GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי בן-אור: זאת אומרת, שלצד המגמה הזאת והאיסורים הקבועים שיש בכל המדינות, אנחנו רואים שינוי במגמה.
גלי בן-אור: במסמך כזה של האו"ם מ-2007 שאומר שאין בזה רע - - -
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא נטען ששיבוט למטרות רבייה הוא לא חוקי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הטענה במסמך הזה טענה שיש - - -
גלי בן-אור: אנחנו לא מדברות על אותו מסמך.
גלי בן-אור: אנחנו מדברים על מסמך שבחן את הנושא ואמר שלצד האיסור הזה שנקבע על שיבוט לצרכי רבייה צריך להבין גם את המשמעות של הדברים.
גלי בן-אור: המשמעות של הדברים היא שגם אדם משובט בסופו של דבר הוא אדם.
גלי בן-אור: אין בזה רע מעיקרו.
גלי בן-אור: זה לא משהו שצריך להתייחס אליו כפסול מעיקרו.
גלי בן-אור: זה נכון שיכולים להיות יישומים בעייתיים ועם זה צריך להתמודד.
גלי בן-אור: אבל, במקום שבו יש חוק ישראלי שיגיד שזה אסור ל-5 שנים, אני לא חושבת שזה ייתפס מבחינת מדינות העולם כמשהו יוצא דופן, כאשר אנחנו מציגים את הרציונאליות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השורה התחתונה של המסמך הזה היתה שלשיבוט יש מימד בינלאומי, הם נתנו לזה גושפנקה חוקית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, מבחינה חוקית זה ברור ותקף גם מבחינת האו"ם, ששיבוט למטרות רבייה הוא אסור.
גלי בן-אור: יש מדינות שכך, ויש מדינות שאחרת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: העמדה של האו"ם היא שהדבר הזה אסור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת העמדה הרשמית של האו"ם.
גלי בן-אור: לגבי שיבוט לצרכי רבייה זה נכון.
גלי בן-אור: אבל, לצד האיסור יש הסתכלות על האדם שעשוי להיווצר.
גלי בן-אור: היתה טענה שבמדינות מסוימות כבר עשו את זה.
גלי בן-אור: האמירה שלהם היתה שגם אם במקום מסוים על פני כדור הארץ ישבטו אדם, האדם הזה הוא אדם.
גלי בן-אור: לא צריך להתייחס אליו כאל סוג ב', אי-אפשר להתעמר בו ויש לו זכויות כמו לכל בני האדם.
מאיר שטרית: המסמכים של האו"ם לא מרגשים אותי במיוחד.
מאיר שטרית: יש אנשים שחיים היום בעולם ולכאורה מגיעות להם זכויות אדם ואין להם מה לאכול ואיפה לישון.
אילנה הופפלד: אני מהמחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן.
אילנה הופפלד: העליתם כאן את העניין של דיון ציבורי.
אילנה הופפלד: במסגרת עבודתי אני עוזרת למועצה לביואתיקה.
אילנה הופפלד: הפעלתי אתר אינטרנט של הוועדה המייעצת של האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים בנושא ביואתיקה.
אילנה הופפלד: אני רוצה לדבר על שלוש פלטפורמות בהן אנחנו עושים מאמץ לקיים דיון ציבורי.
אילנה הופפלד: זה מאמץ קטן ואפשר להרחיב אותו.
אילנה הופפלד: אם תהיה פה החלטה איך להרחיב את זה ולהפעיל את זה בקנה מידה רחב יותר, אנחנו רק נשמח.
אילנה הופפלד: פלטפורמה אחת זה פורום שקיים באתר האינטרנט של הוועדה המייעצת לענייני ביואתיקה של האקדמיה הלאומית למדעים.
אילנה הופפלד: זה פורום שאנשים שאלו שם שאלות על שיבוט.
אילנה הופפלד: ד"ר הלפרין, פרופסור שטיינברג, פרופסור דוד הד ופרופסור מישל רבל ואחרים ענו שם על שאלות.
אילנה הופפלד: זאת היתה הזדמנות לאנשים מן הישוב להעלות שאלות.
אילנה הופפלד: הפניתי אותם למומחים שענו על השאלות.
אילנה הופפלד: ישנו פורום שני שבו אני מעורבת.
אילנה הופפלד: בחמש שנים האחרונות אנחנו מקיימים לפחות פעם בשנה דיון ציבורי שמשתתפים בו מובילים מהתחום: פרופסור אסא כשר, פרופסור פרידמן מתל-השומר.
אילנה הופפלד: פעם בשנה לפחות אנחנו מקיימים ערב במכון דוידזון למדע, שהוא סמוך למכון ויצמן.
אילנה הופפלד: לערב הזה מוזמנים למעלה מ-100 אנשים.
אילנה הופפלד: הערב מממומן על-ידי משפחת בראון.
אילנה הופפלד: החלטנו להקדיש את הכסף שהם נתנו לדיון ציבורי סביב הנושא.
אילנה הופפלד: אנשים מהציבור שואלים שאלות מהתחום והמדענים והפילוסופים והמשפטנים עונים להם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש היום גם מקצוע של ביואתיקה.
אילנה הופפלד: אומרים כאן שאין בכלל דיון ציבורי.
אילנה הופפלד: חשוב מי משתתף בדיון, מי שואל את השאלות ומי נותן את התשובות.
אילנה הופפלד: אני רוצה לעודד ולהרחיב את הפורום הזה.
אילנה הופפלד: הפלטפורמה השלישית היא השתלמויות מורים.
אילנה הופפלד: כשמדברים על דיונים יש לנו את הציבור הרחב, מקצועות שונים ויש לנו מקצועות של תלמידים והוראה שזה העתיד שלנו.
אילנה הופפלד: להשתלמויות המורים מגיעים בכירים מהוועדה המייעצת ומהמועצה הלאומית לביואתיקה, שמלמדים את המורים איך לדון בסוגיות האלה בכיתות.
אילנה הופפלד: לדוגמה, בירושלים, בחיפה, ברחובות קיימנו דיון בעקבות הסרט "מה קרה בגטקה".
אילנה הופפלד: המדענים הציעו למורים איך לדון עם התלמידים בנושא השיבוט שעלה בסרט הזה.
חדוה אייל: אני רוצה להתנגד לדרך שבה הצגת רגש מול שכל.
חדוה אייל: אני חושבת שהטיעונים שעולים כאן הם לא מהרגש.
חדוה אייל: ההתרגשות היחידה היא מהמעמד.
חדוה אייל: הטיעונים שאני מנסה להביא יחד עם נשים אחרות הם טיעונים שקשורים לזכויות.
חדוה אייל: זה לא סתם שיש התייחסות לזה בעולם כי יש כאן דילמה אמיתית.
חדוה אייל: בשונה מ-IVF יש כאן מעמד אחר של אנשים שנוצרים כחלקי חילוף, של אנשים שנוצרים בצורה שונה.
חדוה אייל: אלה המחקרים שפורסמו בדוח ועדת הלסינקי.
חדוה אייל: לכן, הבעיות האתיות הן לא בהתנגדות הרגש מול השכל אלא מעמד שונה של אדם, שיכול להיות נחות בתפיסה החברתית והמדינית שלנו ודברים אחרים.
מרדכי הלפרין: למה במעמד שונה?
חדוה אייל: כי הדרך שבא הוא נוצר והייעוד שלו ביצירה - - -
מרדכי הלפרין: אותם נימוקים אמרו לגבי הפריית מבחנה.
חדוה אייל: אותם נימוקים אבל סיפור אחר בכל זאת.
חדוה אייל: עדיין זה סיפור ועדיין יש צורך לשאול את השאלות האלה ולא להגיד שמה שהיה הוא זה שיהיה.
משה ראובני: ישנו מחקר עצום שמתבצע בנושא דחיית איברים.
משה ראובני: היה והבעיה הזאת תיפתר, באותו רגע כל איבר של כל אדם, יהיה שמיש להשתלה באדם אחר.
משה ראובני: יש על זה ספרות עצומה אבל בגדול אפשר להגיד שכל עבירה של פושע אפשר לדון אותו לדין מוות, לפרק אותו לאיברים ולתרום את איבריו למישהו אחר.
משה ראובני: הנה השתנה החוק.
משה ראובני: אז עכשיו נעצור את החוק על דחיית איברים?
מאיר שטרית: חברים, אני מודה לכל המתדיינים ולכל אלה שהגיעו לדיון.
מאיר שטרית: אני רוצה להגיע לסיכום הדיון.
מאיר שטרית: ראשית, ודאי שאין לוועדה כוונה לפגוע בקידום מדעי או התפתחות מדעית, זאת לא הכוונה שלנו.
מאיר שטרית: במקור החוק נועד למנוע שיבוט של בני אדם.
מאיר שטרית: אפשר לחלוק על זה, לכל אחד עמדות משלו ולכל אחד יש תפיסת עולם.
מאיר שטרית: אני באופן אישי, מנימוקי שלי, מתנגד באופן טוטאלי לשיבוט של אדם.
מאיר שטרית: גם אם צריך לעזור לזוג אני נגד כי ההשלכות יכולות להיות מאוד חמורות.
מאיר שטרית: עד המקום הזה של שיבוט אדם מחדש, אין לי שום בעיה עם שום מחקר רפואי ואני תומך בקידום המדע ובכל מחקר רפואי בתחום הזה ללא שום הגבלה.
מאיר שטרית: כמי שעוקב אחר ההתפתחויות המדעיות אני יודע שאילו היה חוק שאוסר שיבוט אדם גם במחקר רפואי, זה היה שם לאל באופן מיידי את כל המחקרים שעוזרים לרפואה.
מאיר שטרית: ביקרתי לא מזמן במכון ויצמן במחלקה האימונולוגית.
מאיר שטרית: באופן אישי, המחלקה האימונולוגית מעניינת אותי ביותר וזאת בגלל רקע קודם.
מאיר שטרית: ההתפתחויות הן פשוט מדהימות.
מאיר שטרית: אפשר לקחת תא עור מאדם ולהפוך אותו לתא גזע וממנו לפתח איבר של אדם כמו לב או ריאה.
מאיר שטרית: בעתיד אפשר יהיה לקחת תא גזע ולכוון אותו לגדול ולהתפתח לאותו איבר שרוצים.
מאיר שטרית: אם זה יקרה, והטכנולוגיה עדיין לא קיימת היום, אפשר יהיה לקחת תא עור מאדם שהוא חולה לב, לגדל אותו להיות לב ואז להשתיל אותו חזרה באדם.
מאיר שטרית: לא צריך יהיה לקחת תרופות כנגד דחייה והגוף לא ידחה את השתל.
מאיר שטרית: אלה דברים שכבר נמצאים בתהליך.
מאיר שטרית: אפשר לזהות בעובר של חזיר מאיזה תא מתפתח איבר.
מאיר שטרית: אפשר בקלות לקחת עם פינצטה כליה, לשים אותו בתוך גוף של קוף.
מאיר שטרית: הדבר הזה מתפתח לבד להיות פנקריאס, הוא מתחבר לבד למערכות הדם.
מאיר שטרית: למשל, אתה שם לו בחלל הבטן כליה והוא מתחבר לכלי הדם ומתחיל לסנן את הדם באופן אוטומטי.
מאיר שטרית: זאת לא תיאוריה, זה כבר נעשה בקופים.
מאיר שטרית: כמובן שיעברו עוד שנים רבות עד לקבלת האישורים לעשות את זה בבני אדם.
מאיר שטרית: לכאורה, אם אפשר לעשות את זה עם קופים, אפשר לשים את אותו תא מחזיר בתוך גוף אדם ולהחליף לו פנקריאס.
מאיר שטרית: זה, למשל, יפתור את בעייתם של כל חולי הסוכרת.
מאיר שטרית: אם החוק היה אוסר מחקר לצורך שיבוט, זה היה סוגר את הדלת באופן מוחלט.
מאיר שטרית: לכן, אין לי כוונה, חלילה, לפגוע במדע.
מאיר שטרית: יחד עם זאת, התמיכה המוחלטת שלי במחקר מגיעה עד למקום של שיבוט אדם.
מאיר שטרית: צודק פרופסור רבל וצודק פרופסור הד, שאומרים שיתכן שבעתיד המצב ישתנה, כמו בנושא ה-IVF, שבעבר העולם התנגד לו באופן טוטאלי והנה אנחנו רואים שהשתנתה הגישה.
מאיר שטרית: אני לא חושב שאי פעם היינו במצב של אפשרות של שיבוט אדם עם כל המשמעויות.
מאיר שטרית: אני גם לא משוכנע ולא יודע מה באמת התוצאה של שיבוט אדם.
מאיר שטרית: האם מה שפרופסור רבל אומר זה נכון, דהיינו, ששיבוט אדם לא בהכרח מביא את הזהות הפסיכולוגית שלו ואת הזהות הרגשית שלו?
מאיר שטרית: האם נשבט אותו רק מבחינה פיזיולוגית או האם באמת תהיה השלכה למבנה הגנטי על האישיות של האדם ועל התנהגותו?
מאיר שטרית: האם אפשר לשבט את היטלר או לא?
מאיר שטרית: אני לא יודע להגיד את זה.
מאיר שטרית: פרופסור רבל אומר שאי-אפשר.
מישל רבל: אנחנו יודעים את זה מעבודות על תאומים זהים.
מאיר שטרית: התפקיד של מדען זה לשאול שאלות.
מאיר שטרית: אין לי היום הוכחה חד-משמעית שזה לא המצב כי עדיין לא שובט אדם ואנחנו לא יודעים להגיד האם זה יהיה העתק מוחלט.
מאיר שטרית: לכן, ההתנגדות שלי מגיעה עד לשיבוט אדם ואין לי כל כוונה לפגוע במחקר.
מאיר שטרית: מונחת בפנינו הצעת חוק, אנחנו יכולים לקבל אותה, יכולים לדחות אותה או טיפה לשנות אותה.
מאיר שטרית: האם לממשלה יש התנגדות שנעשה את הוראת השעה במקום ל-5 שנים ל-10 שנים.
דוד הד: מה זה משנה מהותית?
מאיר שטרית: משנה.
מאיר שטרית: פרק זמן יותר ארוך ולא יהיה מצב של פסק זמן באמצע.
מרדכי הלפרין: תציע 7.
טליה אגמון: יש לנו את הסעיף של ענישה רטרואקטיבית.
מאיר שטרית: קודם נסיים את הסוגיה הזאת.
מאיר שטרית: אם כן, אני מציע לקבל את הבקשה הממשלתית להארכת החוק.
מאיר שטרית: אנחנו מאריכים את הוראת השעה ל-7 שנים, דהיינו, במקום ל-5 שנים אנחנו מאריכים ל-7 שנים.
מאיר שטרית: תמיד אפשר לדון באמצע.
מאיר שטרית: אף אחד לא אוסר עליכם לבקש דיון באמצע.
דוד הד: אתה יכול לקבוע דיון ציבורי לאחר 3.5 שנים.
מאיר שטרית: אני לא מפריע לדיון ציבורי.
מאיר שטרית: מי שירצה דיון ציבורי יכול לעשות זאת.
מאיר שטרית: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים - אין
חדוה איל: חבר הכנסת שטרית, אפשר להוסיף משהו?
חדוה איל: אם הגעתם לפשרה הזאת של 7 שנים צריך לקבוע מהן הדרכים לפתוח את זה לדיון ציבורי.
גלי בן-אור: שאנשים יבואו כשמזמינים אותם, אני חושבת שזה צעד די בסיסי.
מאיר שטרית: גברתי, אני רוצה להגיב על הדברים שאמרת קודם.
מאיר שטרית: הזמנו את כל הגורמים שיש להם נגיעה מבלי לדעת את עמדותיהם.
מאיר שטרית: כל מי שרצה יכול להגיע לדיון.
מאיר שטרית: אני לא מקבל עמדה שאדם אומר שיש לו דעה אבל הוא לא בא להשמיע אותה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי הרטרואקטיביות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ישנו עוד סעיף שבעצם אנחנו מחילים את החוק רטרואקטיבית אבל לא מעמידים לדין.
נירה לאמעי-רכלבסקי: האם אנחנו רוצים הוראות עונשיות לגבי התנהגויות לא חוקיות בתקופת הביניים?
גלי בן-אור: את מתכוונת לתקופה שבה החוק לא היה בתוקף?
גלי בן-אור: אי-אפשר.
גלי בן-אור: זה כלל בסיסי בדיני עונשין.
נירה לאמעי-רכלבסקי: - - - זה יכול להיות קונסטרוקטיבי לאדם שיודע שפג תוקפה של הוראת החוק ועדיין לא חידשו אותה.
גלי בן-אור: חוק העונשין קובע שלא ניתן להחיל רטרואקטיבית הוראות עונשיות.
גלי בן-אור: זה גם מה שנאמר בפעם הקודמת, כאשר לצערנו קרתה אותה סיטואציה.
מאיר שטרית: הנקודה ברורה לא נשנה את ההצעה המוצעת היום.
מאיר שטרית: אישרנו את החוק במתכונתו הקיימת עם שינוי ל-7 שנים.
מאיר שטרית: תודה רבה, חג שמח ושנה טובה.
מאיר שטרית: אני שמח שהפגרה מאחורינו ואנחנו חוזרים למשטר עבודה רגיל.
מאיר שטרית: אני מקווה שכולכם נהניתם מהפגרה, אני נהניתי כי כאופוזיציונר היה לי חופש פעם ראשונה אחרי הרבה שנים.
מאיר שטרית: הנושא שעל סדר היום הוא פעילות מרכזי המחקר והפיתוח האזוריים אשר בתמיכת משרד המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: דיברנו במושב הקודם של הכנסת על כך שנביא את הנושא לדיון ביחד עם נושאים אחרים שיובאו במשך המושב הזה לדיון בוועדה, וזאת אנחנו עושים.
מאיר שטרית: אני אתן כמובן את רשות הדיבור לשר המדע ולאנשי משרד המדע כדי שיציגו את הנושא ולאחר מכן נפתח את הדיון.
מאיר שטרית: אני חושב שהנושא הוא מעניין כשלעצמו, הוא משיג תוצאות די מעניינות ויהיה מעניין לשמוע על תוצאות קונקרטיות של המחקרים שנעשו במרכזי המחקר והפיתוח האלה.
מאיר שטרית: אני חושב שזה יהיה מעניין מאוד לוועדה להקשיב, לשמוע ולקבל דוגמאות לגבי ההישגים, ואם יש הישגים, מה הושג במקומות האלה.
דניאל הרשקוביץ: אני שמח על הדיון בנושא החשוב הזה.
דניאל הרשקוביץ: הגיע מנכ"ל המשרד והוא מי שאמור להציג את הנושא.
דניאל הרשקוביץ: אני אומר רק משפט אחד לפתיחה ולאחר מכן מנכ"ל המשרד יציג את הנושא.
דניאל הרשקוביץ: כל מה שאומר, יהיה משפט אחד.
דניאל הרשקוביץ: המו"פים האזוריים, בראייה שלי, זאת אחת הפעילויות החשובות ביותר של משרד המדע והטכנולוגיה למרות שמבחינת ההיקף הכספי של המשרד, זאת אחת הפעולות הקטנות.
דניאל הרשקוביץ: זאת ממש פעולה שהיא חשובה מאוד מכל היבט.
דניאל הרשקוביץ: אני אתן למנכ"ל המשרד, שר-שלום ג'רבי, שזו גם ההזדמנות לברך אותו על הפעם הראשונה שהוא מופיע בפני ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
מאיר שטרית: הוא סוף כל סוף אושר?
דניאל הרשקוביץ: יש עוד איזה דיון בבג"ץ.
מאיר שטרית: הוועדה מאשרת אותו.
דניאל הרשקוביץ: אני בטוח שאחרי היום, היא תאשר אותו.
מאיר שטרית: אני צריך קודם כל להזכיר בשמחה את העובדה שפרופסור עדה יונת זכתה בפרס נובל.
מאיר שטרית: אנחנו נקיים ישיבה מיוחדת אתה, אליה נזמין את האנשים הרלוונטיים, כדי לכבד את המעמד של קבלת פרס נובל במדע, דבר שלא הולך ברגל, בעיקר לא בכימיה.
מאיר שטרית: היא גם האישה הראשונה שזכתה בפרס לכימיה והאישה הראשונה מישראל שזכתה בפרס.
מאיר שטרית: זה באמת יוצא מן הכלל ואנחנו נקיים ישיבה מיוחדת לכבוד קבלת הפרס הזה, שאני חושב שכולנו צריכים להיות גאים בו.
מאיר שטרית: אדוני השר, יש לי שאלה, אחרי שקראתי את החומר לקראת הישיבה.
מאיר שטרית: מהו תקציב משרד המדע?
מאיר שטרית: בניירות של מרכז המחקר והמידע של הכנסת מופיע שתקציב משרד המדע הוא 82 מיליון שקלים.
מאיר שטרית: אני זוכר שהממשלה אמרה שהיא מגדילה את התקציב ב-160 מיליון שקלים בשנה.
דניאל הרשקוביץ: לא, ב-60 אחוזים.
דניאל הרשקוביץ: סדר גודל של 60 אחוזים.
דניאל הרשקוביץ: התקציב היום הוא בין 130 ל-140 מיליון שקלים.
מאיר שטרית: זה הסכום שמופיע בתקציב האוצר.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו קיבלנו תקציב עבור חובות עבר לארגונים בינלאומיים.
שר-שלום ג'רבי: התקציב הזה הוא לא לעבודה השוטפת מבחינת המשרד.
שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, היו לנו חובות לארגונים בינלאומיים שאנחנו לא שילמנו אותם במשך הרבה שנים, וזה גרם לבעיה שוטפת בעבודה.
שר-שלום ג'רבי: לכן השר ביקש תקציב מיוחד לזה ואכן קיבלנו תוספת עבור זה.
מאיר שטרית: אם כן, התקציב של המשרד היום הוא 132 מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: לא לפעילות שוטפת.
מאיר שטרית: לא, בכלל.
מאיר שטרית: בשנה הבאה אתם יכולים לומר שזה הבסיס.
שר-שלום ג'רבי: נכון.
מאיר שטרית: מה התקציב בשנת 2010?
שר-שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה בהמשך.
מאיר שטרית: 132 מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: לא, רוצים להוריד לנו.
שר-שלום ג'רבי: יש את הקיצוץ הרוחבי, אבל אני אתייחס לזה בהמשך.
מאיר שטרית: אני רק רציתי להתייחס למספר שהופיע אצלי במסמכים.
מאיר שטרית: חשבתי שהסכום גבוה יותר.
דניאל הרשקוביץ: מאחר וכבר החזרת לי את רשות הדיבור, אני חושב שזאת ההזדמנות לברך את פרופסור עדה יונת.
דניאל הרשקוביץ: זאת באמת זכייה מאוד מכובדת.
דניאל הרשקוביץ: התרומות שלה הן פנטסטיות.
דניאל הרשקוביץ: כל הארץ מדברת על ריבוזומים ואכן ההישג הוא פנטסטי ויש לו כבר יישומים חשובים בתחום הרפואה, בתחום האנטיביוטיקה, אבל ברור שגם שיהיו יישומים בחקר הסרטן כי בסך הכל היא פענחה את המבנה של הריבוזום וזה המנגנון שיוצר את החלבונים שהם בעצם החלק החי בתאי גופנו.
דניאל הרשקוביץ: אני רוצה לציין שעדה יונת בשבילי – ואני ציינתי זאת כבר בכמה הרצאות שנתתי מאז הזכייה – מודל לעוד דבר נוסף, מבלי להבין מה זה ריבוזומים.
דניאל הרשקוביץ: היא עובדת על הנושא הזה כבר יותר מ-30 שנים.
דניאל הרשקוביץ: במשך 15 השנים הראשונות של עבודתה, התייחסו אליה כאל שוטה הכפר.
דניאל הרשקוביץ: היא הלכה בדרך ואמרו לה שטובים וגדולים ממנה הלכו בה ואין שום סיכוי להצליח.
דניאל הרשקוביץ: היא גונתה ממש.
דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה פגע בקידום שלה במכון ויצמן.
דניאל הרשקוביץ: היא עלתה לדרגה של פרופסור מן המניין יחסית בגיל מאוחר.
דניאל הרשקוביץ: אולי שיא האירוניה הוא שהשניים שקיבלו ביחד אתה את הפרס, הם היו שניים שלפני עשרים שנים כתבו מאמרים נגדה אבל ידעו לקפוץ על העגלה כשהיא הוכיחה את הייתכנות.
דניאל הרשקוביץ: באמת ברכות חמות לפרופסור עדה יונת.
דניאל הרשקוביץ: זה הישג גדול.
מאיר שטרית: כאשר למדתי מיקרו-ביולוגיה בשנה א' באוניברסיטה – אני מדבר על שנת 1964 - הריבוזום היה עדיין חלקיק בתא שעוד לא ברור מה תפקידו.
דניאל הרשקוביץ: מה הוא עושה.
מאיר שטרית: אדוני המנכ"ל, בבקשה, רשות הדיבור שלך.
שר-שלום ג'רבי: תודה רבה, בוקר טוב.
שר-שלום ג'רבי: ברשות השר, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אורחים.
שר-שלום ג'רבי: אני קודם כל רוצה להודות לך על כינוס הוועדה בתחילת מושב החורף וגם על העלאת הנושא החשוב הזה של מרכזי מחקר ופיתוח אזורי שאני יודע שהוא קרוב מאוד ללבך.
שר-שלום ג'רבי: בישיבות שקיימנו בכל נושא של צמצום הפערים במדע וקהילה ונגישות המדע.
שר-שלום ג'רבי: השר שלנו גם הוא מייחס לנושא הזה חשיבות רבה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לעדכן אותך, למרות שאתה מעודכן וחלק מהחברים שיושבים כאן נסעו לפסטיבל מדע לאומי ראשון שקיימנו.
שר-שלום ג'רבי: פסטיבל המדע הזה התקיים בחול המועד סוכות והייתה לו הצלחה גדולה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: הגיעו לכנס אלפי משפחות מרחבי הארץ, לאו דווקא מאזור הפריפריה, שלמדו להכיר מה זה מרכז מחקר ופיתוח אזורי.
שר-שלום ג'רבי: אני מודה, אני גר במצפה יריחו, ויש לנו מרכז מחקר ופיתוח ים המלח, שנציגיו נמצאים כאן אתנו, אבל אף פעם לא ידעתי שיש מרכז מחקר ופיתוח כזה.
שר-שלום ג'רבי: הציבור לא יודע שיש מרכזי מחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: אני חושב שהצלחנו להביא לזה שהציבור ייחשף לזה והייתה הצלחה גדולה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: השר כבר הנחה אותי שבעזרת השם בחול המועד פסח אנחנו נקיים את פסטיבל המדע השני.
שר-שלום ג'רבי: לפסטיבל המדע הראשון הייתה הצלחה גדולה מאוד, היו פרסומים רבים ואנשים הגיעו אליו.
שר-שלום ג'רבי: אני גם מודה לכל מרכזי המחקר והפיתוח שנענו לבקשה.
שר-שלום ג'רבי: כמו כן הקמנו בבית הנשיא ביתן גדול מאוד של משרד המדע והטכנולוגיה ומי שהיה בבית הנשיא בחול המועד סוכות חשב שתקציב משרד המדע והטכנולוגיה וההיקף שלו הוא בין המשרדים הגדולים ביותר.
שר-שלום ג'רבי: הבאנו לוויינים וחוקרים.
שר-שלום ג'רבי: היה באמת יוצא מן הכלל.
שר-שלום ג'רבי: אני חושב, אם מותר לי לומר בשקט, שהיינו אטרקציה של המשרדים, אבל אני לא אובייקטיבי.
שר-שלום ג'רבי: באמת היה מאוד מכובד ומאוד טוב.
שר-שלום ג'רבי: שוב, אני רוצה לומר תודה.
שר-שלום ג'רבי: ברשותך, בשבוע שעבר נפטר יעקב ארזי, מנהל מיגל קריית שמונה.
שר-שלום ג'רבי: אני מאמין שרוב החברים כאן מכירים אותו.
שר-שלום ג'רבי: איש שעשה רבות, עשה שינוי ועשה פלאים במיגל, במרכז המחקר והפיתוח שבקריית שמונה.
שר-שלום ג'רבי: מכאן אנחנו שולחים את תנחומינו למשפחה.
מאיר שטרית: גם של הוועדה.
שר-שלום ג'רבי: אדוני היושב-ראש, לפני שאנחנו נדבר על מרכזי המחקר והפיתוח, אני אתן סקירה בזריזות על חזון המשרד ועמדותיו.
שר-שלום ג'רבי: אני אעשה זאת במהירות ואחרי כן נגיע ללב העניין.
שר-שלום ג'רבי: ישראל כמדינה קטנה צריכה להשקיע במחקר ופיתוח נקודתית.
שר-שלום ג'רבי: כולנו מבינים שעם המשאבים המצומצמים שיש לנו – ואנחנו ניכנס לזה בהמשך – דרושה יד מכוונת מקצועית.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להתפרס, לבחון ולדון בכל נושא ונושא, ולכן צריכה להיות יד מכוונת.
שר-שלום ג'רבי: משרד המדע והטכנולוגיה ייעצב ויוביל את מדיניות המחקר והפיתוח בישראל, לרבות קביעת סדרי עדיפויות לאומיים.
שר-שלום ג'רבי: כידוע לך, יש לנו גם את המולמו"פ שגם בנושא הזה ישבנו.
שר-שלום ג'רבי: הוא עוזר לנו בסדרי עדיפויות, הוא מייעץ לשר והוא מייעץ לממשלה לגבי סדרי עדיפויות שלנו.
שר-שלום ג'רבי: המשרד ידאג לתשתיות אנושיות ופיזיות בתחומים המדעיים, יביא למודעות ויקרב את המדע לפריפריה הגיאוגרפית והדמוגרפית כאשר למרכזי המחקר והפיתוח יש חלק גדול בכך.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו נאמר בדיוק מה המטרה של מרכזי המחקר והפיתוח, למה הם מוקמים דווקא בפריפריה, אבל בהחלט יש להם חלק גדול מאוד בכל הנושא של צמצום הפערים.
שר-שלום ג'רבי: המשרד יאדיר את שמה של ישראל וימנף את היתרונות היחסיים שלה.
שר-שלום ג'רבי: מטרות משרד המדע והטכנולוגיה: גיבוש מדיניות מחקר ופיתוח בדגש על תחומי עדיפות לאומיים, פיתוח תשתיות המחקר והפיתוח בישראל בהון אנושי ובסביבת המחקר, הובלת תחום החלל וקידום קשרי החוץ-מדעיים.
שר-שלום ג'רבי: לפני כחודש הייתי בהודו כדי לקדם חסמים של לוויין הטאובק שתקוע כבר שנה, וברוך השם הצלחנו לשחרר את זה ובעזרת השם בדצמבר הלוויין ישוגר בהודו ואני מקווה מאוד שזה באמת יתקיים.
שר-שלום ג'רבי: קיימנו במשך שבוע, ביחד עם צביקה קפלן, ראש סוכנות החלל, דיונים בהודו והדיונים היו מאוד מוצלחים.
שר-שלום ג'רבי: קירוב אוכלוסיות חדשות וצעירות למדע בדגש על הפריפריה הגיאוגרפית והדמוגרפית, מתן שירות יעיל ואיכותי לקהילת המדע בארץ.
שר-שלום ג'רבי: עכשיו אני נכנס ללב העניין לשמו התכנסנו כאן והוא מהו מרכז מחקר ופיתוח אזורי.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו קודם כל צריכים לדעת שמרכזי המחקר והפיתוח נמצאים בפריפריה.
שר-שלום ג'רבי: המרכז, מרכז המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: ירדתי עכשיו במעלית, פגש אותי חבר כנסת ואמרתי לו שאתה עכשיו מקיים ישיבה בנושא מו"פ אזורי אבל הוא לא ידע מה זה מו"פ ושאל אותי מה זה מו"פ.
שר-שלום ג'רבי: אני מתאר לעצמי שכולם יודעים, אבל בכל זאת מחובתי לומר כאן שמרכז מו"פ הוא מרכז מחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: המרכז מבצע מחקרים יישומיים הייחודיים לאותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, תפקידו של המרכז לחקור את אותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: אם אנחנו לוקחים, סתם דוגמה, את מו"פ מרכז ים המלח – אני צריך קשרים אתם כי הם נותנים לי את הדרך לנסוע לאזור אילת ואם לא יהיו לי קשרים אתם, הם יחסמו לי את הדרך ממצפה יריחו – שם יש מו"פ יוצא מן הכלל והוא חוקר את אותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: מרכזי המחקר מבצעים מחקרים לפתרון בעיות האזור.
שר-שלום ג'רבי: אם דיברנו על ים המלח, יש למשל את הנושא של הבולענים והם חוקרים את אותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: המחקר עוסק במגוון רחב של נושאים בשונה ממשרדי ממשלה אחרים כמו חקלאות ובריאות שהם מתעסקים דווקא בתחום האחריות שלהם.
שר-שלום ג'רבי: אם זה חקלאות, רק בחקלאות, ואם זה בריאות, רק בבריאות.
שר-שלום ג'רבי: למרכזי המחקר והפיתוח האזוריים יש דרור וחופש לחקור כל דבר וכל נושא בתנאי שהוא קשור ורלוונטי לאותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: משרד המדע מעודד שיתוף פעולה עם משרדי הממשלה כמו חקלאות, בריאות ופיתוח הנגב והגליל.
שר-שלום ג'רבי: אני חייב לציין את שיתוף הפעולה עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, עם השר סילבן שלום ואורנה המנכ"לית שלו שבאמת הם מאוד מאוד מעונינים לשתף פעולה ואנחנו במערכת יחסים טובה מאוד.
שר-שלום ג'רבי: הם עומדים לתקצב לטובת המו"פ ולתת כסף לעניין כאשר עם מו"פ ים המלח יש כבר מגעים.
מאיר שטרית: נכון להיום הם לא מתקצבים שום דבר.
שר-שלום ג'רבי: נכון להיום הם לא מתקצבים אבל יש היענות גדולה ובשבוע הבא או השבוע יש לנו ישיבה עם אורנה המנכ"לית.
שר-שלום ג'רבי: ישבנו כבר עם השר סילבן שלום.
שר-שלום ג'רבי: יש היענות גדולה ואני בטוח ומשוכנע שהם יפעלו.
שר-שלום ג'רבי: אני כמובן אעדכן בנושא.
שר-שלום ג'רבי: תנאים בסיסיים לפעילות מרכז מחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: מה התנאים הבסיסיים בכלל כדי להקים מרכז למחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: קודם כל, מיקומו של מרכז המחקר והפיתוח חייב להיות בפריפריה.
שר-שלום ג'רבי: הוא חוקר את האזור כמו מרכז מחקר ופיתוח רמת הגולן שחקר את האזור ומצא שהגידולים הטובים ביותר לאזור הם כרמים ונטיעת עצי תפוח, או מרכז מחקר ופיתוח ים המלח כפי שהצגתי קודם לכן.
שר-שלום ג'רבי: החוקרים חייבים להיות תושבי האזור, וזה תנאי.
מאיר שטרית: הדרוזים יודעים את זה כבר מאתיים שנים.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו גילינו את זה רק בשנות ה-80, אבל יש גם זנים מיוחדים שמגדלים במקום.
שר-שלום ג'רבי: הם גידלו יהונתן וגרנד - אני מושבניק לשעבר – אבל יש זנים חדשים וטובים שהשוק שלהם גם הרבה יותר חזק למרות שתפוח יהונתן הוא מאוד טעים.
שר-שלום ג'רבי: החוקרים חייבים להיות תושבי האזור.
שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, חוקר-מדען שגר בתל-אביב לא יכול להיות חוקר במרכז מחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: תנאי הכרחי שהוא יהיה חוקר, שהוא יגור באזור.
שר-שלום ג'רבי: התוצאות חייבות להיות לטובת האזור של אותו מרכז מחקר ופיתוח.
שר-שלום ג'רבי: יעדי מרכזי המחקר והפיתוח האזורי.
שר-שלום ג'רבי: יצירת בסיסי מחקר ופיתוח מקומיים, ייזום מחקר ופיתוח במשאבים מקומיים בעלי ערך מדעי וכלכלי כאשר אנחנו בכלל שואפים שהתוצאות של המחקרים תהיינה כלכליות לאותו אזור.
שר-שלום ג'רבי: אם אנחנו לוקחים למשל את המחקר והפיתוח שהיה בגוש קטיף, כל הנושא של ירקות ללא תולעים, זה המחקר והפיתוח שלנו כאשר מרכז המחקר והפיתוח שלנו חקר וגילה ומזה כולנו יודעים שתושבי האזור הרוויחו כסף רב ועדיין הם מרוויחים.
שר-שלום ג'רבי: עידוד אינטגרציה חברתית וחשיפת אוכלוסיות הפריפריה למדע.
שר-שלום ג'רבי: השר הציב כיעד מרכזי של המשרד צמצום פערים וקירוב המדע לקהילה.
שר-שלום ג'רבי: בהנחייתו של השר קיבלנו על עצמנו שכל מי שמקבל מלגה – אם אלה פרחי מדע או אם אלה מלגות דוקטורנטים שאפשר להגיע לסכום של כ-200 אלף שקלים – יהיה חייב לתת שעות בקהילה.
שר-שלום ג'רבי: לא יהיה מצב שאדם, אם זה פרח מדע או דוקטורנט שמקבל תקציב ממשרד המדע, יקבל כסף בלי לתת שעות לקהילה, בלי שייתן הרצאות, ויעזור למשפחות חלשות.
שר-שלום ג'רבי: אני יודע שזה נושא מאוד קרוב ללבך וגם דיברנו על זה.
שר-שלום ג'רבי: השר הנחה אותנו שזה יהיה תנאי כדי לקבל מלגה.
שר-שלום ג'רבי: פיתוח תשתית לקליטת מדענים ישראלים ועולים באזורי הפריפריה.
שר-שלום ג'רבי: עידוד שיתוף פעולה בין חוקרים בפריפריה לחוקרים ממרכז הארץ.
שר-שלום ג'רבי: יש מחקרים משותפים של מרכז המחקר והפיתוח עם חוקרים שנמצאים באוניברסיטאות.
מאיר שטרית: אם הבנתי נכון, כל מרכז מחקר ופיתוח צריך להיות קשור למוסד אקדמאי כלשהו.
שר-שלום ג'רבי: כל מרכז מחקר ופיתוח חייב להיות קשור למוסד אקדמאי.
יולי תמיר: מי בוחן את הצעות המחקר או את הצעות העבודה המדעית שמציע המרכז?
שר-שלום ג'רבי: במשרד המדע יש ועדות שיפוט.
שר-שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה עוד מעט, לגבי המחקרים הספציפיים שקשורים למרכזי המחקר והפיתוח.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו עוסקים במחקרים שרק מרכזי המחקר והפיתוח יכולים להגיש את ההצעות.
שר-שלום ג'רבי: שוב, זה כדי לעודד תחרות ולעודד מצוינות.
שר-שלום ג'רבי: לאוניברסיטאות אין רשות והן לא יכולות להגיש לטובת המחקרים האלה.
שר-שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה, כי אם הן יגישו, מטבע הדברים – אני מקווה שזה ישתנה – הן יותר חזקות ויש להן משאבים הרבה יותר גדולים ולכן הן יכולות להצליח.
שר-שלום ג'רבי: את פעילות המרכזים מלווה ועדה ציבורית, ועדת הקבע למחקר והפיתוח האזורי.
שר-שלום ג'רבי: נמצא אתנו פרופסור בנטל מאוניברסיטת חיפה שהוא יושב-ראש ועדת הקבע מזה שש שנים.
שר-שלום ג'רבי: אני חייב לומר ששאלתי, כאשר נכנסתי לתפקידי, מה השכר שלהם ואיך משלמים להם, פר ישיבות, פר דיונים, פר נסיעות, פר זמן, ואמרו לי שהתנאי היחידי שלא תמיד המשרד עומד בו הוא שייתנו להם סנדביצ'ים כשהם מסתובבים במרכזי המחקר והפיתוח ומישהו מחברי הוועדה אוהב סנדביץ עם טונה.
שר-שלום ג'רבי: באמת הכל נעשה בהתנדבות וזה המקום לומר תודה רבה גם לפרופסור בנטל וגם לחברי הוועדה.
שר-שלום ג'רבי: חברי הוועדה הם בסך הכל 12 אנשים במספר.
שר-שלום ג'רבי: הם כוללים את נציגי משרדי הממשלה, אנשי אקדמיה ונציגי ציבור.