GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: בסוף הדרך הממשלה תוכל למכור את זה ברווח עצום.
שרון פליישר-בן-יהודה: אבל, כרגע, עכשיו, זה לא- - -
משה כחלון: לא רק זה.
משה כחלון: איפה החשבון של זה שאתה מוציא אנשים ממעגל העוני וממעגל מצוקה?
מאיר שטרית: זה נותן אפשרות לחינוך ופותר בעיות.
יהונתן קלינגר: אם כבר אנו מדברים על ריבוד חברתי והיה נושא ה-WIFI שעלה קודם, אז הרעיון של לפתוח תשתיות או כשמישהו בביתו פותח את ה-WIFI לשכנים, לפעמים זה פוגע בהסכם שלו מול הספקית, וזה בעייתי, כי אם אני רוצה לגלוש באינטרנט ויש לי בית משותף רוצה מאד - - -
מאיר שטרית: האם מותר לעשות WIFI בבית משותף?
יהונתן קלינגר: בדיוק.
יהונתן קלינגר: הרבה פעמים זה נוגד את הרשיון שאתה מקבל או את ההסכם שלך מול הספקים.
יהונתן קלינגר: תקנו אותי, אם אני טועה.
יגאל ברקת: ספקית האינטרנט לא מספקת את התשתית.
יגאל ברקת: נושא ה-WIFI במדינת ישראל הוא ע"י גוף אחד - "בזק".
יגאל ברקת: 550 אלף לקוחות, מעל 50% מלקוחות "בזק" קיבלו רשתות בחנם בשיטות לא מוצפנות ולא מוגדרות.
יהונתן קלינגר: האם בית משותף יכול ללכת ולחסוך, כל התושבים, ולהתקין WIFI?
קובי שמש: התשובה היא: כן.
יהונתן קלינגר: האם זה "כן" מבחינת "בזק" וגם מבחינת הספקיות?
אריאל כהן: מי שמוכן לשלם על 30mb בבניין ולחלק זאת בין הדיירים, שיהיה לו בהצלחה.
יהונתן קלינגר: לא חובה 30mb במצב כזה.
יהונתן קלינגר: הייתי שמח, אם היו נותנים תמריצים למי שיפְתח את ה-WIFI ולא יעשה אותו מוגן בסיסמא, ולא משנה אם זו הקלה בארנונה, הקלה באיזה שהוא מס או שהמדינה תתמרץ אנשים שיהיה כיסוי אינטרנט אלחוטי בכל נקודה.
מאיר שטרית: כאשר שמים בבנין נקודת WIFI של 30mb, האם כאשר אנשים גולשים בבניין זה מתחלק בין הגולשים?
מאיר שטרית: כלומר, המהירות יורדת לפי מספר הגולשים.
יהונתן קלינגר: אבל, זה עדיין יכול לצאת יותר זול מאשר אם כל אחד יקח 30mb.
מאיר שטרית: כלומר, מצב שכל אחד קונה לבד.
אריאל כהן: שיהיה אחד שיסכים לשלם.
מאיר שטרית: ועד הבית.
יהונתן קלינגר: זה כמו מעלית.
מאיר שטרית: ועד הבית יכול להביא 100mb.
דובר: הוא יכול היום לעשות את זה.
משה כחלון: אבל, זה כמו צינור מים.
משה כחלון: אחד לוקח את הגינה, והשני נתקע במקלחת.
דוברת: ככה זה בכבלים ולא ב"בזק".
דובר: לגבי מעליות, תובעים את ועד הבית, אם הוא לא- - -
יהונתן קלינגר: אם יהיה אפשר לקדם כך או לעזור לשכונות מצוקה בכל אזור שמישהו שפותח את ה-WIFI בשעות שהוא לא עובד או אפילו לעשות איזו שהיא בקרת עומס, לתגמל ולתמרץ אותו: הקלות בארנונה, הקלות במסים אחרים- - -
מאיר שטרית: רעיון יפה מאד.
משה כחלון: הנה סיכמנו: יושב-ראש הוועדה מכין הצעת חוק, ואני תומך.
משה כחלון: אני בוועדת שרים.
משה כחלון: נסגר העסק - אתה רואה?
יהונתן קלינגר: אני אעזור לו.
יהונתן קלינגר: כך אנו נוכל לקדם את האוריינות האינטרנטית ולקדם גישה - - -
שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" נותן רשתות אלחוטיות בחנם לכל לקוח.
שרון פליישר-בן-יהודה: לא צריך שום הצעת חוק בשביל זה.
דובר: שזה לא יהיה חסום.
משה כחלון: יש גם פערים של ארנונה או- - -
דובר: זה הלקוח שחוסם.
יהונתן קלינגר: לתת תמריץ ללקוח שמשלם עבור חיבור אינטרנט לפתוח את הרשת לשכנים שלו ולא רק להשתמש בבית.
יהונתן קלינגר: תמריץ אחר לדוגמא: אם אתה עושה את זה, המדינה תסבסד לך איזה שהוא הפרש בין כמה שעולה האינטרנט לבית לבין המחיר שבלי אינטרנט.
יהונתן קלינגר: אם אנו רואים זאת בתור מטרה לאומית - - -
משה כחלון: השאלה היא כמה זה חיוני כשיש לך 82% חדירה.
יהונתן קלינגר: אני לא חושב ש-82% חדירה זה כולל מגזר ערבי וכולל מגזר חרדי וכולל - - -
יאיר חקק: זה כולל הכל.
שרון פליישר-בן-יהודה: כולל אנשים זקנים- - -
יהונתן קלינגר: איך זה באזורים בפריפריה?
מיכל פליישר: אנו ניתן נתונים.
מיכל פליישר: אנו אמרנו בתחילת הישיבה שאין בעיה של פרישה.
מיכל פליישר: אם מדובר על נסיון לחסוך, גם צריך להבין שבסוף, כמו שאמרו פה, יצטרכו לקנות יותר מגות או שלחלופין יצטרכו לשלם לפי צריכה.
מיכל פליישר: הרי בסוף אין מתנות חנם.
מיכל פליישר: מי שמשתמש משלם.
יהונתן קלינגר: ברור.
יהונתן קלינגר: הרעיון הוא שאם יש רוחב סרט לא מנוצל - לתמרץ את האזרחים לחלוק אותו.
מיכל פליישר: בסופו של דבר, אם אינני טועה, אתמול התקבלה אצלנו החלטה שקשורה בכלל למודמים: שכל מי שיתחבר לאינטרנט יתחבר בדרך כזו שיהיה לו WIFI built in עם החדירה.
מיכל פליישר: אצל אף אחת מחברות התשתית אין נסיון לחסום את ה-WIFI.
מיכל פליישר: להפך, זה חלק מהשירות.
קובי שמש: אני רוצה להגיד לךָ, שהיום יש בתים באזור תל-אביב שמזמינים 2mb באינטרנט בתור לקוח עסקי ונותנים פרישה בתוך הבניין.
קובי שמש: ראשית, הם מוזילים זאת ללקוח.
יהונתן קלינגר: אבל, אז זה שירותי נסר, וזה נוגד את הרשיון.
קובי שמש: אתה מזמין 2mb הביתה, ואתה נותן זאת.
קובי שמש: אתה לא צריך כאן את מעורבות משרד התקשורת.
קובי שמש: שנית, צריך לקחת בחשבון שאנשים ששמים קוד גישה באינטרנט זה בגלל נושא אבטחת מידע.
קובי שמש: הם לא רוצים שתהיה זליגה בין אחד לשני.
מיכל פליישר: אלה עוד אינטרסים שלא קשורים לחברות.
קובי שמש: איש הוועד יכול להזמין 2mb ולשלם 1,400 שקל ל-2mb סימטרי ולתת רוחב פס לכל הבניין כמעט בלתי מוגבל, ולא סטטיסטי ולא כל הדברים האלה, ולהוזיל את העלויות.
יהונתן קלינגר: איך אנו מקדמים את זה?
קובי שמש: בתור ועד הבניין, אתה תזמין 2mb, ותיתן את השירות לכל הדיירים.
קובי שמש: זה פשוט.
קובי שמש: יש גופים כאלה שעושים את זה.
יהונתן קלינגר: הבנתי.
מאיר שטרית: אמרו שנמצא פה בישיבה נציג "סלקום".
מאיר שטרית: האם אתה יכול להתייחס לעניין הקיבוצים?
מאיר שטרית: האם אני מבין שאתם הספקים של השירות הזה?
דורי צ'יקו: אני דורי צ'יקו.
דורי צ'יקו: קודם כל, אינני יכול להתייחס, כי, שוב, אנו מדברים על משהו ספציפי שהוא גם משהו מסחרי.
דורי צ'יקו: אבל, בגדול, חברת "סלקום", שהיא גם מפעיל פנים-ארצי, מגיעה באזורים נרחבים מאד בסיבים אופטיים ובממש רמה כלל-ארצית בצורה אלחוטית עם קצבים גדולים מאד- - -
מאיר שטרית: של אינטרנט.
דורי צ'יקו: אנו מספקים את התשתית, וספק האינטרנט מספק את הגישה לאינטרנט.
דורי צ'יקו: לגבי הקיבוצים, אנו מביאים את האינטרנט עד הקיבוץ עצמו, ובקיבוץ עצמו, שוב באמצעות חברה שמספקת - שוב, כמו שאמרו: הבעלים של התשתית שם הם מישהו אחר.
דורי צ'יקו: כך אפשר לתת את השירות לקיבוץ.
מאיר שטרית: בעצם, אתם מביאים את התשתית של האינטרנט לקיבוץ.
דורי צ'יקו: אנו מביאים את התשתית עד הקיבוץ בתוך איזו שהיא פרישה בתוך הקיבוץ עצמו.
מאיר שטרית: אלחוטית.
דורי צ'יקו: תלוי.
דורי צ'יקו: בכל מקום זה יכול להיות אלחוטי.
דורי צ'יקו: יכול להיות שיש מקומות ספציפיים שאנו גם מגיעים אליהם בצורה קווית, באמצעות סיבים אופטיים, עד פתח הקיבוץ.
מאיר שטרית: מהו אזור הכיסוי שאפשר לכסות אלחוטית?
מאיר שטרית: האם אתה יכול לכסות עיר שלמה?
דורי צ'יקו: ההגעה שלנו בצורה אלחוטית היא בצורה של מיקרוגל מנקודה לנקודה.
דורי צ'יקו: עדיין אנו מגיעים עד אנטנה ספציפית שנמצאת בקיבוץ, ומשם זה יורד לכבלים תת-קרקעיים שנמצאים בקיבוץ.
מאיר שטרית: אם כך, זה כן קיים.
מאיר שטרית: האם זה יותר זול?
מאיר שטרית: כמה עולה השירות הזה?
דורי צ'יקו: אני לא יודע להגיד לך ספציפית לגבי הקיבוץ.
דורי צ'יקו: אני יכול להגיד לך שבמגזר העסקי, שאנו מציעים את השירותים שלנו, בהרבה מקומות בארץ, המחירים משמעותיים זולים יותר משל הספקים האחרים.
מאיר שטרית: האם אני יכול להזמין אלי הביתה שירות כזה של חיבור?
דורי צ'יקו: נגיד דבר כזה: ללקוח הפרטי, בגלל העלות שלנו יש של פרישה, בגלל שלא מעודדים אותנו, כמו שביקשנו כבר לפני למעלה משנה- - -
מאיר שטרית: מהו העידוד שאתם צריכים?
דורי צ'יקו: הגשנו כמה הצעות למשרד התקשורת לגבי עידוד כדי שנוכל להרחיב את כמות האתרים שאנו יכולים להגיע אליהם.
דורי צ'יקו: עד היום עוד לא קיבלנו מענה לבקשה.
דורי צ'יקו: בכל מקרה, אנו עדיין מגיעים לאלפי - - -
מאיר שטרית: השר שואל מהו העידוד שאתם מבקשים.
משה כחלון: אסף כהן יגיד לי.
אסף כהן: אני לא יודע למה דורי מתכוון.
אסף כהן: הוא יגיד למה הוא מתכוון.
דורי צ'יקו: אני יכול להסביר.
דורי צ'יקו: יש כל מיני דברים, ובין היתר המצב היום הוא שכשאתה מגיע לבניין מגורים כלשהו, יש בו כבר תשתית כבלית בבניין עצמו, ובעצם, לאור כל מיני מגבלות, אנו מחוייבים לפרוש תשתית חדשה לחלוטין.
דורי צ'יקו: דהיינו, רצות בתוך הבניין שתי תשתיות זהות לחלוטין, ובעצם זו מראה.
דורי צ'יקו: זו העלות הכי גבוהה.
דורי צ'יקו: זה גורם לזה שלהרבה מאד מקומות לא כדאי לך לפרוש.
דורי צ'יקו: לכן, מבחינת עלות-תועלת - - -
משה כחלון: מה זה "לא כדאי לך לפרוש"?
דורי צ'יקו: "לא כדאי לך לפרוש" - זה אומר שאם יש לך נניח שני לקוחות - - -
דובר: ללקוח פרטי.
דובר: המגזר הפרטי או המגזר העסקי?
דורי צ'יקו: אנו מגיעים היום למגזר העסקי.
דורי צ'יקו: תיאורטית, אפשר לעשות זאת גם במגזר הפרטי.
דובר: איך בדיוק?
דורי צ'יקו: מה זאת אומרת?
שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה un bundling.
דורי צ'יקו: לא, ממש לא.
שרון פליישר-בן-יהודה: הוא לא מוכן לתת את התשתית שלו לאחרים.
שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה שאת התשתית שלך אתה תיתן לו.
דובר: בבקשה.
דובר: אנו נשמח - - - את הכבלים - - -
דורי צ'יקו: אלה נתונים ממש לא נכונים.
דורי צ'יקו: זה ממש לא un bundling.
קובי שמש: אסביר לך מהי הסוגיה.
קובי שמש: אחת הסוגיות הכבדות לגבי מפעיל פנים-ארצי זה נושא הכבלים בתוך הבניין.
קובי שמש: יש את החיווט הפנימי בתוך הבניין.
מאיר שטרית: למי שייכים הכבלים בתוך הבניין?
דובר: לחברה.
מאיר שטרית: לא לחברה.
מאיר שטרית: הוא שייך לבניין.
מאיר שטרית: כשבונים בניין היום, שמים את כל הכבלים בתוך הבניין מהקבלן וקונים מקבלן מחווט כבר מראש לטלפון.
מאיר שטרית: אז, החיווט לא יכול להיות של החברה.
אריאל כהן: מה שבתוך הבית שייך לדייר הפרטי, ללקוח.
מאיר שטרית: מה שבבניין.
אריאל כהן: מה שבבניין מגיע מארונות בחוץ לתוך הבית.
מאיר שטרית: עזוב מה שמגיע מארונות בחוץ.
מאיר שטרית: למי שייך החיווט בתוך הבית?
מאיר שטרית: - לבניין.
מאיר שטרית: זה לא יכול להיות אחרת.
אריאל כהן: בתוך הדירה שלך זה שלך.
מאיר שטרית: אני מדבר על מה שבתוך הבניין כולו.
אריאל כהן: לא.
מאיר שטרית: נניח שיש לי בית משותף, ויש בו חיווט.
מאיר שטרית: מתקינים טלפונים, ויש חוטים לכל בית עם נקודות טלפון בכל הבית.
אריאל כהן: מישהו התקין את הטלפון הזה.
אריאל כהן: מישהו שם כבלים.
אריאל כהן: מי?
מאיר שטרית: - הקבלן.
אריאל כהן: זו חברת התקשורת.
דורי צ'יקו: זה ממש לא נכון.
מאיר שטרית: הקבלן עושה אותו.
דורי צ'יקו: החיווט בתוך הבניין, לפחות בבתים החדשים, הוא שהקבלן הוא זה שהקים אותו.
אריאל כהן: בתוך הבית ולא בתוך הבניין.
דורי צ'יקו: בתוך הבניין.
מאיר שטרית: הכל.
דורי צ'יקו: אגיד דבר כזה: לפחות לגבי בנייני משרדים החיווט הוא של הקבלן עצמו.
דובר: יש עד לבניין ובתוך הבניין.
מאיר שטרית: אני מדבר על בתוך הבניין.
דורי צ'יקו: החיווט הוא של הקבלן עצמו, של בעל הנכס.
דובר: הוא דיבר - - - הפרטי.
דורי צ'יקו: הבית הפרטי - אנו פחות מכירים.
מאיר שטרית: עבדתי בבניין.
מאיר שטרית: עושים את הכבלים בתוך הבניין.
מאיר שטרית: הקבלן עושה הכל.
דובר: עד הבניין, ובתוך הבניין.
דובר: אלה שני דברים שונים.
מאיר שטרית: עד הבניין זה ספק, אבל בבניין עצמו הקבלן עושה.
מאיר שטרית: נניח שבניתי בית פרטי, ולא בבית משותף.
מאיר שטרית: את כל הכבלים אני עשיתי, ולא החברה.
מאיר שטרית: אותו דבר בבניין משותף.
מאיר שטרית: הכבלים הפנימיים שייכים לבניין, וועד הבית יכול להחליט: "חברת 'בזק', אני לא רוצה אתכם יותר.
מאיר שטרית: אני מתחבר ל'סלקום'.
מאיר שטרית: תבואו אלי הביתה ותתחברו" - נכון?
מיכל פליישר: יש תקנות תכנון ובנייה חדשות שעומדות להיחתם ע"י שר הפנים, ושם נקבע שבתוך הבניינים הקבלנים יכינו הכנות וחברות התקשורת ישחילו את התשתית שלהן, וזאת בעקבות דיונים וצרכים וכל חברת תקשורת צריכה את הכבל שלה וכו'.
מיכל פליישר: אז, יהיו הכנות, ואנו נשחיל.
מיכל פליישר: אם "סלקום" יקבלו את האישורים - ואינני יודעת על מה מדובר, וזה ייבדק וכו' - ישחילו.
מיכל פליישר: אם לא כדאי להשחיל - כנראה שזה לא כזה רווחי לפרוש תשתית.
מיכל פליישר: כלומר, מדברים פה בהרבה מאד קולות.
מיכל פליישר: לפרוש תשתית זה עניין מורכב ועולה הרבה כסף, ואנו מרוויחים בקושי.
דורי צ'יקו: זה יפה, אלא שהנתונים ממש לא נכונים.
מאיר שטרית: אני רוצה לשמוע את אגף הכלכלה ממשרד התקשורת.
מאיר שטרית: האם אתה רוצה להתייחס לזה?
מאיר שטרית: "סלקום", בבקשה.
דורי צ'יקו: בכל מקרה, כמו שאמרתי, אנו הגשנו כמה הצעות למשרד לגבי האפשרויות של איך להרחיב את זה.
דורי צ'יקו: עד היום זה לא קרה.
מאיר שטרית: תסביר מה אתם רוצים.
דורי צ'יקו: זה בדיוק מה שדיברנו.
משה כחלון: גם על תשתית של מישהו אחר- פעם אחת.
משה כחלון: מה עוד?
דורי צ'יקו: זו התשתית של בעל הנכס, וזה בכלל לא של מפעיל אחר.
משה כחלון: האם אני מונע ממך ללכת לבעל הנכס?
דורי צ'יקו: מה שקורה הוא שבעל הנכס כבר התחבר בגלל היסטוריה למפעילים אחרים.
משה כחלון: האם אתה רוצה שאני אבקש ממנו לעבור אליך?
דורי צ'יקו: אנו רוצים שיתאפשר לנו לבוא ולהעביר את הכבל ששייך לבעל הנכס - להוציא אותו מהארון של מישהו אחד ולהעבירו לארון של מישהו אחר.
דורי צ'יקו: בגדול, בזה מדובר.
דורי צ'יקו: הגשנו זאת לפני שנה, ועד היום עדיין לא קיבלנו התייחסות.
שמעון בן-דוד: האם אתה מתכוון לעשות הפרדה בין דייר לדייר בתוך הנכס?
שרון פליישר-בן-יהודה: לא.
שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה להכריח את כל הבניין לעבור ל"סלקום".
דורי צ'יקו: לא, ממש לא את כל הבניין.
דורי צ'יקו: דייר דייר - מי שרוצה.
מאיר שטרית: האם משרד התקשורת מפריע לך לעשות את זה?
קובי שמש: אסביר לך את הסוגיה.
קובי שמש: אני מכיר אותה טיפה.
אריאל כהן: הוא מדבר בעיקר על המגזר העסקי.
קובי שמש: הסוגיה נמצאת בבדיקה שלנו אצל סמנכ"ל הנדסה.
קובי שמש: "סלקום" מבקשים שהתשתית בתוך הבניין תוגדר בתור תשתית שכל אחד יכול להשתמש ולא תוגדר בתור תשתית של "בזק".
קובי שמש: הועברה ל"סלקום" בקשה להעביר הצעה מסודרת איך אתם רואים את נושא סידור הכבלים בתוך הבניין.
קובי שמש: ברגע שתועבר הצעה מסודרת, אנו נתייחס.
קובי שמש: זה לגבי בתים ישנים.
קובי שמש: לגבי בתים חדשים, בניינים חדשים, סוכם לגי ועדת התכנון והבנייה, שבבניינים חדשים שיוקמו יוקמו מספר כניסות לבניין כמדומני לשלושה מפעילים, כך שכל מפעיל יוכל להשחיל את הצנרת שלו לבניין בצורה כזו שמפעיל חדש ירצה להיכנס לתחום הנייח יוכל להיכנס בצורה מהירה.
קובי שמש: בנוסף, מה שהוחלט שם הוא שהתשתית בבתים החדשים היא תשתית של הקבלן ולא של תשתית של "בזק" או של "הוט" או של מישהו אחר.
מאיר שטרית: זה מה שצריך לעשות.
משה כחלון: האם עכשיו אנו ממתינים מהם להצעה?
קובי שמש: אנו מבקשים מ"סלקום" הצעה בנושא הזה.
קובי שמש: היה דיון פנימי בשבוע שעבר אצלנו במשרד, וזה מה שסוכם.
קובי שמש: הנושא בטיפול.
משה כחלון: מעניין אותי מה עוד.
מאיר שטרית: האם יש עוד משהו?
דורי צ'יקו: זו הבקשה שאנו ביקשנו.
משה כחלון: אמרת שהגשתם מספר בקשות.
דורי צ'יקו: היה דיון אחר שגם קיימנו אותו עם המשרד מזה זמן, לגבי כל ההגעה לבתים בצורה אלחוטית - להפחית את אגרות התדרים כדי שנוכל להגיע לבתים בצורה אלחוטית במחירים שהם יהיו כדאיים כדי לפרוש.
דורי צ'יקו: נכון להיום, זה דבר שהוא יחסית יקר מאד, ולכן הכדאיות קטנה בו.
דורי צ'יקו: גם לגבי זה אנו מחכים לתשובה.
קובי שמש: יש ועדה.
מאיר שטרית: מה ההפרש במחירים ביניכם לבין חברות ספקיות תשתיות אחרות?
דורי צ'יקו: אני לא יודע להגיד באופן - - -
מאיר שטרית: תאמר סדר-גודל.
מאיר שטרית: האם זה 50%?
דובר: הוא לא מוכר לשוק הפרטי היום.
מאיר שטרית: אז לשוק העסקי.
שרון פליישר-בן-יהודה: באותו מחיר שאחרים מוכרים הוא מוכר בשוק העסקי.
מאיר שטרית: יותר זול.
דובר: זה הרבה יותר יקר.
דובר: הוא מוכר היום 2mb - - -
מאיר שטרית: לקיבוצים זה פרטי.
שרון פליישר-בן-יהודה: הקיבוץ זה לא פרטי.
שרון פליישר-בן-יהודה: לצורך העניין, קיבוץ זה כמו עסק.
מאיר שטרית: למה לא פרטי?
מאיר שטרית: זה לא עסק.
שרון פליישר-בן-יהודה: כי הוא מגיע לכניסה לקיבוץ, כמו - - -
דורי צ'יקו: אני יכול להגיד רק שהמחירים נמוכים משמעותית.
דורי צ'יקו: אני לא יכול להגיד לך מעבר לזה.
דורי צ'יקו: הם נמוכים משמעותית, ולא ב-1% או 2% אלא בהרבה יותר מזה.
אסף כהן: לגבי התדרים, היתה בקשה של "סלקום" לשנות את אגרות התדרים, אגרות תדרי המיקרוגל, באופן שיוזיל להם עלויות.
אסף כהן: בימים האלה לקחנו יועץ, דוקטור מומי דהן, שבוחן את תמחור כל נושא אגרות התדרים בתחום התקשורת, ו"סלקום" תוכל להעלות את הבקשה הזאת בפניו.
אסף כהן: הוא ימליץ המלצות בתוך חודשים ספורים לא רק לגבי האגרות האלה, לא רק לגבי הסוגיה הזאת, אלא בכלל.
אסף כהן: זו המתכונת שבה אנו מתכוונים - - -
מאיר שטרית: הדוברת הבאה היא מיכל פליישר מ"הוט".
מיכל פליישר: אנו מברכים על הדיון.
מיכל פליישר: אנו מרגישים שהוא גם מתרחש בעיתוי מצויין.
מיכל פליישר: מתפרצים פה לדלת פתוחה, ואנו שמחים על הבמה לספר על החידושים שקורים ממש בימים אלה בשוק התשתיות.
מיכל פליישר: כבר באוקטובר יצאנו במסיבת עיתונאים גדולה, והודענו על השקת הרשת החדשה, רשת ה-UFI, שמאפשרת, כמו שאמרנו קודם, מהירות גלישה עד 100mb, וכמובן בדרך מוצעות הצעות שיווקיות אטרקטיביות במהירויות שונות לפי צרכי הלקוח; לא לכל אחד יש 100mb כי לא כל אחד צריך 100mb, אבל זה אפשרי.
מיכל פליישר: הבשורה ברשת שלנו היא שהשדרוג מתרחש בצורה מהירה.
מאיר שטרית: אם יהיה 100mb, לא יצטרכו את שירותי הטלויזיה שלכם, ויכולים להוריד סרטים צ'יק-צ'ק.
מיכל פליישר: אנו נתפרנס.
מיכל פליישר: נמצא את הדרך.
מיכל פליישר: ללא ספק - ואגיע לזה בסוף - העתים הן כאלה שמטילות גם אתגרים קשים לחברות התקשורת, ולכן התפישה, לכאורה, שלפרוש תשתיות זה דבר פשוט קל ולא דורש הון עתק ואחרי זה מתפרנסים מדמי מנוי גבוהים, היא אפילו הזויה.
מיכל פליישר: אני חושבת שתעיד על כך העובדה שעל דלתות משרד התקשורת לא מתדפקים בעלי יוזמות חדשות לפרוש רשתות.
מיכל פליישר: למיטב ידיעתי, היה אפילו קשה מאד להטיל על חברות הכבלים בזמנו את המשימה לספק טלפוניה ותשתית לכל רחבי הארץ, ובזמנו גם ניסו להכניס מפעיל חדש.
מיכל פליישר: מדובר במשימה לא פשוטה עם עלויות כבדות.
מיכל פליישר: עובדה שתהליך שדרוג הרשתות קרה מעצמו בלי התערבות.
מיכל פליישר: בעניין הזה יש יותר מהירות, מחירים יותר נמוכים, והדבר היחידי שאין יותר מספיק זה תושבים, וגם לזה צריך להתייחס כשחושבים על ההשקעות לעומת באמת היכולת להחזיר את ההשקעה בניגוד למדינות אחרות שהוזכרו כאן.
מיכל פליישר: אריאל כהן שלידי, מנהל השיווק של תחום הטלקום ורשת ה-UFI, יתן נתונים נוספים שאני בטוחה שיניחו את הדעת בנוגע לפרישה בפריפריה והמחירים.
אריאל כהן: אנו פרושים כבר ב-250 ישובים ברחבי המדינה.
אריאל כהן: לגבי חלק מהשמות, תגיד אם זה פריפריה או לא כדי שאדע.
מאיר שטרית: האם פרושים עם 100mb?
אריאל כהן: כן, עד 100mb ב-250 ישובים.
מאיר שטרית: עד 100mb זה גם מהירות של 2mb.
מאיר שטרית: מה זה "עד 100"?
משה כחלון: אין 100mb.
אריאל כהן: אם אתה רוצה 100mb, אפשר, למשל בפרדס-חנה.
מאיר שטרית: מקומות שאפשר להגיע בהם עד 100mb - איפה?
אריאל כהן: פרדס-חנה, נצרת, פרדיס, טירת-הכרמל, עתלית, אור-עקיבא, גבעת-עדה, ערערה, בקה אל גרבייה, ג'ת, קריית-אתא, קריית-ביאליק, קריית-ים.
מאיר שטרית: למה שם דוקא?
מאיר שטרית: לפי איזה סדר זה?
אריאל כהן: אנו פורשים ברמה הנדסית גיאוגרפית.
אריאל כהן: אנו פרושים היום מהוד-השרון כרגע בדרום ועד אחרי הקריות בצפון, ואנו פותחים כל אזור גיאוגרפי.
אריאל כהן: כל אזור נפתח כולל העיר שלו וכל הישובים מסביבו.
אריאל כהן: כלומר, איננו פורשים לפי איפה כדאי לנו כלכלית.
מאיר שטרית: מה ההגיון בפרישה?
אריאל כהן: ההיגיון הוא הנדסי.
משה כחלון: לגבי כל מה שהיית פורש, היו שואלים אותך מה ההגיון.
משה כחלון: אל תחשוב שמשהו לא בסדר.
משה כחלון: אם היית אומר "שם", היו שואלים למה שם.
אריאל כהן: כמו שאמרנו, עד סוף 2010 - - -
מאיר שטרית: הוא אומר שעד סוף 2010 יהיה תשתית לכל הארץ.
אריאל כהן: עד סוף 2010 איפה שיש כבלים יוכלו לגלוש במהירות של 100mb מי שירצה.
אריאל כהן: זה דבר אחד.
מאיר שטרית: אתה אומר: לא כדאי להתנתק מהכבלים ולעבור ל"בזק".
דובר: אנו נסביר למה כדאי.
אריאל כהן: "בזק" מגיעה היום למהירות אדירה של 30mb, ותכף הם יסבירו איך הם מגיעים לזה.
אריאל כהן: מבחינת היכולת, שמנו את מדינת ישראל באחד המקומות הראשונים בעולם בנוגע ל-100mb.
אריאל כהן: אין הרבה מדינות בעולם שמציעות 100mb.
אריאל כהן: נכון שיש את דרום-קוריאה.
יהונתן קלינגר: האם ב-100mb מקבלים 10 up-steam או אחד up-stream?
אריאל כהן: ב-100 זה 2.
יהונתן קלינגר: 2, כלומר זה 1:50.
יהונתן קלינגר: אוקיי.
אריאל כהן: איפה אין מהירות 100mb?
אריאל כהן: - בגרמניה, באיטליה, באוסטרליה, ניו-זילנד, שוויץ וספרד.
אריאל כהן: אלה מדינות שלא הגיעו למהירויות האלה בכלל.
אריאל כהן: אנו די בחמישיה הראשונה.
אריאל כהן: הנושא האחרון הוא נושא המחיר, שאנו רוצים להתייחס אליו.
אריאל כהן: כמו ששמנו לב, המחיר הולך ויורד עם הזמן.
אריאל כהן: גם המחיר למגה שאנו מוכרים הולך ויורד.
אריאל כהן: אם אנו מוכרים היום 2.5 מגה - ואני מתייחס כרגע לתשתית בלבד - באזור ה-70 שקל, שזה משהו שקרוב ל-30 שקל למגה, אז כאשר אנו מוכרים 100mb ב-600 שקל זה באזור ה-6 שקלים למגה.
אריאל כהן: אנו חושבים שזה מחיר הרבה יותר מסביר והרבה יותר נכון.
אריאל כהן: המחיר למגה הולך ויורד, ככל שתקנה יותר.
אריאל כהן: 100mb הוא באמת מוצר פרימיום קיצוני, ומי שרוצה אותו ורוצה להשתמש ב-100mb - בבקשה, יש לזה מחיר.
מאיר שטרית: הכבל קיים באדמה בכל מקרה, ברגע שאתה פורש אותו.
אריאל כהן: נכון.
מאיר שטרית: מה זה משנה אם אתה מעביר 100mb או 50mb?
מאיר שטרית: למה המחיר יותר יקר?
אריאל כהן: זה בדיוק כמו כביש שאנו פורשים מתל-אביב לחיפה, כשהיה כביש אחד עם מסלול אחד שכולו היה פיצוצים דרך עם באמפרים.
אריאל כהן: אנו צריכים לבוא ולהרחיב את הכביש הזה כל הזמן.
אריאל כהן: הרחבת התשתיות הזאת היא זו שעולה המון כסף.
מאיר שטרית: הרחבתם.
אריאל כהן: כדי שמישהו יגלוש ב-100mb, מרחיבים את זה כל הזמן לפי כמות הלקוחות שמצטרפת - לפי כמות הרכבים שנוסעים על הכביש.
אריאל כהן: כלומר, מכביש החוף הוספנו את כביש 4 ואת כביש 6.
אריאל כהן: אנו כל הזמן עובדים כדי להרחיב.
משה כחלון: זה בהתאם לעומס.
אריאל כהן: זה בהתאם לעומס, כמות הגולשים וגם המהירות שהם גולשים.
אריאל כהן: ההשקעה פה אדירה ואין-סופית.
אריאל כהן: ככל שיגלשו יותר, אנו נשקיע יותר ונקנה מכונות שצריכות לספק יותר רוחב פס, אנו צריכים עוד מהנדסים.
אריאל כהן: בקיצור: משקיעים פה המון כסף בנושא התשתיות.
אריאל כהן: יש פה תחזוקה.
מאיר שטרית: אתה אומר שעד סוף 2010 אתם תפרשו את התשתית בכל הארץ.
מאיר שטרית: נניח שנעבור את 2010 ונגיע ל-2011, שאז, לפי דבריך, התשתית כבר קיימת.
אריאל כהן: התשתית קיימת, אבל הלקוחות מצטרפים למהירויות הגבוהות כל הזמן.
מאיר שטרית: האם כשמצטרפים יותר לקוחות, אתה צריך לעשות השקעות נוספות?
אריאל כהן: בדיוק.
מאיר שטרית: במה?
אריאל כהן: בתשתית עצמה.
אריאל כהן: אני צריך עוד כביש.
אריאל כהן: צריך להרחיב אותו.
מאיר שטרית: האם אתה מוסיף כבלים?
מאיר שטרית: מה אתה עושה?
אריאל כהן: מה שעושים בפועל הוא מאחורי הקלעים.
אריאל כהן: אצלנו הארונות מחוברים לְשכונות.
אריאל כהן: אנו צריכים עכשיו להוסיף בכל שכונה עוד ארון כדי שכל השכונה תוכל לגלוש ב-100mb, וכך עוד ארון ועוד ארון.
אריאל כהן: ההשקעה היא לפי הגלישה של הלקוחות, וזה לא שיש רשת וזהו.
אריאל כהן: אם יהיו עוד גולשים ב-10mb, ב-50mb וב-100mb, אנו נצטרך לבוא ולהשקיע יותר ויותר ככל שהגלישה תלך ותגדל.
קובי שמש: האם בסוף 2010 הרשת שלך תהיה מתוכננת ל-100mb בכל הארץ יחד עם ארונות הסעף?
אריאל כהן: כן, בהתאם לביקושים- - -
קובי שמש: אז, ב-2011, חוץ מאשר להרחיב את זה, אין לך איזה שהן הרחבות מיוחדות.
אריאל כהן: את הארון אני בונה לפי הביקוש.
אריאל כהן: אם בשכונה גולשים 10 אנשים, אני שם ארון אחד.
אריאל כהן: אם מצטרפים עוד עשרה, אני שם עוד ארון.
אריאל כהן: אני לא שם מראש את הארונות.
קובי שמש: אם כך, אתה לא תסיים ב-2010.
אריאל כהן: ודאי שכן.
קובי שמש: אתה תסיים את הפרישה ב-2010 תיאורטית לגבי 100mb, אבל כדי לתת 100mb לכל לקוח בארץ אתה תצטרך להוסיף עוד ארונות, וזה יכול לגלוש ל-2011 ו-2012.
אריאל כהן: זה הכל בהתאם לביקושים.
קובי שמש: אני רק מסביר את מה שאתה אומר.
מיכל פליישר: זה ברור שההשקעות יהיו בהתאם לביקושים.
מאיר שטרית: אני שוב רוצה להבין, כי אנו לא מבינים פה משהו.
מאיר שטרית: כשאתה אומר שאתה מתקין תשתית ל-100mb, האם כל אחד שמתחבר אליכם במהירות של 100mb יגלוש במהירות של 100mb?
מאיר שטרית: האם זה מה שאתה אומר?
אריאל כהן: נכון, חד-משמעית.
מאיר שטרית: זה לא מה שאומרים פה.
מאיר שטרית: אומרים הפוך.
מאיר שטרית: אומרים שה-100mb מתחלק כאילו בין אנשים כאשר יש עומס, כמו שהיום קורה באמת.
מאיר שטרית: כלומר, לא גולשים במהירות שאתה משלם.
אריאל כהן: כל דבר שיש בו עומס - אנו יכולים לפתוח את העומס הזה.
מיכל פליישר: יש לנו מחוייבות של best effort, כמו שנהוג בשוק האינטרנט, לספק עד 100mb לכל גולש שקנה.
מאיר שטרית: ודאי, לכל גולש שקנה.
מיכל פליישר: אם אנו רואים שבישוב מסויים יש חדירה גבוהה של המהירויות הגבוהות, יש לנו מחוייבות לשדרג ולהתאים את הרשת בהתאם.
אריאל כהן: אם יש פקק בכביש, אין לנו בעיה.
קובי שמש: זה לא ייגמר ב-2010.
מיכל פליישר: למען הסר ספק: ללא המהלך של רשת ה-UFI, שדרש את ההשקעה הראשונית וההטמעה הראשונית, אז זה לא שאפשר היה לתת בקריית-שמונה 100mb.
מיכל פליישר: קודם כל, צריך להביא את הרשת ליכולת.
מיכל פליישר: ברגע שיש לה את היכולת, צריך להיערך לבצע בה את ההתאמות.
מאיר שטרית: הכבל שאתם מניחים ומביא את האינטרנט זה אותו כבל שמביא את שידורי הטלויזיה, וזה לא כבל נפרד.
אריאל כהן: לא, זה לא כבל נפרד, וזה אותו כבל בבית.
אריאל כהן: מאחורי הקלעים, מאחורה, זה מחולק לתשתיות נפרדות.
מיכל פליישר: זו תשתית שונה.
מאיר שטרית: ברור, אבל זה אותו כבל.
אריאל כהן: בבית זה אותו כבל.
מאיר שטרית: זה אותו כבל, והכבל מעביר שידורי טלויזיה, טלפוניה וגם אינטרנט.
מאיר שטרית: "הוט" מעביר את שלושתם.
מאיר שטרית: מבחינתכם, ברגע שיש לכם כבל כזה, אם אתם לא מעבירים אינטרנט, אתה יכול להעביר, נניח, שידורי טלויזיה במהירות יותר גבוהה.
אריאל כהן: שידורי טלויזיה - כמו היום.
מאיר שטרית: כמו היום, שאתה מעביר היום כבלים, אתה יכול להוריד וכן הלאה.
מיכל פליישר: אבל, הם - השידורים - לא בטכנולוגיית האינטרנט.
מיכל פליישר: אבל, הוא מאפשר העברת שידורים.
מאיר שטרית: אדוני השר, ההתפתחות היום בעולם היא שעל המחשב שלך אתה יכול לקבל 3,000 תחנות טלויזיה בעולם באמצעות תוכנה בתשלום של 24 דולר לשנה, אבל בלי תרגום עברי.
מאיר שטרית: מי שצריך עברית יש לו בעיה, אלא אם יהיה איזה סטארט-אפ אחד שיפתח איזו שהיא תוכנה שאתה מקבל ומוריד טלויזיה ומקבל ישר תרגום סימולטני, ואז הוא יוכל להיות מיליארדר.
מאיר שטרית: אני חושב שבמצב הזה יש את ההתמודדות של טלויזיה בכבלים מול מצב כזה, שבעתיד אתה יכול לשים סטרימר אצלך בבית, להתחבר לאותו מחשב ולהוריד אצלך בבית 3,000 ערוצים ואתה לא צריך את הכבלים.
מאיר שטרית: אתה מבין את זה.
מאיר שטרית: ברור שככל שתשפרו ותורידו את המחירים שלכם, אנשים לא יעברו למקומות אחרים.
אריאל כהן: אנו מבינים שבסופו של דבר הקרב הוא על התוכן - מי יספק את התוכן הכי טוב: 3,000 תחנות או אנחנו.
דובר: הם עושים את זה היום.
מאיר שטרית: אפרופו תוכן, אני מנוי של הכבלים מאז שהם קמו ועד היום.
מאיר שטרית: זה חוק שלי ולכן אינני עובר ל"יש".
משה כחלון: זה החוק שלך.
משה כחלון: אתה נאמן לחוק.
מאיר שטרית: אני נאמן לחוק.
מאיר שטרית: אתם משדרים את אותם הסרטים מאה פעם בערך, ואחרי שמשדרים אותם שמים אותם ב-VOD, כלומר שאתה יכול להזמין את הסרט מתי שאתה רוצה ולשלם עליו עוד 15 שקל.
דובר: בין 5 ל-10 שקל.
מאיר שטרית: זה 15-30 שקל לסרט משנת איכה.
מאיר שטרית: הרי אתם כבר שידרתם.
דובר: אתה לא חייב.
מאיר שטרית: אתה לא חייב, אבל נניח שאני רוצה להתענות עוד פעם אחת.
מאיר שטרית: מה ההגיון הזה?
מאיר שטרית: אם כבר שידרתם את הסרט, למה לגבות עליו כסף פעם נוספת?
מאיר שטרית: הוא כבר קיים בתוך המאגר.
מאיר שטרית: למה 15 שקל?
מאיר שטרית: אני מזהיר אתכם: כשמכניסים את ה"אייפון" כיום, בטוח שיכניסו לשירות גם את היכולת להוריד סרטים כמו שהיה מקובל בארצות-הברית, iTunes.
מאיר שטרית: זה עניין של זמן עד שזה ייכנס גם בישראל.