוצאות המשפטיות לפי החוק כי אמרנו המטרה של החוק היא לייצר את הדבר הזה כקביל חוקית.
עמית אשכנזי: סעיף 3 לחוק אומר שהקובץ הזה שהתחלנו איתו, המסר האלקטרוני במקור הוא קביל משפטית, ואנחנו גם יודעים מאיפה הוא התקבל.
עמית אשכנזי: הוא יהיה קביל בכל הליך משפטי ויהווה ראייה לכאורה שהחתימה היא של בעל אמצעי החתימה שהמסר האלקטרוני הוא זה שנחתם על ידי בעל אמצעי החתימה.
עמית אשכנזי: כשהסעיף הזה התקבל ב-2001 ועד היום גם הוא חידוש מאוד משמעותי בדיני מחשבים בישראל כי הוא מאפשר לקחת קובץ ולהגיש אותו לבית משפט בפרוצדורה.
עמית אשכנזי: זה חידוש די חשוב.
מאיר שטרית: גם קובץ קיים שלא נחתם על ידי האיש עצמו?
מאיר שטרית: זאת אומרת היום יש הכרה משפטית?
מאיר שטרית: אם אני סורק קובץ כלשהו יש הכרה משפטית לאימות הקובץ הזה?
עמית אשכנזי: מה בעצם אומרת החתימה?
עמית אשכנזי: זו שאלה מהענף המשפטי שנקרא דיני ראיות.
עמית אשכנזי: אבל מה בעצם אומרת החתימה?
עמית אשכנזי: אנחנו עושים פה אנלוגיה למה שנקרא העתק מהימן למקור.
עמית אשכנזי: אני עכשיו נותן לך את המסמך הזה שאני כתבתי אותו ואתה חותם עליו עם החתימה שלך.
עמית אשכנזי: החתימה שלך מעידה שזה המסמך שהיה בפניך.
עמית אשכנזי: לפעמים יש לזה חשיבות.
עמית אשכנזי: למשל, בהליכים משפטיים עורך דין מגיש כתב תביעה שהוא עצמו כתב אבל הוא מצרף לזה כל מיני מסמכים שהוא קיבל מהקליינט.
עמית אשכנזי: לא מסמכים שהוא ייצר.
מאיר שטרית: למשל מסמכים של ממשלה שנאגרו במחסנים אינסופיים של מאות קילומטרים של מדפים, תיקים וניירת אינסופית שעולים למדינה הון עתק.
מאיר שטרית: אחת המחשבות של ממשל זמין היה לבטל את כל הסיפור הזה ולפרק את המחסנים הללו ולהחזיר אותם לשימוש תעשייתי במקום אחסון של ניירות ולהפוך את הכול לדיגיטאלי.
מאיר שטרית: כמובן שהבעיה שעלתה על הפרק מיד היתה, לפי חשבוני זה היה חוסך למדינה מאה מיליון שקל בשנה רק מה שנקרא אחסנה.
מאיר שטרית: הבעיה שעלתה היא שיש ארכיב ממשלתי.
מאיר שטרית: מאות קילומטרים של מדפים.
מאיר שטרית: אתה סורק את הארכיב הממשלתי הזה.
מאיר שטרית: מי יאמת שהמסמך הזה שנמצא בארכיב הממשלתי הוא מסמך אמת?
מאיר שטרית: חל עליו חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: מי מאשר את זה?
מאיר שטרית: מישהו שבארכיב?
מאיר שטרית: מחסנאי?
מאיר שטרית: ארכיבר?
מאיר שטרית: הגנז הממשלתי?
מאיר שטרית: זה פטור בחוק.
מאיר שטרית: אני שואל אותו מבחינת החוק.
זאב מאי: בחוק יש פתרון לזה.
עמית אשכנזי: יש לי תשובה ארוכה ותשובה קצרה.
עמית אשכנזי: שוב זה שווה דיון נפרד.
עמית אשכנזי: זה קשור לעולם אחר שאנחנו מטפלים בו שנקרא ארכיב אלקטרוני.
עמית אשכנזי: יש תשובה דור א' ותשובה דור ב'.
עמית אשכנזי: תשובה דור א' באמת כמו שנאמר יש תקנות העדות שאלה תקנות שחלות על מה מותר לעשות כשאתה רוצה להגיש לבית משפט לא את המקור אלא הצילום שלו.
עמית אשכנזי: ומה שהתקנות האלה הסדירו בעבר זה את עולם המיקרופיש.
עמית אשכנזי: ואז בא מנהל בתי המשפט השופט בועז אוקון לפני כמה שנים ואמר שאין לו את המקום בארכיונים והוא מבקש שיסדרו איזשהו פתרון.
עמית אשכנזי: בעקבות זה תוקנו תקנות העדות ונוסף שם הסדר לנושא של אפשרות לסרוק מסמכים ולבאר את המקור.
עמית אשכנזי: הפרשנות שמופעלת בתוך המדינה בחלק מהמקומות משתמשת בחתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: זה פתרון דור א'.
עמית אשכנזי: ואתה שואל שאלה מאוד מדויקת שהתשובה לה היא עדיין משתנה איך בעוד עשר שנים ידעו שבאמת זה נכתב נאמן למקור באותו ארכיון?
עמית אשכנזי: הרעיון שאנחנו חושבים עליו וקיים היום רק במקום אחד משפטית, עשינו אותו בתקנות המשכון.
עמית אשכנזי: יש במשרד המשפטים יחידה מיוחדת.
עמית אשכנזי: יצרנו שם מוסד משפטי שנקרא חתימה מוסדית של רשם המשכונות.
עמית אשכנזי: כלומר יש פונקציה של רשם המשכונות, יש לו חתימה אלקטרונית עם תעודה אלקטרונית של המדינה.
עמית אשכנזי: התעודה אומרת זה רשם המשכונות.
עמית אשכנזי: אתה עכשיו עושה שאילתא דרך ממשל זמין ואתה רואה רשם המשכונות על החתימה.
מאיר שטרית: מה לגבי הגנז?
עמית אשכנזי: נגעת בנקודה.
עמית אשכנזי: בגנז המדינה משך שנים ויש על זה דוחות מבקר המדינה לא היה טיפול מספיק בעניין הזה בגלל בעיות של משאבים.
עמית אשכנזי: בשנה האחרונה גנז המדינה גייס צוות גדול והוא מקדם את זה בקצב מהיר הרבה יותר מכל מה שהוא עשה עד עכשיו.
עמית אשכנזי: שווה דיון נפרד.
עמית אשכנזי: זה פתרון דור ב'.
עמית אשכנזי: אין עדיין פתרון רוחבי.
עמית אשכנזי: זה מה שאני יכול להגיד משפטית כרגע.
מאיר שטרית: התקנון של המדינה קובע שכל משרד צריך בעצם להעביר את כל הארכיב שלו לגנז הממשלתי.
מאיר שטרית: בפועל אגב זה רחוק מאוד מהמציאות.
מאיר שטרית: כל משרד מחזיק במרתף שלו ארכיב.
מאיר שטרית: כל משרד שוכר ארכיבר חיצוני, זה בא מחברות די מפורסמות שזוכות במכרזים, הם לוקחים מהמשרד נגיד 30-40-50 ארגזים.
מאיר שטרית: מאחר והמדינה משלמת להם לפי ארגז לאחסון אז להם זה נהדר לבוא לקחת כמה שיותר ארגזים.
מאיר שטרית: עכשיו צוברים בארגזים האלה את כל הזבל, תסלח לי.
מאיר שטרית: מתייקים הכול.
מאיר שטרית: הארכיברים עושים חיים משוגעים.
מאיר שטרית: לוקחים את הארגזים האלה, שומרים אותם אצלם.
מאיר שטרית: אני לא יודע מתי אי פעם מישהו באחד המשרדים פנה לאותו ארכיבר ואמר לו אני צריך תיק מסוים.
מאיר שטרית: אם מישהו יודע מה כתוב שם אני צנצנת.
מאיר שטרית: זה סתם בזבוז כסף, זמן, מקום וכן הלאה.
מאיר שטרית: עכשיו זה אבסורד.
מאיר שטרית: אני כבר לא מדבר על הגנז הממשלתי.
מאיר שטרית: עכשיו זה כבר בסוף שנגמר העניין, ומתייאשים, ונגמרת קדנציה.
מאיר שטרית: מעבירים כל חומר לגנז הממשלתי אז הוא כבר תוקע את זה בתוך מאות קילומטרים אחרים שאף אחד לא יודע מה גורלם.
מאיר שטרית: הדבר הזה מחייב, נכון זה לא אחריות שלכם.
מאיר שטרית: זה אחריות של האוצר.
מאיר שטרית: ממשל זמין וכל זה.
מאיר שטרית: אני גם מעיר לכם בקשר לממשל זמין.
עמית אשכנזי: אנחנו מעורבים בזה, תומכים בזה משפטית.
עמית אשכנזי: במכרז האחרון של שירותי הגנה של המדינה שבועז הזכיר יש פרק שמדבר על איך אנחנו מבטיחים לאורך זמן.
עמית אשכנזי: יש פה דברים.
עמית אשכנזי: אנחנו מקבלים את ההערה.
חיים רביה: אבל צריך להגיד גם וזה כן נוגע לכם שהיתה הצעת חוק ממשלתית שהיתה מקלה מאוד את הסריקה של המסמכים זו הצעת חוק של העתק מקור, ומשרד המשפטים משום מה לא המשיך בה וההפסדים שנגרמים למשק האזרחי לעומת המשק הממשלתי הם רבים יותר.
חיים רביה: משרד המשפטים לא המשיך את זה.
חיים רביה: לא השיתו עליו חוק רציפות בכלל.
חיים רביה: פשוט זנחו את זה לפני כמה שנים.
חיים רביה: כשאתה עובד מול גופים ציבוריים כמו בנקים וחברות ביטוח וחברות ביקורת יש להם צורך אמיתי בסריקה של מסמכים.
חיים רביה: היתרונות הם לא רק בחיסכון הכספי אלא גם בזמינות של המסמכים האלה.
עמית אשכנזי: אני רק אגיד כי חיים רביה היה גם בדיון ההוא.
עמית אשכנזי: זה משיק.
עמית אשכנזי: זה בהחלט משיק.
עמית אשכנזי: הרעיון להשתמש בחתימה אלקטרונית, בגלל זה אמרתי הוא היה חוק פורץ דרך ב-2001 בעולם של המסמכים הממוחשבים והוא חוק שקיים.
עמית אשכנזי: הוא עבר כאן.
עמית אשכנזי: יש בו היום הקלות שמאפשרות לנו לפתור בעיות במקומות אחרים.
עמית אשכנזי: זה מה שאנחנו עושים.
עמית אשכנזי: לצורך העניין נתנו את הדוגמה של חתימה על מסמכים סרוקים.
עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית מאובטחת.
עמית אשכנזי: בקיצור חתימה אלקטרונית מאובטחת ככה היא נראית בפרוצדורה, ככה היא נראית בתוצאות המשפטיות.
עמית אשכנזי: אני אעביר הלאה.
עמית אשכנזי: מה שחסר בתהליך הזה, זה איך אתה יודע מי הוא בעל אמצעי החתימה.
עמית אשכנזי: איך אתה יודע בקשר לאותם 5 מיליון?
עמית אשכנזי: ולזה יש שני פתרונות.
עמית אשכנזי: פתרון אחד הוא שאתה מכיר אותו מראש ופתרון אחר הוא הפתרון של גורם מאשר לפי החוק.
עמית אשכנזי: זה גורם שמצוי תחת הפיקוח שלנו והתפקיד שלו זה, כמו שאומרים על רגל אחת, זה זיהוי של בעל אמצעי החתימה.
עמית אשכנזי: הוא צריך לדעת מי הבן אדם הפיזי מאחורי זה ולספק לו תעודה.
עמית אשכנזי: וגם כאן כמו המפתח הזה זו תעודה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: לא הכוונה כאן לכרטיס.
עמית אשכנזי: הכוונה לקובץ.
עמית אשכנזי: ואז כשאתה מקבל את הקובץ אתה אומר בעצם כל האנשים האלה שאנחנו רואים בתמונה מסתכלים על התעודה ואומרים אנחנו יודעים מאיפה זה בא.
עמית אשכנזי: כי הם סומכים על הגורם המאשר.
עמית אשכנזי: המשלים של החובה הזאת הוא שהגורם המאשר צריך לקיים מרשם מקוון וזמין של תעודות אלקטרוניות שהוא פתוח לכולם.
עמית אשכנזי: בתעודה כתוב איפה בודקים את הטופס של התעודה.
עמית אשכנזי: לפי המספר הסידורי של התעודה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, אם בא אלי אדם ואומר לי זו תעודה שלי מאושרת, זו תעודה חתימה אלקטרונית, אני יכול להיכנס לאיזשהו אתר ולפי השם שלו לאתר באמת מי זה האדם הזה.
עמית אשכנזי: זה עוד יותר מתוחכם מזה.
עמית אשכנזי: המערכות היום יודעות לבדוק את הדבר הזה באופן אוטומטי.
עמית אשכנזי: התעודה בנויה באופן סטנדרטי.