GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי אהרוני: זו דוגמה למקום שבו המחוקק נתן את המתנה לאותם גורמים מאשרים, ואני מסכים שזה לא אשמתו של זאב שיש רק גורם אחד.
גדי אהרוני: אבל זאת מתנה שאין צורך בה.
גדי אהרוני: אני יודע שהטענה העיקרית היא, לך תקים אתה גורם מאשר.
גדי אהרוני: אני יכול להסביר למה אני לא אקים גורם מאשר.
גדי אהרוני: אני יצרן של טכנולוגיות.
גדי אהרוני: אני לא יצרן של שירות.
גדי אהרוני: אני לא אתחיל לפתור כל בעיה שיש לי על ידי זה שאני אלך ואני אקים חברה שעושה את זה.
גדי אהרוני: יש דברים שאני עושה, יש דברים שאני יודע.
גדי אהרוני: בהם אני מתרכז.
גדי אהרוני: הנושא הוא עניין של מישהו שיודע לייצר טכנולוגיה ומישהו שיודע לתת שירות וזה לא אותו ביזנס.
גדי אהרוני: אני לא יודע לתת שירות.
גדי אהרוני: אני כן יודע לתת טכנולוגיה.
גדי אהרוני: אנחנו מבקשים שמידת התלות בחתימות מאושרות תוקטן בהרבה בכמה שרק ניתן.
גדי אהרוני: יכול להיות שיש פה ושם הליכים שאולי המדינה מחייבת תעודה מאושרת אבל שמספר התהליכים האלה יהיה מינימאלי.
גדי אהרוני: ואנחנו גם מבקשים שאותו גורם ממשלתי שיכול להנפיק תעודות, שכל עוד שיש רק גורם מאשר יחיד שהגורם המאשר הממשלתי יהיה רשאי להנפיק תעודות כתחרות.
גדי אהרוני: אני יודע שזה מגוחך.
גדי אהרוני: אני מצטער.
גדי אהרוני: זה רע מאוד שהממשלה צריכה להגיע למצב שהיא מתחרה במגזר האזרחי.
גדי אהרוני: אבל במצב שיש היום לדעתי אין ברירה.
גדי אהרוני: או שירד הסיפור הזה של הצורך בתעודות מאושרות או שהמדינה תיתן אפשרות נוספת להנפקה של אותן תעודות.
מאיר שטרית: אתה מתנגד באופן עקרוני לעניין של תעודות מאושרות ואתה חושב שתעודות מאובטחות מספיקות.
מאיר שטרית: הדבר השני שלא הבנתי למה קונסיין או שטח צריכים לאשר ציוד שאתה מביא לחתימה מאובטחת?
גדי אהרוני: אני בא אליו עם ציוד שלי.
גדי אהרוני: הוא צריך להנפיק לי תעודה מאושרת.
גדי אהרוני: אני נותן ציוד של חתימה.
גדי אהרוני: על הציוד של החתימה צריך להנפיק תעודה.
עמית אשכנזי: הוא נותן כרטיס חכם לצורך העניין.
עמית אשכנזי: לפי החוק הגורם המאשר כשבא אליו בן אדם יש שתי אפשרויות שהחוק והתקנות האלה פועלות.
עמית אשכנזי: אחד, שבמסגרת תהליכי הזיהוי הגורם המאשר גם נותן לו את הכרטיס החכם, את האמצעי הפיזי שזה מוצר.
עמית אשכנזי: זה לא תעודה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: זה חומרה.
מאיר שטרית: הוא לא יכול לקנות את הכרטיס החכם במקום אחר?
גדי אהרוני: בטח שאני יכול לקנות מהצרפתים.
גדי אהרוני: זה ביזנס שלי.
עמית אשכנזי: בא אליו לקוח ואומר אני רוצה להשתמש בחומרה שלך.
עמית אשכנזי: הוא צריך את זה למאושרת.
עמית אשכנזי: עכשיו כשהוא צריך את זה למאושרת יש לנו שני טיפוסי לקוחות, נעשה את זה פשוט.
עמית אשכנזי: לקוח שבא ממטולה עם שני מסמכי זיהוי, אין לו כלום.
עמית אשכנזי: הוא נכנס לקונסיין.
עמית אשכנזי: קונה כרטיס חכם מקונדה או במקרה זה כרטיס שהמדינה נותנת.
עמית אשכנזי: היא נותנת את זה לפרויקט.
עמית אשכנזי: ואז הוא מקבל תעודה אלקטרונית על הכרטיס.
עמית אשכנזי: זו אפשרות אחת.
עמית אשכנזי: אפשרות שנייה שהבן אדם בא מהבית עם חומרה.
עמית אשכנזי: אומר אני רוצה שתתקין לי את התעודה האלקטרונית ואת המפתח על החומרה שאני הבאתי מהבית.
עמית אשכנזי: לא רוצה לקנות את זה מקונסיין.
עמית אשכנזי: במצב הזה החוק מחייב את הגורם המאשר לוודא שהחומרה הזאת מספיק טובה.
עמית אשכנזי: בואו נלך למקרה קיצוני.
עמית אשכנזי: בן אדם לא יכול לבקש שישימו לו את המפתח הפרטי על דיסק.
עמית אשכנזי: זה צריך להיות על משהו שיודע לשמור על הסוד.
עמית אשכנזי: לכן יש דרישות מינימום לחומרה.
מאיר שטרית: למה קונסיין לא מאשר את החומרה?
עמית אשכנזי: כי זה חלק מהאחריות שלו לפי החוק במסגרת הנפקת התעודה.
עמית אשכנזי: הוא צריך לוודא.
מאיר שטרית: למה אתם לא יכולים לאשר?
עמית אשכנזי: אנחנו יכולים במקביל גם לאשר.
עמית אשכנזי: אבל התהליכים של אישור חומרה הם כאלה שאנחנו מפנים לתקינה בינלאומית.
עמית אשכנזי: כי לנו אין במשרדים מעבדות שבודקות את המהימנות של הדברים.
עמית אשכנזי: נכון להיום אין בישראל גורם מוסמך לאשר את הטכנולוגיות האלה.
עמית אשכנזי: זה לא כמו דברים שמכון התקנים שם עליהם תו תקן.
עמית אשכנזי: המוצרים האלה כל כך מיוחדים שקונים אותם עם תו תקן רק מעשרה מכוני תקינה בחוץ לארץ.
עמית אשכנזי: ניסינו אגב להקים פעילות כזאת בארץ והפלא ופלא לא היה לזה שוק.
עמית אשכנזי: יש את זה בצבא לצורך פרויקטים מסוימים.
גדי אהרוני: הפרויקט בצבא זה ציוד שלנו של תעודות מאובטחות שהן לא מאושרות.
גדי אהרוני: יש לנו הרבה מאוד פרויקטים בכל העולם.
גדי אהרוני: הציוד שלנו עומד בכל התקינה הבינלאומית.
גדי אהרוני: גם כשאני הולך עם דמעות בעיניים ומיילל לעמית ועמית אומר בצורה מפורשת לחברת קונסיין, אתם תנפיקו תעודה לציוד הזה, הוא ימשיך ויסרב ויעשה את כל התרגילים בעולם.
גדי אהרוני: הנושא הזה של הגורם המאשר היחידי בארץ גורם לסטגנציה.
מאיר שטרית: כשיהיה דיון בחוק תעודה אלקטרונית תבוא.
מאיר שטרית: זה מעניין מה שאתה אומר ויהיה זמן לדון בזה.
מאיר שטרית: הדובר הבא זה יקי גרוסמן, מנכ"ל וונדרנט.
מאיר שטרית: ספר קצת על החברה.
יעקב גרוסמן: וונדרנט הוקמה בשנת 98 ועוסקת בחתימה אלקטרונית שמבוססת על כתב יד ויכולת ביומטרית לזהות את החותם על פי חתימת כתב ידו.
יעקב גרוסמן: אם מספרים סיפורים על הצבא אז אנחנו נספר על חיל האוויר שם מותקנת המערכת שלנו ולמעשה היום ספר התחזוקה של המטוס שכל פעולה שמבוצעת במטוס נרשמת בו נחתמת על ידי המבצע, אם מישהו משך חלף או כלי לבצע עבודה הוא חותם ביומן התחזוקה של המטוס והחתימה הזאת נעשית בכתב יד שמזוהה ביומטרית.
יעקב גרוסמן: כך, שאם לא עלינו, נדרש לעשות תחקיר למקרה תאונה אווירית אפשר לדעת שחיים זה אכן חיים הוא זה שלקח את החלף והתקין אותו במטוס.
יעקב גרוסמן: הוא חותם על טבלט וזה עובר למחשב ויש מאפיינים דינמיים לחתימה שבעזרתם אני יכול לזהות את החותם.
מאיר שטרית: זאת אומרת המחשב למד את החתימה שלו?
יעקב גרוסמן: יש תהליך שנקרא enrolment .
יעקב גרוסמן: היום בבנק לאומי ובבנק הפועלים משתמשים בזיהוי ביומטרי בחתימת כתב יד וכל לקוח שמצטרף לשירות,
מאיר שטרית: למרות שהחתימה יכולה להיות שונה.
יעקב גרוסמן: נכון.
יעקב גרוסמן: גם את זה המערכת יודעת.
יעקב גרוסמן: זאת מערכת שלומדת את החתימה.
יעקב גרוסמן: יש תהליך שנקרא סחף או drafting.
יעקב גרוסמן: עם הזמן חתימתו של אדם משתנה.
מאיר שטרית: ובעולם?
יעקב גרוסמן: אז שמה בדרך כלל לא מיישמים ביומטריה.
יעקב גרוסמן: לוקחים תמונת חתימה כי אף אחד לא מעניין אותו לעכב לקוח בקופה.
יעקב גרוסמן: מעדיפים שתשים את הכסף ותלך.
יעקב גרוסמן: שם אתה חותם על טבלט.
יעקב גרוסמן: אז החברה הוקמה ב-98.
יעקב גרוסמן: היא היתה מוצלחת מאוד כך שב-2008 בשנה שעברה למעשה מכרנו את הטכנולוגיה שלנו לשותפה אוסטרית.
יעקב גרוסמן: נעשה exit, ונשארנו כמפיץ בלעדי בשוק ואנחנו ממשיכים למכור בהצלחה פחות או יותר את היישומים שיש לנו בתחום.
יעקב גרוסמן: אני די חדש בנושא ולכן אני מרשה לעצמי כל הזמן לשאול שאלות.
יעקב גרוסמן: אני בסך הכול שנה וחצי מנכ"ל החברה ואני כל הזמן לומד.
יעקב גרוסמן: אבל אני רוצה לפתוח בברכות זאב על המיזם בצרפת.
יעקב גרוסמן: אני מקווה מאוד שתצליח ושכל תשומת הלב שלך תפנה למיזם המוצלח הזה.
יעקב גרוסמן: ואולי סוף סוף תוריד מאיתנו את הטלפיים.
יעקב גרוסמן: כמה הערות ברשותכם.
יעקב גרוסמן: קודם כל הרגולציה בתחום החתימה האלקטרונית.
יעקב גרוסמן: הרגולציה היא כבדה עד כדי דרקונית ולאו דווקא בגלל הרגולטור אלא בגלל החוק, התקנות והפרשנויות המסובכות שיוצרות חוסר הבנה ובלבול.
יעקב גרוסמן: אני 30 שנה בענף בתחום של מערכות מידע ובצד של המוכרים ולא הקונים אני כבר 10 שנים, ופעם ראשונה יצא לי שלכל תהליך מכירה אני צריך ללכת עם עורך דין כי אף אחד לא מבין את פרשנויות החוק.
יעקב גרוסמן: ואי אפשר למכור בלי עורך דין.
יעקב גרוסמן: מערכת תוכנה, טכנולוגיה פשוטה.
יעקב גרוסמן: ולא רק זה כי צריך גם להזים כל מיני משפטים שנאמרים ומופרכים ביסודם ולא ייאמר על ידי מי.
יעקב גרוסמן: הערה נוספת.
יעקב גרוסמן: תחום החתימה האלקטרונית נמצא בכמעט תרדמת מכוח המציאות שבה מונופולים מטילים את צילם על הכבד ואינם מאפשרים כל חדירה של קרני אור שמש הדרושים לצורך צמיחה.
יעקב גרוסמן: אין צמיחה בשוק הזה.
יעקב גרוסמן: מודה הרשם ואומר שאין לו את יכולת הפיקוח או האכיפה הנדרשים.
יעקב גרוסמן: אני מצטט, "החל מהלך ארגוני שטרם הושלם.
יעקב גרוסמן: " לכן אני אומר שמחובתו של משרד המשפטים למצוא את הדרך להתיר את המונופול שנוצר בשוק על ידי הממשלה.
יעקב גרוסמן: אתם יצרתם את הבעיה, תסלחו לי, תפתרו אותה.
יעקב גרוסמן: כשלב מקדים אני מציע להגביר את השקיפות ואת פעילות הפיקוח והאכיפה על המונופול ולא על ידי הרשות להגבלים עסקיים.
יעקב גרוסמן: מי שיצר את הגולם הזה שיפקח עליו בבקשה.
יעקב גרוסמן: למרות הכשלים והליקויים המתגלים בפיקוח לא פועלת הרשות באופן נחרץ לתיקונם בהיותה גם היא שבויה בידי המונופול שהיא יצרה בבחינת הגולם קם על יוצרו ואני לקחתי את המקרה של ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין שמספרים שם למה המצב הוא כל כך נורא אבל אי אפשר לעשות כלום.
יעקב גרוסמן: בנושא חתימה אלקטרונית מאובטחת קיימת אי בהירות ועמימות וערפל שאופפים את הנושא והתקנות שמסביב זה לחם חוקם של גורמים אינטרסנטיים שתוצאות פעולתם הם דיכוי התפתחות השוק.
יעקב גרוסמן: השוק הזה לא מתרומם.
יעקב גרוסמן: וזה לא שאין חברות טכנולוגיות טובות כמו בכל תחום בגניוס היהודי.
יעקב גרוסמן: יש פרק שעוסק בחקיקה והנחיות.
יעקב גרוסמן: מודה הרשם כי בידי הרשם אין סנקציות יעילות" ועל כך ייאמר מודה ועוזב לא ירוחם.
יעקב גרוסמן: זאת מכיוון שלמצב הקיים יש השלכות כבדות על השוק ועל הענף ובאחריות הוועדה הזאת לפעול לתיקון המצב במהירות ובנחישות.
יעקב גרוסמן: לגבי הנייר שלך זאב שחילקת לנו פה, תודה.
יעקב גרוסמן: סעיף 5 מדוע יש רק גורם מאשר אחד?
יעקב גרוסמן: אני מסכים עם כל מה שכתבת ואני רק רוצה להוסיף שבעצם הודאתך על היותך מונופול דה פקטו אתה צריך לקבל על עצמך כללי פעולה בסיסיים שנדרשים בשוק שנדרש על ידי מונופול וזה שקיפות של כל הפעילות שאתה עושה, והשקיפות הזאת לדאבוני אינה קיימת.
מאיר שטרית: הדובר האחרון יהיה עופר ישי, יושב ראש ועדת המומחים לחתימה אלקטרונית, אגף התקינה של מכון התקנים שידבר על העניין של התקינה.
עופר ישי: קודם כל תודה רבה על האפשרות לשאת כאן את הדברים.
עופר ישי: מה שאנחנו נסקור זה את הפעילות שלנו ואנחנו נקשור את זה לדוח של הרשות שהוצג כאן.
עופר ישי: יש את הנושא של החקיקה ויש את הנושא של התקנים.
עופר ישי: אנחנו מנסים שהתקנים שקיימים ישולבו בתוך החקיקה הקיימת.
עופר ישי: לשאלתך, זה לא שאין תקנים.
עופר ישי: גם החקיקה שהיתה ב-2001-2002 כוללת תקנים.
עופר ישי: אבל באופן טבעי יש תקנים שיוצאים מתוקף, יש תקנים חדשים ויש תקנים שלא הוזכרו בחקיקה המקורית.
עופר ישי: לכן על פי תקנה 15 הרשם ברגע שהוחלף תקן מן התקנים הנזכרים בחוק צריך להודיע לגורם המאשר.
עופר ישי: מה שאנחנו בעצם מנסים לעשות זה להזרים מידע לרשות ולהודיע יש תקנים חדשים.
עופר ישי: בואו נראה מה אנחנו יכולים לעשות ואיך אנחנו מאמצים אותם.
עופר ישי: המטרה שלנו בעצם היא להחיל תקנים ישראליים.
עופר ישי: כלומר תקנים בינוניים קיימים.
עופר ישי: המטרה היא לעשות תקנים ישראליים ובמידת הצורך להתאים למדינת ישראל.
עופר ישי: בהרבה מאוד מהמקרים לא צריך התאמה מיוחדת.
עופר ישי: פשוט מאמצים אותם.
עופר ישי: יש מקרה אחד שהוא ייחודי לישראל.
עופר ישי: חברי הוועדה, פרופסור אלי ביהם, עורך דין אורן כהן, רחל יעקובי מבנק ישראל, אני, יעקב מנדל נציג התעשייה ומשה שפר שנמצא פה בדיון.
עופר ישי: הכול במסגרת אגף התקינה של מכון התקנים.
עופר ישי: אנחנו מדברים פה על כך שהחתימה על המסמך כוללת שלושה מרכיבים שזה פונקצית ההשינג או הגיבוב.
עופר ישי: הנושא של הריפוד של הנתונים כדי שזה יתאים מבחינת האורך ללוגורותים של החתימה.
עופר ישי: אני אתרכז בשלושת המרכיבים האלה.
עופר ישי: לא ניכנס פה לכל הפרטים של התקנים אבל כן הייתי רוצה להגיד ברמה של משפחות.
עופר ישי: התקנים שהוחלו בוועדה עד היום זה תקן 9796 שמדבר על חתימה דיגיטאלית.
עופר ישי: תקן נוסף 14888 גם הוא מתייחס לחתימה דיגיטאלית מסוג אחר.
עופר ישי: כל הנושא של ההשינג או התמצות ונושא של המדריך.
עופר ישי: כל הנושא של תוכן מפתח ציבורי.
עופר ישי: העיקר אני אתייחס פה לסטנדרטיזציה של תעודה דיגיטאלית בהקשר לשפות.
עופר ישי: התקן הזה פורסם כתקן ישראלי אבל הוא לא מופיע היום בתקנות של חתימה אלקטרונית.
עופר ישי: בעצם ההמלצה שלנו לקחת אותו ולשלב אותו במקום המתאים בתקנות.
עופר ישי: מבחינת התמונה הכללית, החלק השני אושר, החלק הראשון בוטל, חלק שלישי אנחנו נטפל בו בשנה הבאה.
עופר ישי: אז זה תקן אחד.
עופר ישי: התקן השני משפחה נוספת הוא בעצם אושר כולו.
עופר ישי: כלומר קיים כולו כתקן ישראלי.
עופר ישי: החלק השלישי שלו אנחנו עשינו עבודה נוספת בזמנו, זה אושר באימוץ מהיר.
עופר ישי: אחרי זה עשינו את זה דרך הוועדה.
עופר ישי: הוא מכסה על לוגריתמים שמופיעים היום בתקנות.
עופר ישי: ה-DSA וה-ECDSA ובעצם מה שאנחנו רואים זה מופיע בתקנות רק תפנו, תגידו בהתאם לתקן זה וזה כדי שזה לא יהיה אמירה כללית שעלולים לפרש את זה בצורה שונה.
עופר ישי: והחלק השני הוא חלק מאוד חשוב כי בעצם הלוגרית הכי נפוץ והכי מפורסם ה-RSA לא היה מעוגן בצורה מסודרת בתקן איזו בצורה ישירה.
עופר ישי: זה תקן חדש.
עופר ישי: למעשה הועבר פרסום לציבור.
עופר ישי: השלב הבא שהוא יפורסם ואז בעצם ה-RSA יהיה גם כן מעוגן בתקן איזו מסודר.
עופר ישי: כל הנושא של פונקצית ההשינג.
עופר ישי: התקן כולל ארבעה חלקים שכולם קיימים כבר היום כתקן ישראלי.
עופר ישי: גם פה החלק השלישי עשינו עבודה מיוחדת והוא מכסה פונקציות ספציפיות של השינג שחלק מהן נדונו בעבודה שנעשתה על ידי הרשות.
עופר ישי: גם פה אפשר לקחת את התקנים שקיימים ולהפנות אליהם מהתקנות.
עופר ישי: זה התקן שמדבר על הנושא של הדירקטורים ובעצם על הנתונים בין היתר של התעודה האלקטרונית.
עופר ישי: התקנים היום יש הפניה לתקן בינלאומי.
עופר ישי: התקן עצמו, יש גרסה חדשה שלו ברמה הבינלאומית.
עופר ישי: אנחנו פועלים עכשיו להפוך אותו לתקן ישראלי.
עופר ישי: ופה יש נקודה אחת שהיא כן רלוונטית, כל הנושא של השפות.
עופר ישי: איך אתה מכניס בצורה סטנדרטית עברית, ערבית ואנגלית לתוך התעודה.
עופר ישי: יש תקנים נוספים.
עופר ישי: לא הכול ברמה של תקנים.
עופר ישי: יש לנו תוכנית עבודה שאמורה להיות מאושרת במכון לתקנים והיא תשלים את התקנים הנוספים שמהם אני אדגיש את תקן 15946 שהוא גם כן מתייחס לאלוגרית טכנולוגית שגם כן קיים בתקנות וגם אליו ניתן יהיה להפנות ולסגור את המעגל במובן הזה.
עופר ישי: הנושא שהתלבטנו בו זה הנושא של שילוב שפות לגבי תעודה דיגיטאלית.
עופר ישי: היום אין בעצם הגדרה אחידה איפה אתה שם את הפרטים בעברית, ערבית ואנגלית.
עופר ישי: זה נשאר לפי תקן בינלאומי.
עופר ישי: לא ירדו לרזולוציה של הדבר הזה.
עופר ישי: לא הגדרנו את זה בצורה קשיחה לכל היישומים.
עופר ישי: אמרנו זה יישום אופציונאלי.
עופר ישי: זאת אומרת מי שרוצה לעבוד לפי תקן סטנדרטי יכול אבל מי שרוצה להקים לו מערכת קטנה שתנפיק לו 500 תעודות בערבית אז הוא לא חייב ללכת על התקן המלא.
עופר ישי: זה הפתרון שהצענו.
עופר ישי: עשינו גם ישיבות, דיונים, ישיבות פתוחות עם התעשייה, גם עם משרדי הממשלה.
עופר ישי: הצגנו חלופה.
עופר ישי: פרסמנו את זה לציבור.
עופר ישי: הרקע של הדבר הזה נובע מהחוק והתקנות שמדברות על זה ששמו של בעל התעודה יופיע בתעודה.
עופר ישי: אם מדובר על תאגיד אז שם התאגיד צריך להופיע בתעודה.
עופר ישי: שמו של מורשה החתימה.
עופר ישי: ואם זה שמות של מוסדות.
עופר ישי: ובסעיף 14 כתוב שהמסמכים יהיו עברית כולל המידע בתעודות האלקטרוניות.
עופר ישי: עולה השאלה של השפות.
עופר ישי: אז עברית אנחנו מחויבים לפי החוק.
עופר ישי: יש צורך בשימוש באנגלית כי זה יוצר סטנדרטיזציה.
עופר ישי: פונים אל זה גם בחוץ לארץ .
עופר ישי: וערבית זו שפה רשמית של מדינת ישראל שפה נוספת.
עופר ישי: לחלק מהאוכלוסייה קיימים פרטים בערבית.
עופר ישי: זה בעצם הרקע.
עופר ישי: הנתונים הרלוונטיים זה שמות של אנשים, שמות של ארגונים ומוסדות, תיאורי תפקיד.
עופר ישי: היו לנו שלוש חלופות.
עופר ישי: אחת, במסגרת התעודה החלק הראשי, החלק הסטנדרטי, זה שכולם מסתכלים עליו בהתחלה.
עופר ישי: יש נתונים חלופיים שאתה יכול להוסיף.
עופר ישי: יש אפשרות ליצור אובייקט מידע מיוחד עבור מדינת ישראל.
עופר ישי: אנחנו לא הלכנו בדרך השלישית, הלכנו בדרך הראשונה והשנייה.
עופר ישי: כשאתה מקבל תעודה דיגיטאלית אתה רוצה לדעת מי בעצם שלח לך אותה.
עופר ישי: מי חתם עליה.
עופר ישי: יש חלק שהוא ויזואלי שאתה יכול להציג את זה ואתה רוצה לדעת מי הפקיד, מה השם שלו או הבן אדם הפרטי.
עופר ישי: אז חשוב שאדם מן השורה שפותח את התעודה יוכל לראות את זה.
עופר ישי: מצד שני יש הרבה יישומים אוטומטיים.
עופר ישי: הם צריכים לדעת בצורה אחידה.
עופר ישי: השם הפרטי בערבית נמצא במקום הזה והזה והם ניגשים אליו ושולפים אותו.
עופר ישי: יש פה איזושהי סתירה.
עופר ישי: אנחנו גם לא התחלנו מאפס.
עופר ישי: יש היום יישומים ורצינו לקחת בחשבון שהם תואמים.
עופר ישי: מה שהגדרנו זה מסגרת גמישה.
עופר ישי: מצד אחד מבנה אחיד, מצד שני, מי שלא רוצה יכול ללכת לפי התקן הבינלאומי.
עופר ישי: הנתונים הראשיים של התעודה יהיו באנגלית.
עופר ישי: גם בגלל שהנתונים האלה נשמרים אחר כך בכל מיני בסיסי נתונים והמיונים בעברית עלולים להטעות.
עופר ישי: בעברית וערבית יופיעו באיזשהו מקום בתעודה בהמשך בצורה מסודרת.
עופר ישי: אנחנו מקווים שאחרי שנאשר את זה גם יאמצו את זה.
עופר ישי: עוד נושא, תקפות הלוגריתמים.
עופר ישי: איזה כללים צריכים לעשות כדי שיהיו בתוקף.
עופר ישי: נעשתה בדיקה עצמאית על ידינו.
עופר ישי: השתלבנו בבדיקה של הרשות ואנחנו בקשר איתם בשביל לתת את חוות הדעת שלנו בנושא הזה.
עופר ישי: עוד שני תקנים.
עופר ישי: דיברת על הנושא של תקנים לציוד ומבחינת אבטחת מידע.
עופר ישי: יש היום שני תקני איזו.
עופר ישי: מה שלא היה כל כך ברור בעבר.
עופר ישי: היה תקן אמריקאי.
עופר ישי: היום התקן האמריקאי הוא בעצם תקן איזו לכל דבר.
עופר ישי: בעמוד 17 בדוח מוזכר שהם מוכנים ללכת לפי קריטריון משותף שזה תקן איזו אחת ולא לטפל בפיפס.
עופר ישי: אנחנו מציעים שישקלו את שני הדברים.
עופר ישי: אם אני אסכם את הדברים שלי.
עופר ישי: אנחנו פועלים גם להכין את התשתית.
עופר ישי: התכלית שלנו להכין תקנים, להעביר את האינפורמציה, להגביר את המודעות לשימוש בתקנים ואנחנו מנסים כמה שיותר לתאם עם הרשות כי הם בעצם אחד הגורמים החשובים ביותר.
עופר ישי: תודה רבה.
עמית אשכנזי: בקצרה.
עמית אשכנזי: הרגולציה זה תהליך נמשך.
עמית אשכנזי: אני שמח שקונסיין מכירה בשיפורים שבוצעו בעקבות הביקורות.
עמית אשכנזי: גם בנקודת הזמן הזו פשוט אין זמן וזה לא המקום.
עמית אשכנזי: אבל עדיין יש נושאים שהם פתוחים בינינו וצריך לטפל בהם.
עמית אשכנזי: אנחנו שמחים שאתה רואה כמונו את הצורך בכלי אכיפה אפקטיביים יותר.
עמית אשכנזי: אנחנו בהחלט רוצים לקדם את שיתוף הפעולה עם מכון התקנים.
עמית אשכנזי: לגבי פרויקטים נוספים חלק מהלקוחות של קונסיין הגיעו אלי כדי לבדוק אופציה של חתימה מאובטחת.
עמית אשכנזי: לכן הנושא של חתימה מאובטחת זו הערה משמעותית.
עמית אשכנזי: אנחנו פה צריכים לקחת את רוח המחוקק של 2001 שהיתה רוח שרצתה להגן על הציבור ולראות איך אנחנו מאזנים בין טכנולוגיות לבין הגנה על הציבור.
חיים רביה: האם תגישו הצעה לתיקון החוק בנושא הזה?
עמית אשכנזי: אני לא מופקד על הגשת הצעות חוק.
עמית אשכנזי: אפשר לקיים על זה דיון מעקב.
עמית אשכנזי: אנחנו יכולים לבדוק את הדברים.
עמית אשכנזי: הדברים נשמעו.
עמית אשכנזי: אני נדרשתי להתעסק הרבה מאוד בחתימה מאובטחת כדי לשדר לשוק שיש כלים.
חיים רביה: אז אני אבקש מיושב ראש הוועדה חבר הכנסת שטרית, הציע עורך דין אשכנזי לקיים בנקודה הזאת דיון מעקב ואני חושב שזה מאוד חשוב שאדוני יקבע דיון מעקב כי זה בהחלט אחד החסמים הגדולים מפני יישום אינטנסיבי של חתימה אלקטרונית בישראל על כל התועלות המשקיות והאחרות שיש.
מאיר שטרית: אני מקווה שתגיע לפה חוק החתימה האלקטרונית.
מאיר שטרית: אז יהיה דיון.
מאיר שטרית: היה חוק מסחר ותפעול.
מאיר שטרית: ראש הממשלה צריך לחוות דעה.
מאיר שטרית: אתם יודעים מה קורה עם החוק הזה?
הילה דווידוביץ: כרגע לא אני שתוכל לענות על זה.
הילה דווידוביץ: אבל ככל הידוע לי כרגע הממשלה החליטה לא להחיל.
חיים רביה: זה נושא שיש בו צורך דחוף.
חיים רביה: זו חריגה מנושא הדיון כאן.
מאיר שטרית: חברים אני מודה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: היה דיון מעניין.
מאיר שטרית: למדתי הרבה דברים בדיון הזה.
מאיר שטרית: אני מודה לאנשי משרד המשפטים על הדוח שלהם וגם לאנשי קונסיין ולכל אלה שהשתתפו היום בדיון.
מאיר שטרית: ברור שזה פתח למחשבה הרבה נקודות ששוות דיון.
מאיר שטרית: אני מציע שכולם באמת יחשבו.
מאיר שטרית: כי בסופו של דבר הטכנולוגיה לא צריכה להיות מכשול.
מאיר שטרית: זה הפוך.
מאיר שטרית: הטכנולוגיה צריכה להיות לעזר לשרות.
מאיר שטרית: צריך להיות מצב שבו כל אזרח יוכל לקבל אישור, חתימה מאושרת או חתימה מאובטחת.
מאיר שטרית: הדברים צריכים להיות ברורים.
מאיר שטרית: אני מציע לומר את זה ליושב ראש הרשות.
מאיר שטרית: אתם צריכים לעשות מאמץ לסלק מהדרך מכשולים שמפריעים לתהליך הזה.
מאיר שטרית: אני כיושב ראש ועדת מדע אתמוך בכל מאמץ כזה כדי להביא לפישוט של הנושאים ודחיפת הנושא קדימה.
מאיר שטרית: אני רואה בזה חשיבות שאזרחים יוכלו לקבל את כל השירותים דרך מחשב מרחוק ולא לבוא פיזית לא למשרדי ממשלה ולא למקומות אחרים.
מאיר שטרית: כמו שקרה למשל עם הטאבו.
מאיר שטרית: אפשר לעשות את זה בהרבה מאוד תחומים ואני מאמין שחתימה אלקטרונית תשנה את המצב.
מאיר שטרית: אני מקווה שבשבוע הבא נעביר סוף סוף את החוק הביומטרי עם ההפשרה שהממשלה עשתה.
מאיר שטרית: נוכל להתחיל בהפקה של תעודות ביומטריות.
מאיר שטרית: בהתחלה מרצון לפי בקשת הממשלה.
מאיר שטרית: אני ראשון מתנדב.
מאיר שטרית: כל ההפחדות שמפחידים את הציבור אין להם ידיים ורגליים.
מאיר שטרית: הפחדות סרק.
מאיר שטרית: הדבר קיים בכל העולם.
מאיר שטרית: וגם כל השקרים שמפיצים שאין שום מדינה עם מאגר גם הם שקר מעוות.
מאיר שטרית: נכון שלמדינות אין תעודות זהות אבל ברוב המדינות שעשו דרכונים ביומטרים בכולם יש מאגר.
מאיר שטרית: צרפת, בריטניה, קנדה, ארצות הברית, ספרד, אוסטרליה ועוד.
מאיר שטרית: לכולם יש מאגרים בלי יוצא מן הכלל.
מאיר שטרית: שלא לדבר על כך שישראלים נמצאים במאגרים אחרים.
מאיר שטרית: כל מי שנכנס למדינה אחרת צריך לתת טביעת אצבעות.
מאיר שטרית: באמריקה לבד יש להם מאגר של מיליון ישראלים עם עשר טביעות אצבעות.
מאיר שטרית: שם באמריקה זה בסדר.
מאיר שטרית: ישראל לא.
מאיר שטרית: אז גם פה זה יהיה בסדר.
מאיר שטרית: אני מאמין.
מאיר שטרית: אם לממשלה הזאת אין רגליים חזקות לעמוד בשער אז היא לא תישאר פה לנצח ויבואו ויחליפו אותה.
מאיר שטרית: אני מודה לכל החברים.
מאיר שטרית: ונמשיך לעקוב אחרי הדברים האלה.
מאיר שטרית: אני מודה לכם על הדוח.
מאיר שטרית: אני איזום פה דיון על העניין של מאגרי מידע.
מאיר שטרית: אני פותח את הישיבה, ומקדם בברכה את שר התקשורת, שכיבד אותנו ובא להשתתף בישיבה.
מאיר שטרית: בעיניי, הנושא העומד על הפרק הוא נושא חשוב, והוא נמצא תחת אחריות שר התקשורת, כמו יתר הנושאים האחרים.
מאיר שטרית: אני שמח ששר התקשורת נמצא אתנו.
מאיר שטרית: הוא מכיר את הנושא ופעיל מאד בתחום במשרד התקשורת.
מאיר שטרית: אני מקווה שיחד אתו נוכל באמת להביא לתיקון ולשינוי של הדברים.
מאיר שטרית: אדוני השר, אפתח בפתיחה קצרה.
מאיר שטרית: הזמנו את כל החברות שמספקות אינטרנט, הן ספקים והן חברות התוכן.
מאיר שטרית: אני מניח שיש חלק שהגיעו וחלק שלא.
מאיר שטרית: כל אחד ובחירתו, אבל הדיון יתקיים בכל מקרה.
מאיר שטרית: זהו דיון ראשון.
מאיר שטרית: דיון זה זומן כדי לדון כללית בנושא שירותי אינטרנט בישראל.
מאיר שטרית: מהתרשמותי, במצב הנוכחי, ישראל, שנחשבת כמעצמת היי-טק, היא במידה רבה, לצערי, קצת מפגרת - הרבה מפגרת - אחרי מדינות מפותחות בעולם.
מאיר שטרית: זה לא הגיוני שבארצות-הברית, במזרח הרחוק ובחלק ממדינות אירופה גולשים כבר מזמן במהירות של 100mb ו-150mb, ואצלנו גולשים במהירויות נמוכות מאד.
מאיר שטרית: לדעתי, ממוצע הגלישה בארץ עומד על 2.5mb לשניה, שלא לדבר על זה שלצערי גם אותן חבילות יותר מהירות של 8mb ו-10mb הרבה פעמים זה רק וירטואלי.
מאיר שטרית: מי שגולש באמת באינטרנט יכול לראות שאנו רחוקים מאד מהמהירויות האמיתיות שאמורות להיות.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שבגלישה אמיתית בכבלים, ואני גולש באינטרנט הרבה מאד שנים, מעולם לא הצלחתי כמעט להגיע, אולי פרט לשבועיים האחרונים, לרמת הגלישה שאני משלם עבורה.
מאיר שטרית: זה מרחק אדיר בין רמת הגלישה שאני משלם לבין מהירות הגלישה שאני מקבל תכל'ס, וזאת מכל מיני סיבות: בלילה זה עמוס, יש יותר מדי קווים וכל מיני תירוצים אחרים.
מאיר שטרית: לא רק זאת, לדעתי, אנו רחוקים מאד מהיכולת להתקדם לשירותי פס רחב להורדה, להעברה של מהירויות של 100mb ומעלה, למרות הפרסומות הגדולות בכל התקשורת והעיתונוחת, גם של "בזק speed ngn" וגם של "Netvision", שאנו נוכל לגלוש במהירות 100mb.
מאיר שטרית: לגבי אזרחים רבים שמתקשרים, ברוב האזורים בארץ אין בכלל תשתית לגלישה של כזו.
מאיר שטרית: לכן, אדוני השר, גם פניתי אליך במכתב וביקשתי לקבל מפה של אזורי התשתית: איפה יש כיסוי של 100mb, ואיפה - אין.
מאיר שטרית: וזאת, כדי שאזרחים יפסיקו לצלצל כדי לברר אם הם יכולים להתחבר או לא.
מאיר שטרית: יכול להיות שמישהו פה רוצה להאיץ באזרחים להוציא שיחות תקשורת ולשלם עבורן, אבל נדמה לי שההגינות מחייבת כל חברה לפרסם.
מאיר שטרית: לדעתי, היו צריכים לשלוח לכל אזרח שמחובר לאינטרנט מכתב ולהודיע לו שיש לו יכולת להתחבר ל-100mb באזורים שיש או להגיד לו שאין לו אפשרות להתחבר במהירות כזו בינתיים ויודיעו לו כאשר יהיה.
מאיר שטרית: ואז, אנשים יפסיקו לצלצל.
מאיר שטרית: הרושם שלי הוא, שהחיבור למהירות 100mb נמצא באזורים מצומצמים ביותר בארץ, גם בחברת "נטויז'ן" וגם בחברת "בזק", כי הם קשורים לספקים.
מאיר שטרית: התשתיות מפגרות מאד בארץ, וזו הסיבה שלא יכולים לגלוש במהירויות של 100mb ומעלה - דבר שבולם את יכולת אזרחי ישראל לקבל שירותים מתקדמים משירותי פס רחב בכל הארץ.
מאיר שטרית: אני בכלל לא מדבר על הפריפריה - אני יודע שאתה תומך בה באופן מלא -שם בכלל מנותקים מהעסק.
מאיר שטרית: יכולתם שם להגיע למהירויות גבוהות היא חלום רחוק.
מאיר שטרית: אדוני השר, אני יודע שהשקעות בתשתיות הן השקעות ענק, שלא נראה לי שהחברות יכולות לשאתן על גבן נכון לעצמן - לא "בזק", לא "נטויז'ן", לא "הוט" ולא אחרות.
מאיר שטרית: הם צריכים לעבור תהליך ארוך מאד כדי לפרוש תשתיות של חפירה בתוך הישובים והכנסת כבלים, כי אם הם יעשו זאת לבד הם לעולם יגמרו זאת.
מאיר שטרית: כמובן שלא יתנו להם להיכנס לתוך התשתיות הקיימות היום.
מאיר שטרית: אתה יודע כמוני, שבתשתיות "בזק" ברוב הערים שהכינו תשתיות, מכינים "נורדקס".
מאיר שטרית: "נורדקס" זו מין קופסת בטון ובה שמונה חורים, ו"בזק" מעביר את החוטים שלו שם, אבל יש עוד המון חורים פנויים.
מאיר שטרית: ברור ש"בזק" לא יתן לאף אחד להיכנס לשם כי הוא יתחרה אתו.
מאיר שטרית: כנ"ל אפשר הרי להקצות תשתיות לשימוש של אנשים אחרים, וכמובן שאף חברה לא תעשה זאת, ואם יעשו זאת - יקבעו כזה מחיר שהוא בשמים ואף אחד לא יכול לעמוד בזה.
מאיר שטרית: לכן, לדעתי, דרושה פה התערבות ממשלתית רצינית בשני תחומים: דבר אחד - פרישת תשתיות.
מאיר שטרית: משרד התקשורת יכול להוביל את העניין הזה.
מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה צריכה לממן את פרישת התשתיות בעיקר לפריפריה.
מאיר שטרית: לאחר מכן, לאחר שהם יקומו ויעבדו, אפשר להפריט אותם ולמכור אותם לחברות פרטיות.
מאיר שטרית: המדינה לא תפסיד מההשקעה בתשתיות האלה.
מאיר שטרית: דבר שני שהמדינה יכולה וצריכה לעשות, לדעתי, הוא לקבוע כללים.
מאיר שטרית: היתה החלטה, גם של משרד התקשורת לפני 15 חודשים, המלצה לקבוע אפשרויות לאנשים שהם ספקי אינטרנט להשתמש בפרקי תשתיות, לשכור כאילו קטעי תשתית ולהשתמש בזה.
מאיר שטרית: זה לא קורה, למרות שעברו 15 חודש מאז ההמלצות.
מאיר שטרית: לא קרה שום דבר, ועד היום לא נקבעה אפילו ועדה שאמורה לקבוע את מחירי השימוש בתשתיות האלה.
מאיר שטרית: אדוני השר, ברצוני להזכירך שכאשר הוקמה הטלויזיה בכבלים, על-פי הצעת חוק פרטית שלי, ב-1986, עברה אז הצעת החוק בכנסת נגד הממשלה.