GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אני רק רוצה להביא לידיעת השר שקווי חשמל אכן מעבירים אינטרנט, למשל קניתי מתקן לבית שלי.
מאיר שטרית: אתה קונה מתקן שתי יחידות: יחידה אחת אתה מכניס לתקע על יד החיבור של הראוטר, ואתה מחבר אליו את הראוטר, ואת היחידה השניה אתה שם בכל תקע שאתה רוצה בבית, ומייד יש לך - וזה אלחוטי - באותו מקום WIFI לאותו אזור.
מאיר שטרית: זה עולה כלום.
מאיר שטרית: כלומר, אפשר להשתמש בתשתיות הקיימות, ואם צריך - להשקיע.
מאיר שטרית: נדמה לי, שההשקעה הזו של המדינה תשא פרות.
מאיר שטרית: שנית, אני קורא לשר התקשורת אולי ליצור מערכת בדיקה שתבדוק באמת את רמת הגלישה האמיתית של מה שמספקים שירותי האינטרנט, מכיון שבפועל, אני אומר לך וכך התחלתי את הישיבה, מהירות הגלישה המשולמת היא וירטואלית.
מאיר שטרית: אני כבר גולש המון שנים, ואני רחוק מאד אי פעם מלהגיע למהירות גלישה נורמטיבית של 6mb או 8mb שאני משלם עליה.
מאיר שטרית: זה רחוק מאד מהמציאות.
מאיר שטרית: אני אף פעם לא מגיע לשם.
מאיר שטרית: הטענות הן שאין כבל, שאין העברה, שאי-אפשר, ושאין חלוקה, ופעם התשתית אשמה ופעם זה אשם וכו'.
מאיר שטרית: אני חושב שצריכים לעשות בדיקה ולהחיל אכיפה ולגרום לכך שבאמת מה שהספק מתחייב אכן יקרה, כלומר שהאזרח יקבל שירות עבור מה שהוא משלם.
מאיר שטרית: שלישית, אני ממש מאיץ בכם להפעיל את המלצות ועדת גרונאו.
מאיר שטרית: בעיניי, המלצות אלה הן המלצות חכמות שיכולות לתת כמעט מיידית תחרות רצינית לספקים, כי אז יכולים לספק גם תשתית וגם תוכן וימכרו להם קטעי תשתית.
מאיר שטרית: זה יכול ליצור באמת תחרות והכנסת גורמים חדשים לשוק שיכולים לשנות את התמונה מקצה לקצה.
מאיר שטרית: ציין זאת פה נציג 012, רונן.
מאיר שטרית: הוא אמר בצדק שזה יכול לשנות, בצורה דרסטית, את המצב בשוק ואת התחרות.
מאיר שטרית: דבר אחרון - אדוני השר, אני חושב ששווה בדיקה וכדאי שמשרד התקשורת יבדוק את העניין של תשלומים כפולים על התשתית.
מאיר שטרית: תשלום אחד שפעם אחת הספקים גובים, ספקי התשתית, מחברות הכבלים, מספקי התוכן, ופעם שניה הם גובים מהלקוח.
מאיר שטרית: בעיניי, אין שום הגיון לגבייה הכפולה הזאת, ובוודאי שאין הצדקה למחירים.
משה כחלון: זה ייבדק באופן מיידי.
מאיר שטרית: אני מציע לבדוק את הדבר הזה וגם לעשות תיקון.
מאיר שטרית: אדוני השר, אני מודה לך.
מאיר שטרית: אני מודה לכולם.
מאיר שטרית: אני נועל את הישיבה.
מאיר שטרית: חברים, בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מתנצל מראש על האיחור, לצערי הרב הגשם משבש את התנועה אז לקח לי יותר זמן להגיע ממה שתכננתי.
מאיר שטרית: חוץ מזה היו אתמול מסיבות גדולות לרגל החוק הביומטרי שעבר הלילה, אז התעוררנו מאוחר.
מאיר שטרית: אבל זה – איך אומרים?
מאיר שטרית: – בהלצה.
מאיר שטרית: אני מברך את המדען הראשי שהגיע אלינו לוועדה ומוזמן כדי לדון בהיבט פעולת המדען הראשי.
קריאה: המדען הראשי של התמ"ת, כי יש פה עוד כמה.
מאיר שטרית: כן, של התמ"ת, בוודאי.
מאיר שטרית: אני יודע שיש פה הרבה מדענים וזה בסדר גמור, אני תמיד שמח להיות בחברה של מדענים.
קריאה: ראשיים.
מאיר שטרית: של מדענים בכלל.
מאיר שטרית: אני שמח להיות בחברה של מדענים, ואני מברך את כולם על בואכם לישיבה.
קריאה: מדענים לא תמיד צריכים להיות בחברה אחד עם השני.
מאיר שטרית: זה לא חדש.
מאיר שטרית: הרעיון היום הוא באמת לדון בפעילותו של המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מאיר שטרית: יש כל מיני פנים לכאן, אני אתן למדען הראשי קודם להציג את פעילותו.
מאיר שטרית: כמובן, מי שירצה לדבר יכול לבקש רשות דיבור.
מאיר שטרית: אני אדבר אחרי שהמדען הראשי יגמור, יעשה את המצגת שלו ויציג את פעילותו.
מאיר שטרית: ונשמע לאחר מכן, כמובן, גם דוברים אחרים, ככל שאתם תרצו וככל שהזמן יאפשר.
אלי אופר: תודה רבה, ובוקר טוב לכולם קודם כל, אני מודה לחבר הכנסת מאיר שיטרית שנתן לנו את ההזדמנות להציג.
אלי אופר: היו לי איתו כל מיני פגישות בעבר, אפילו כשהיה במשרד האוצר, אז אני יודע שהוא בעניינים.
אלי אופר: אני אשתדל לעשות מצגת קצרה ברמה יותר של עקרונות.
אלי אופר: את כל החומר – אני חושב שחלק גדול מהאנשים בקיאים.
אלי אופר: עכשיו קודם כל יש לכם פה איזשהו חידוש, כתוב פה שאני גם מנהל חטיבת המו"פ (מחקר ופיתוח).
אלי אופר: אז לא ידעו שבמשרד התמ"ת עשו שינוי, חילקו את המשרד לחטיבות אז אני, חוץ מה זה שאני המדען הראשי, אני מנהל חטיבת המו"פ.
אלי אופר: אבל קודם הייתי – אפילו בכרטיס שלי יש – ראש מינהל המו"פ האזרחי.
אלי אופר: רק מה?
אלי אופר: אף אחד לא משתמש בזה ובאנגלית זה היה administration, אז בעולם, בארצות הברית מישהו שהוא head of administration אז הוא - - -
מאיר שטרית: בירוקרט.
אלי אופר: Big shot כזה.
אלי אופר: – לא.
אלי אופר: בארץ הוא בירוקרט.
אלי אופר: אז אף אחד לא מעז להגיד שהוא אחראי על האדמיניסטרציה.
אלי אופר: או.קי.
אלי אופר: אני לא מתכוון להקריא.
אלי אופר: כל מה שאנחנו עושים מבוסס על חוק מיוחד, חוק המו"פ שהחל בישראל ב-1984, אלו העקרונות שלו, הוא עבר כמה סבבים, היו ויכוחים בכנסת, בוועדות.
אלי אופר: תשימו לב שזה חוק מאוד מקיף.
אלי אופר: אפילו כשבאים אלי ושואלים, נגיד לענייני תעסוקה – שהרבה אנשים לא כל כך מקשרים את המו"פ ובייחוד את ההיי טק דווקא לתעסוקה.
אלי אופר: אני תכף אראה לכם למה זה טעות, אני אנחנו בלב התעסוקה – אז הכול כתוב זה פשוט מטלה ברמה לאומית על פי החוק.
אלי אופר: לא איזשהו רצון או גחמה.
אלי אופר: מבחינת לשכת המדען הראשי אז רואים הרבה שנים.
אלי אופר: לפני בערך 4-5 שנים אחרי חשיבה ולימוד, הגדרנו בגדול שלושה כיוונים אסטרטגיים שלדעתי הם ממקדמים את הפעילות ברמה הטובה ביותר.
אלי אופר: זה לא לפי סדר חשיבות, אבל בצד שמאל למטה יש את הקשר בין התעשייה והאקדמיה.
אלי אופר: אם תשימו לב, יש שם חץ דו כיווני וזה חידוש שאני כבר רץ איתו שנתיים.
אלי אופר: עד היום, במשך שנים, דובר על העברת טכנולוגיות מהאוניברסיטאות והאקדמיה לתעשייה.
אלי אופר: אני משוכנע שהחץ, הכיוון ההפוך, הוא חשוב לא פחות, אלא מה?
אלי אופר: הוא הרבה פחות טריוויאלי.
אלי אופר: וההשפעות של התעשייה והכלכלה על האקדמיה הן יכולות להיות גורם מכריע לטובת הכלכלה.
אלי אופר: אלא מאי?
אלי אופר: – זו הערה פשוט, אני לא מתכוון להיכנס להסברים ארוכים ודיון – מתוך דאגה אמיתית למחקר הבסיסי יש מספיק מתנגדים בכלל לקיום של החץ הזה.
אלי אופר: אומרים: תעזבו אותנו, שרק לא יעזו להשפיע על האוניברסיטאות.
אלי אופר: אני חושב שזה טעות.
מאיר שטרית: הם מתנגדים באוניברסיטאות שהתעשייה תשפיע עליהם?
אלי אופר: יש נושא של, למשל, מימון.
אלי אופר: האם הממן זכותו להגיד מה חוקרים.
מאיר שטרית: זה קורה באופן אוטומטי, כי אם הוא מממן משהו מסוים, הוא יכול להגיד: אני מוכן לממן את המחקר הזה.
אלי אופר: אז איך שאומרים, נכון, יש לי הפתעות בשבילך.
אלי אופר: יש כאלה שחושבים שהמימון צריך לבוא באופן כללי, וכל אחד יחקור מה שהוא רוצה.
מאיר שטרית: גם את זה צריך הבסיסי.
אלי אופר: אני אגע בפעילות מאוד גדולה שעשינו ביחד עם כל הגורמים בנאנו-טכנולוגיה, אז אני אסביר טיפה.
אלי אופר: בכל אופן, הנושא הזה הוא אבן יסוד בכל מה שאנחנו עושים.
אלי אופר: יש לנו הרבה תכניות מאוד מפורסמות, כמו תכנית מגנט למשל, שאולי זו התכנית הטובה ביותר בעולם לקשר בין האקדמיה והתעשייה.
אלי אופר: ברור שרוב הידע נמצא באקדמיה – לא ממש כולו – וזה חשוב מאוד להעביר אותו לתעשייה ולטובת הכלכלה ורווחת האזרחים בצורה מרבית.
אלי אופר: הנושא השני זה הנושא של שיתוף פעולה בין לאומי במו"פ.
אלי אופר: אני מאמין וגם משוכנע שבימינו אלה זה נושא מאוד קריטי, זה לא עניין של רצון או משהו.
אלי אופר: אני רק רוצה, היות שכבר לפני שנים הרבה אנשים - ישנם פה אנשים שעבדו בתעשייה ובכל מיני מקומות, אז הנושא של שיתופי פעולה בעולם היה כבר שגור, אבל היום הנושא הזה הופך יותר ויותר קריטי.
אלי אופר: אני רק אתן דוגמא, שבעבר הייתה מחשבה שאתה צריך שיתופי פעולה בעולם בעיקר בשביל הנושא של השוק, אחר כך בגלל ההון.
אלי אופר: היום, אחרי – סרקתי את זה במשך שנים – אני משוכנע שאולי הדבר החשוב ביותר זה בגלל הידע.
אלי אופר: העולם בנוי היום בצורה כזאת ובקצב כזה הידע צומח, שאין לך כמעט שום סיכוי, ולא חשוב איזה חברה ואיזה גודל, לייצר, או להגיע למוצר state of the art בלי שיתופי פעולה בידע עם אחרים.
אלי אופר: זאת הסיבה שגם חברות רוכשות סטארט אפים ועושות שיתופי פעולה.
אלי אופר: נגמר הסיפור הזה שלך יש את הידע אתה רק צריך קצת כסף ושיתנו לך לשווק בסין.
אלי אופר: זה גישה מאוד פרימיטיבית לעניינים.
אלי אופר: אז בנושא הזה, אנחנו במרכז ההוויה שלנו.
אלי אופר: הנושא השלישי זה הנושא של סקטורים מועדפים.
אלי אופר: במשך שנים – זה גם נושא שאפשר להתווכח עליו בלי סוף, אבל – במשך שנים לשכת המדען עבדה בצורה מאוד ניטרלית, אבל הגענו למסקנה, למשל בנושא הביו-טכנולוגיה, שממש אין סיכוי להצמיח פה תעשייה רצינית בארץ בלי העדפה.
אלי אופר: אין סיכוי.
אלי אופר: וכל הסיפור של הצלחת ההיי טק שנשענה בגדול על העוצמה האדירה של המערכת הביטחונית, גם הצבא וגם התעשייה, הדבר הזה לא קיים בנושאים אחרים.
אלי אופר: אז לכן המדינה צריכה לתת העדפות.
אלי אופר: יש לנו גם מודל של העדפה, כי היות שאני מאמין שכלכלה צריכה להיות חופשית וליבראלית, אז רק בגדול – כי זה נושא מאוד כבד – אני חושב שצריך להקצות 20%-30% ברמת תקצוב, לסקטורים מועדפים, ונגיד 70% - אלה המספרים בערך – לכוחות השוק.
אלי אופר: מה שיותר טוב.
אלי אופר: זה עונה על כל הסוגיה הזאת.
אלי אופר: רשום שם גם שירות ללקוח, אז בגלל שהמערכת שלנו היא בסך הכול מערכת ענקית, אנחנו מקפידים, עושים כמיטב יכולתנו, שהשירות ללקוח יהיה הטוב ביותר שאפשר.
אלי אופר: אני אומר לכם: זה מאוד קשה כשאתה מתעסק באלפי בקשות ובתהליכים שנמשכים – אצלנו עוקבים אחרי מענקים, לפעמים, 15 שנה.
אלי אופר: אנשים מתחלפים.
אלי אופר: צריך תמיד לזכור כשאתה יושב בירושלים, שכל הקיום פה זה התעשייה.
אלי אופר: ואנחנו נלחמים על זה יום יום.
מאיר שטרית: יש לי פה שאלה לגבי התחום הזה, שרציתי לשאול אותה אחר כך.
מאיר שטרית: אבל מאחר שדיברת על זה אני רוצה להעלות את זה.
מאיר שטרית: זה הנושא של הביו.
מאיר שטרית: התחום של המחקר המדעי בתחום הביו.
מאיר שטרית: דווקא על רקע הכנס שהתרחש גם ראיתי שהיית בו ביום השני של הכינוס - -
אלי אופר: לא הייתי אבל אני יודע.
מאיר שטרית: של הביו-מדיק, פה אחת הבעיות היא שבביו-מדיק לוקח הרבה יותר זמן והרבה יותר כסף בשביל שנוכל להגיע ל-R.N.D.
מאיר שטרית: עיקר ההשקעה הדרושה בשביל להצמיח פה תעשייה של ביו, אמורה להיות במחקר הבסיסי ששם, לצערי הרב, כמות הכסף שמיועדת לעניין הזה בכלל במדינה שבאה בעיקר מהות"ת, היא מאוד מזערית וקטנה.
מאיר שטרית: אחת ההמלצות של דו"ח של פרופסור ארנון: היה צריך להקים קרן לאומית, בסדר גודל של מאה מיליון דולר לשנה, שתתעסק במחקר בסיסי בתחום הביו- מד.
מאיר שטרית: כי אחרת - - -
עודד אברמסקי: לא מחקר בסיסי, היה מדובר על מחקר יישומי, translation.
עודד אברמסקי: לא על מחקר בסיסי.
מאיר שטרית: ה- translation.
קריאה: לא על מחקר בסיסי.
קריאה: היה מדובר על מחקר.
אלי אופר: יש פרשנויות שונות.
אלי אופר: היא מתכוונת לבסיסי, אנחנו מתכוונים ליישומי.
מאיר שטרית: אני לא יודע מה הכוונה שלכם, על כל פנים אני חושב שב-R.N.D המדען הראשי באמת משקיע, בזה אין ספק, הוא גם נותן לזה העדפה, אין לי ספק.
מאיר שטרית: השאלה שלי האם יש מקום שמדען ראשי, בהתחשב בזה שזו תעשייה צומחת – מה שקרה פעם בהיי-טק, אבל בביו-מד זה ייקח הרבה יותר זמן, לפי דעתי, אלא אם נשקיע בזה הרבה יותר כסף – האם זה יהיה נכון שמדען ראשי, מתוך תקציבו, יקצה סכום ספציפי כל שנה למחקר הבסיסי בביו-מד, כדי שיצמיחו מחר את ה- R.N.D החדשים, בעוד כמה שנים, בתחום הביו-מד.
מאיר שטרית: לדעתי, בלי השקעה מועדפת, כמו שאתה אומר, בתחום הזה, לא נצמיח מספיק.
מאיר שטרית: הפוטנציאל שיש בארץ הוא גדול, בלתי מנוצל, ואני אומר בצער שחוקרים ישראליים רבים מוכרים את הידע שלהם, בקלות, בכסף קטן, לארצות חוץ, ואנחנו מאבדים אותם וחבל.
מאיר שטרית: נדמה לי שלפעמים במרחב השיקולים – כשאני זוכר את המטרות המרכזיות של החוק, להצמיח תעשייה ומקומות עבודה ותעסוקה – לעיתים צריכה הדחיפה להינתן הרבה יותר נמוך, מלמטה, ולאו דווקא בשלב שמגיעים ל- R.N.D כי זה לפעמים מאוחר מידי ואולי ל-R.N.D יכולים למצוא גם מקורות חלופיים כמו קרנות הון סיכון ואחרות, או מונפקות בבורסה שיכולים להשיג את הכסף למטרה הזאת, כשיש משהו חי ביד.
מאיר שטרית: לעניין של מחקר בסיסי – זה דבר שסובל ממחסור גדול מאוד בכל המוסדות האקדמיים, יש בעיה גדולה, כפי שעלתה בכינוס שהיה השבוע, עם שותפים מחוץ לארץ.
מאיר שטרית: אגב, אחד הציונים – אני רק רוצה לציין – שהמחקר הזה נאמר על ידי ראש האקדמיה הלאומית למדעים, פרופסור יערי, הוא ציטט ואמר שבעצם בישראל ההשקעה בביו-מד למיליון נפש היא קטנה פי אלף בהשוואה להשקעה האמריקאית פר מיליון נפש.
מאיר שטרית: בארצות הברית משקיעים פי אלף יותר פר מיליון נפש מאשר בארץ.
עודד אברמסקי: זה פשוט לא נכון.
עודד אברמסקי: הוא לא כלל בתוך זה את כל המשכורות של כל הפרופסורים באוניברסיטאות.
מאיר שטרית: עודד, איך אני אעז להגיד שמדען אומר משהו לא נכון?
מאיר שטרית: אני לא אעז להגיד דבר כזה.
עודד אברמסקי: הוא במעמד של אקדמיה, אני במעמד של המו"פ.
מאיר שטרית: ראש האקדמיה למדעים, אני יכול להגיד שהוא אומר דבר לא נכון?
מאיר שטרית: אני לא יכול להגיד.
מאיר שטרית: הוא הביא לי נתונים.
קריאה: זה חלקי.
מאיר שטרית: הוא הביא נתונים של המחקר.
אלי אופר: אני רוצה להתייחס לזה גם לא יצא להיות כשאמרת.
אלי אופר: אני יכול להגיד לך שהמערכות היום הן כאלה מתוחכמות, שבעוד אתה מדבר נאלצתי להיות בחדר שלי היה לי על המסך כבר מחבר'ה שהיו בעולם, מה אמרת.
אלי אופר: אז עכשיו אנקוט, אני צריך פה להחליט אם לנקוט בגישה מנומסת - -
מאיר שטרית: בגלל זה אני מעלה את השאלה.
אלי אופר: אז אתחיל מהסוף.
אלי אופר: התפלאתי שאף אחד באולם לא קם ואמר לך דבר מסוים: אני, באופן קבוע כבר שנים, נושא הדגל שהמדינה צריכה להשקיע יותר גם במו"פ התעשייתי, שזה האחריות שלי, וגם במדע.
אלי אופר: היות שאנחנו מדברים, אנחנו בכנסת – לא מינו אותי, אבל – להעמיד את זה, לקחת שני דברים שבעיני הכי חשובים לקיום האומה ולהגיד: תחליטו, יש לי – אני לא חבר כנסת.
אלי אופר: אני יכול לתת הצעות על מיליארדים שאפשר לתת למחקר בסיסי לטובת המדינה, ולא להיכנע לסוגיה בכלל, האם זה על חשבון המדען הראשי הזה או המדען הראשי ההוא.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער מכיוון שאני לא מכיר את ההליכים במשק.
אלי אופר: לא, לא, אז אני לגופו של עניין - - -
מאיר שטרית: ועד שירצו כסף למחקר בסיסי – לא יקרה ואני חושש - - -
אלי אופר: לגופו של עניין, בימים אלה מתקדמת – היום יש את השלב השלישי – הקמת קרן מיוחדת לביו-פארמה – וזה כולל די הרבה דברים במחזור החיים – שעומלים עליה כבר הרבה זמן אנחנו ומשרד האוצר, וכמובן שיש שם גם מקום לשלבים מוקדמים.
אלי אופר: יש לי כל מיני מספרים, אבל מתקציב לשכת המדען הראשי של התמ"ת, במשך השנים, אנחנו מקצים מאות מיליוני שקלים - - -
מאיר שטרית: אולי צריך להוציא אותך מהתכנית, לעשות יחידה נפרדת של המדען הראשי.
אלי אופר: לא תצליח להפחיד אותי בזה.
מאיר שטרית: אני לא מפחיד, להפך.
אלי אופר: אנחנו מקצים מאות מיליוני שקלים לטובת המחקרים באקדמיה.
אלי אופר: למרות שזה של משרד התעשייה.
אלי אופר: ככה שאני מסתפק בתשובה שזה חשוב, אבל אני לא מתכוון להיכנס לפינה שיגידו לי: תשמע, יש לך את זה ואת זה – תחליט.
אלי אופר: כי יש הרבה דברים אחרים.
אלי אופר: אז אני מעדיף, איך שאומרים, להתעסק בענייני.
אלי אופר: אני אמור לדחוף נושא מסוים, אבל הקשר עם האוניברסיטאות שלנו, כמו עם האקדמיה ועם המולמו"פ (מועצה לאומית למחקר ולפיתוח) הוא מאוד חזק וטוב, אין הפרדה בכלל.
אלי אופר: אתה רואה שבאמצע יש את התקציב.
אלי אופר: זה למדתי לפני הרבה שנים, שלא משנה מה אתה עושה, זה הדבר הכי חשוב.
אלי אופר: אתה יכול להיראות יפה ולהגיד שכסף זה לא העיקר אבל - - -
מאיר שטרית: זה העיקר.
אלי אופר: או.
אלי אופר: קי.
אלי אופר: אני אעבור על זה בקצרה.
אלי אופר: אני רוצה להגיד שיש לנו פעילויות בהיקף מאוד רחב.
אלי אופר: זו מערכת שנבנתה במשך שנים, לפני 35 שנה הוקם הארגון הזה, אני חושב שגם האנשים שעובדים בו ועבדו בו וגם כל המדענים הראשיים לדורותיהם, כולם היו אנשים משכמם ומעלה.
אלי אופר: זה כבוד בשבילי להיות בשרשרת הזאת.
אלי אופר: ועוד הרבה אנשים, חלק שיושבים פה בחדר, תרמו ותורמים לפעילות לשכת המדען הראשי.
אלי אופר: אז בגדול נבנתה מערכת ש-בצד שמאל אפשר לראות את כל התכניות של הפעילות בישראל.
אלי אופר: אני לא אעבור אחת אחת, אני רק אדגיש שאם בוחנים את זה לעומק, אז נבנתה ממש שרשרת מזון או value chain שלמה, שכוללת תכניות מהשלב שאנחנו מעניקים כסף ליזם בודד – למשל בקרן תנופה מה שכתוב, רק עבור הרעיון – והוא יכול לבוא מכל מקום, עד עבור דרך תכנית החממות שהיא מאוד מפורסמת, תכניות מגנט שהן מאוד מפורסמות, מכונים באוניברסיטאות, עד קרן המו"פ, שזו הקרן הגדולה ביותר, שמעניקה כספים לחברות בינוניות, קטנות, גדולות, כל המגוון.
אלי אופר: אז בתוך זה, לשאלתך, יש גם תרומה כספית רצינית לצד של האקדמיה.
אלי אופר: זה לא שהכספים של המדען הראשי מנותקים מהצורך שהעלית.
אלי אופר: אבל, כמובן, אנחנו נושאים עינינו לעניין של המו"פ התעשייתי, שזה המהות של התפקיד שלנו.
אלי אופר: בצד ימין יש את הפעילות הבינלאומית, שהיא גם היום מאוד ענפה.
אלי אופר: היא כוללת קרנות דו לאומיות, הסכמים דו לאומיים ועוד הרבה תכניות.
אלי אופר: אני רוצה להדגיש בהזדמנות הזאת - - -
מאיר שטרית: ב-2010 השנה נהיה הנשיאים של קרן יורקה.
אלי אופר: כן, בדיוק.
אלי אופר: אני אגיד את זה עוד הפעם.
אלי אופר: מיולי נהיה במשך שנה, ישראל תהיה הנשיאות של יורקה.
אלי אופר: יורקה זו רשת של מו"פ בכל אירופה שמורכבת מ-38 חברים, זאת אומרת: כל המדינות, כולל האיחוד האירופי בבריסל, או בברסלס, איך שאומרים, הוא member גם ביורקה.
אלי אופר: הנשיאות, אני רוצה פשוט להבהיר, זה גם כבוד גדול, גם תהיה לנו מזה תועלת רבה וגם מטלה כבדה מאוד על כתפינו, כתפי המדינה.
אלי אופר: אני לא חושב שהיה דבר כזה, יכול להיות שהיה אבל זה לא משנה.
אלי אופר: זה לא שיהיה כאן איזשהו כנס.
אלי אופר: יהיו כאן גם סדרה של כנסים שכל הנציגים מאירופה יבואו כל פעם לשבוע ימים לישראל, אבל העיקר: אנחנו באמת ננהל את הרשות הזאת שנה שלמה.
אלי אופר: זאת אומרת: זה לא כבוד.
אלי אופר: אני יכול להגיד לכם בנימה של הומור מהול במציאות שנבחרנו – היינו הרי מאוד מסודרים, אז בערך לפני שלוש שנים בכנס שהיה בוונציה, הייתי שם, וזה היה תחת הנשיאות האיטלקית.
אלי אופר: אז נבחרנו לנשיאות שתתחיל ביולי 2010.
אלי אופר: אני יכול לנחש שאם הדיונים האלה היו בחצי שנה האחרונה, לא הייתי מדווח על זה.
אלי אופר: וגם תודות: האיטלקים גילו ידידות רבה לישראל ודחפו את זה, גם עם הגרמנים.
אלי אופר: מי שהנשיא היום, הנשיאות היום זה בידי גרמניה.
מאיר שטרית: פורטוגל.
אלי אופר: גרמניה.
מאיר שטרית: גרמניה?
אלי אופר: פורטוגל היו בשנה שעברה.
אלי אופר: היום זה הגרמנים.
אלי אופר: זאת אומרת: זה לא שבוחרים ונותנים למדינות - גרמניה זו המעצמה מספר אחת במו"פ באירופה.
אלי אופר: גם בכסף.
אלי אופר: עוד נקודה, אני רוצה להזכיר פה את התוכנית השביעית – זה מתקשר גם לשאלה שלך – יש את ISERD – אני חושב שמרסל נמצא פה, הוא מנהל אותו - זה גוף בין ממשלתי שלי יש את הכבוד לעמוד בראשו.
אלי אופר: אני היושב ראש שלו, אבל הוא מרכז את כל הפעילות של ישראל עמוק באיחוד האירופי, גם של כל האקדמיה וכל המכונים ובתי החולים.
אלי אופר: זאת אומרת: הגוף הזה הוא לא חלק ממשרד התמ"ת רק בהיותי בכל זאת היושב ראש, אז נראה לי שאדבר עליו.
אלי אופר: אבל הגופים העיקריים שממנים אותו זה ות"ת ומשרד המדע.
אלי אופר: משרד המדע, כשיש לו כסף לשלם את מה שהוא מתחייב.
אלי אופר: זו בעיה נפרדת.
אלי אופר: עוד אני רוצה להדגיש – הדגשתי כבר את חוק המו"פ שאנחנו עובדים לפיו - - -
מאיר שטרית: נסת
מאיר שטרית: פק בזה שיקיים את מה שהוא מתחייב גם בלי כסף.
קריאה: זה כבר יותר מידי.
אלי אופר: ההערה שלי לא הייתה צינית, היא הייתה חשובה.
אלי אופר: כי לפעמים מטילים על מישהו – נגיד אם אתה עומד עם הסכמים בין לאומיים באירופה ולא נותנים לו תקציב, אז אחר כך יש בעיות למדינה.
אלי אופר: זאת אומרת: זו לא גחמה של מישהו, רוצה לשלם או לא רוצה לשלם.
אלי אופר: אני חושב שצריך יהיה לארגן את זה.
אלי אופר: יש פה הערכת פרויקטים, אני מציין את זה כי כל העבודה שלנו נסמכת – יש לנו גוף היום, של בערך 60-70 מומחים מקצועיים, נבחרים במכרז, והם אמונים על הבדיקה המקצועית של כלל הפרויקטים בכלל התכניות.
אלי אופר: זו מערכת ממש יפה ומפוארת והיא מאוד מיוחדת, אפילו ברמה עולמית.
אלי אופר: יש לכם פה – אני מניח שזה חוזר אמנם על עצמו, אבל זו צורה ויזואלית יותר יפה להראות את מגוון הפעילויות של לשכת המדען הראשי.
אלי אופר: קודם זה היה יותר לפי איזשהו מבנה חצי ארגוני, אבל יש לכם כאן את כל הפעילויות.
אלי אופר: יש לכם בטח גם את החומר.
אלי אופר: אני לא מתכוון לעבור אחד אחד אבל זה – אם תראו זה מקיף בצורה מאוד רצינית.
אלי אופר: לפני זה אני בכל אופן רוצה לתת כמה דגשים על סקטורים מועדפים, ואז אני אגע גם בסוגיה של האקדמיה והתעשייה.
אלי אופר: הסקטורים המועדפים שאנחנו החלטנו עליהם בשנים האחרונות, לפי הכלל שאמרתי לכם של אחוזים, זה מאוד ממוקד.
אלי אופר: אחד זה כל הנושא של הנאנו-טכנולוגיה, השני זה ביו-טכנולוגיה והשלישי זה קידום התעשייה המסורתית.
אלי אופר: שני הדברים הראשונים הם די ברורים מבחינה טכנולוגית-מדעית, ואפילו נאנו-טכנולוגיה זה ברמה של תשתית שכמעט קשורה להכול.
אלי אופר: חלק גדול מהפעילות של התעדוף הזה בא לידי ביטוי בשנים האחרונות, בהקמת שישה מרכזי מו"פ שעוסקים בנאנו-טכנולוגיה ונאנו-מדע בשישה מוסדות אקדמיים בישראל.
אלי אופר: אני אומר שישה כי אוניברסיטת חיפה שאין לה יכולות בזה, לא נכנסה לעסק הזה.
אלי אופר: הרעיון התחיל בטכניון לפני ארבע שנים, זו עוד מעט תהיה השנה החמישית.
אלי אופר: זה נעשה תחת ה-umbrella של תלם, אבל לנו יש שם תפקיד מרכזי, גם בתקצוב וגם בפעילות, והיום גם איכשהו אנחנו אחראים על הפעילות.
אלי אופר: אז אני מציין, שתדע, שהמרכזים האלה שמומנו, בין היתר, גם בצורה נדיבה על ידי משרד התמ"ת על ידי המדען הראשי, הם באוניברסיטאות.
אלי אופר: למשל בנאנו-טכנולוגיה יש פעילויות, למרות שאנחנו דוחפים לכיוון תעשייתי, חלק היום זה מחקר בסיסי מהטוב ביותר שיש במדינה.
מאיר שטרית: זה יופי, זאת אומרת שאפשר לעשות.
אלי אופר: לא שאפשר, זה נעשה, לפי צרכים ברורים.
אלי אופר: הנקודה היא שאנו דוחפים את הסקטור לכיוונים מעשיים, שזה בעיה שלא כל כך קל לדון עליה בפורום כזה.
אלי אופר: אני רק אזכיר שהוקמה ועדה לאומית לנאנו-טכנולוגיה בראשות דוקטור דן מידן שעובד על זה הרבה שנים והם קבעו – רק אתן דוגמא – הם קבעו חמישה כיוונים מרכזיים לצורך מיקוד.
אלי אופר: אני אדגיש אחד: באג'נדה שלהם הודגש, שהמדינה צריכה להתמקד בנאנו-טכנולוגיה ונאנו-מדע, לקידום התפלת מי ים.
אלי אופר: אחרי שנה בערך היה קל לנו ללמוד שמבחינה עסקית כדאי להחליף את ה-title וזה הפך לטיהור מים, זאת אומרת water purification.
אלי אופר: אבל זה הוחלט ועכשיו זה מסתדר היום עם מהות אחרת, עם קלינטק וכל הדברים האלה.
אלי אופר: יש היום בדיוק היום – אתמול התחיל הכנס בקופנהגן.
אלי אופר: אז זו פעילות שעובדים עליה בצורה מאוד נמרצת, והיא אחת המרכזיות בכל האופרציה של הנאנו.
אלי אופר: זה רק לידיעתכם.
אלי אופר: אגב, ביו-טכנולוגיה פעלנו מאז בצורה מאוד נמרצת, וכבר הזכרתי את הקרן שהיא בתהליך התהוות, אבל אנחנו גם נותנים עדיפות בתקציב לכל הנושאים האלה ועוד תכניות מתכניות שונות.
אלי אופר: אני רוצה להדגיש את הנושא של תעשייה מסורתית.
אלי אופר: כאן זה משהו ש-לדעתי, הפוטנציאל הוא עצום.
אלי אופר: אפילו לא כדאי אפילו להתעסק בכימות שלו.
אלי אופר: יש בארץ תעשייה מסורתית ענקית.
אלי אופר: אני לא נכנס למושגים של low tec, mid tec, אבל הגענו לדעה שהסיכוי הרציני ביותר למצות את הפוטנציאל, הוא דרך הטמעה של מו"פ וטכנולוגיה.
אלי אופר: הקמנו תכנית כזאת שהיא רצה כבר יפה מאוד.
אלי אופר: כל ההטבות ו-אני לא ארחיב את הדיבור.
אלי אופר: אני רק רוצה לציין שלידיה, שיושבת לשמאלי, עמדה בראש התכנית, ומשה אור-טס שיושב פה הוא היום חבר במולמו"פ, הוא יכול לתת – הוא מהוגי התיאוריה.
אלי אופר: כולל – נמצא סלוגן: מהיי-טק להיי-אנד.
אלי אופר: זאת אומרת: אנחנו לא מתכוונים להפוך את התעשייה המסורתית להיי-טק, אלא לתעשייה מתוחכמת של היי-אנד, שזה מבטא שהיא תשתפר בהרבה מבחינת התחרותיות שלה.
אלי אופר: יכול להיות דבר מאוד פשוט, אבל אם הוא מאוד תחרותי – מזה אפשר לעשות כלכלה ותעסוקה והכול.
אלי אופר: אז זה ככה, בהיבט מאקרו, של סקטורים עדיפים.
אלי אופר: קצת על תקציב שאי אפשר בלי.
אלי אופר: זאת ועדת המדע ולא ועדת הכספים אבל ברור – יש לכם בחומר.
אלי אופר: כל אחד מכיר את הקרבות והקרבות הם די עזים.
אלי אופר: יש לי מספרים, אני רוצה פשוט לחזור על זה.
אלי אופר: אני מדבר על זה כמעט כל יום עם עיתונאים, חברי כנסת ושרים: הפוטנציאל האמיתי שיש אצלנו בארגון, מבחינת הבקשות של פרויקטים מהתעשייה בכל השרשרת, מצריך בערך עוד תקציב של פלוס-מינוס מיליארד שקל.
אלי אופר: אני לא מדבר, אני לא סתם זורק מספרים.
אלי אופר: זה נעשה במשך כמה שנים על ידי בדיקה, כמה פרויקטים שהוגשו הם מעל סף איחוד מסוים וזהו.
אלי אופר: אנחנו לא מתכוונים בכלל – אני נוהג להגיד שאפילו אם יתנו לי מאה מיליארד שקל – חלק אני אתן למחקר בסיסי – אז יש פרויקטים שמוגשים שלא יקבלו כסף, כי להערכת מי שבודק והוועדות, הם לא שווים כלום.
אלי אופר: אני מתעסק עם זה כבר כמה שנים, אז הצורך הוא עצום.
אלי אופר: אני רוצה, אני יכול בפורום הזה, לדווח לכם שהשנה, בגלל המשבר הכלכלי בעולם - אין טעם להיכנס לרזולוציות, אבל הביקוש בלשכת המדען הראשי עלה בבין 20%-25% ל-50%.
אלי אופר: לפי התכניות.
אלי אופר: קיבלנו תכניות בלי סוף, וזה כשלא כל מי שרצה הגיש, מתוך חשש – אתם יודעים, אנשים אומרים: ממילא אין מספיק כסף, מה, אנחנו נעבוד?
אלי אופר: מה, חבל על הזמן.
אלי אופר: אבל הביקוש גדל בצורה מאוד רצינית, שזה מבטא את ה- - - אתם רואים כאן, היו לנו כל מיני קרבות על התקציב.
אלי אופר: זה, אגב, התקציב של הרשאה להתחייב, מי שבקיא במושג הזה.
אלי אופר: אז בקצה יש את 2009-2010 שקיבלנו גידול בתקציב יחסית למה שהיה בבסיס,ואני לא רוצה להיכנס כאן לכל המושגים.
אלי אופר: אגב, תודות – זה לא המקום, לא באתי לשאת דברי תודה, אבל יש פה מספיק אנשים – מההתאחדות, מאיגוד תעשיית האלקטרוניקה, מקרנות הון סיכון, כל מיני אנשים שאני קורא להם: חובבי ציון והתעשייה, שעוזרים לנו באופן קבוע בכל הפרמטרים, אז אני מודה להם.
אלי אופר: מה שאני יכול להגיד לכם – זה מתבטא פה במספרים – בשנה שעברה, ב-2008, בנובמבר, קיבלנו תקציב מיוחד להוצאה ב-2008, של מעל 300 מיליון שקל.
אלי אופר: תחת התנאי שנוכל להוציא אותו.
אלי אופר: יש מעט ארגונים בממשלה שיכולים בחודש וחצי האחרון בכלל להוציא כסף.
אלי אופר: לנו יש מערכת כזאת שהיא מסוגלת לעשות את זה, כושר ביצוע באמת יפה.
אלי אופר: אחרת הייתם רואים פה את המספר 1200.
אלי אופר: השנה יש סיפור דומה, המספר פה – אם מישהו יש לו זיכרון טוב, אז המספר היה קצת פחות מ-1500 – אבל, שוב, קיבלנו הרשאה דרך האוצר, בעזרת כל מיני גורמים לעוד 200 מיליון שאנחנו עכשיו – אנשים שמעורבים בוועדות, זה מנגנון אדיר, אנחנו עובדים די בטירוף לעבוד ולתת את הכסף לחברות.
אלי אופר: בשנה הבאה אנחנו נערכים - - -
שלמה וקס: יש לך טעות אחת, בשנה הבאה יש לך ירידה של מאה.
שלמה וקס: ביחס למספר הזה.
אלי אופר: אל"ף אני מודה לך.
אלי אופר: בי"ת – לא טעיתי.
אלי אופר: בשנה הבאה, אל"ף, אמרתי לכם שאנחנו צריכים עוד מיליארד, אני מתכוון – כבר התחלתי בקרב על שנה הבאה.
מאיר שטרית: שנה הבאה זה 2010?
מאיר שטרית: התקציב מאושר.
אלי אופר: למרות שהתקציב מאושר.
אלי אופר: אז אני, זאת ועדת המדע פה, אנשים מבינים.
אלי אופר: אני גם נלחם על 2010, וזה שהתקציב מאושר – היות שאנחנו צריכים עוד מיליארד, אני מקווה - - -
רוני דיין: הוא מאושר אבל אתה לא מאושר.
אלי אופר: אני לא מאושר, אבל אני מקווה שכשאני אבוא בסוף השנה הבאה, אז הבר הזה יהיה יותר גבוה.
אלי אופר: אז תזכרו: מה שחשוב זה שקיבלנו יחסית הרבה כסף, אבל הרבה פחות ממה שהמשק צריך.
אלי אופר: זה המסר העיקרי.
אלי אופר: החלטתי להראות לכם פה בצורה מאד ברורה את הקשר של לשכת המדען הראשי לתעסוקה.