GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים בנימיני: לא יהיה מרכז מדע רמון.
מאיר שטרית: בסדר, אז לא יהיה מרכז מדע רמון.
מאיר שטרית: אם האוניברסיטה יכולה לתקצב את החוקרים ולהפעיל את המכון בעצמה, למה זה צריך להיות מרכז מחקר ופיתוח?
מאיר שטרית: החשוב הוא המחקר ולא חשוב איך נקרא ואם זה תחת כובע זה או כובע אחר.
מאיר שטרית: מה רע שהאוניברסיטה תמשיך להחזיק את השלוחה?
חיים בנימיני: אוניברסיטת בן-גוריון אף פעם לא קיבלה על עצמה את מרכז מדע רמון.
מאיר שטרית: אבל היא תקצבה אותו.
חיים בנימיני: היא לא תקצבה אותו אבל היא אפשרה דברים שהאוניברסיטה יכולה לאפשר.
חיים בנימיני: לדוגמה הנושא של האשראי, לדוגמה הנושא של בעלות על ציוד וכולי.
מאיר שטרית: זכותה של האוניברסיטה לומר שהיא לא רוצה להחזיק וזה בסדר.
מאיר שטרית: אני לא חולק על זה.
אריה מורן: זה לא כל כך פשוט.
מאיר שטרית: חשבתי שהכריחו אותה להתנתק.
אריה מורן: מי שיזם את הקמת מרכזי המחקר והפיתוח זה משרד המדע.
אריה מורן: משרד המדע החליט שכדאי לעשות מרכז מדע מו"פ וזה מבורך.
אריה מורן: האוניברסיטה לא בהכרח בפריוריטי שלה להחליט לעשות את אותו הדבר שמשרד המדע החליט לעשות.
אריה מורן: כאשר לא הייתה הפרדה, עד שהיועץ המשפטי החליט שיש הפרדה, האוניברסיטה נתנה את השירותים כפי שנתנה אותם קודם, אבל ברגע שהאוניברסיטה הוכרחה לנתק את המדע, הגיעה התופעה כפי שהיא קיימת היום, אבל אי אפשר לומר שהאוניברסיטה פעם נתנה ולמה שלא תיתן עכשיו.
אריה מורן: עדיין זה לא בפריוריטי של האוניברסיטה כאוניברסיטה.
שנאן הרפז: אתה הזכרת שני כובעים שיש לך, אבל לי יש שלושה כובעים כאן.
שנאן הרפז: אני גם חבר בוועדת הקבע של מרכזי המחקר והפיתוח השונים, אני גם מתאם פעולות מרכזי המחקר והפיתוח של משרד החקלאות, ובנוסף לכך אני גם חוקר במינהל המחקר החקלאי.
שנאן הרפז: כאשר הסתכלתי על רוב האנשים שבאים ממרכזי המחקר והפיתוח, אתה בעצם מסתכל על קוסמים.
שנאן הרפז: איך הם מסוגלים לתפקד ולעבוד בתנאים הבלתי אפשריים והבלתי אנושיים, זה הדהים אותי כל פעם מחדש.
שנאן הרפז: אני מקווה מאוד שאחרי הישיבה הזאת יהיה מצב בו יאפשרו לכל אותם אנשים לעשות את העבודה הברוכה שהם עושים.
שנאן הרפז: יש לזה כמה פתרונות ואני חושב שפתרון אחד שקיים הוא להסתכל מה קרה במרכזי המחקר והפיתוח של משרד החקלאות.
שנאן הרפז: לפני ארבע וחצי שנים אנחנו היינו במצב דומה מאוד, מצב שבעצם לפני קריסה.
שנאן הרפז: משרד החקלאות שהוא האבא של מרכזי המחקר והפיתוח האלה, עד לאותו זמן לא תמך כספית במרכזים וכאשר הגיעה הקריסה הזאת, אנחנו במאמץ רב שכנענו את המשרד לאזור עוז ולשים כסף על השולחן כדי להפעיל את המרכזים והיום אנחנו נמצאים במסלול אחר לגמרי.
שנאן הרפז: אני חושב שמשרד המדע צריך לאזור עוז ולקחת את הנושא התקציבי ולתקצב.
שנאן הרפז: כמו שמיגל מקבל תמיכה של 8 מיליון שקלים, גם המרכזים האחרים צריכים לקבל תמיכה כזאת כדי שלא יהיו עם הסכין על הצוואר בכל שנה ולא יתאפשר להם לעבוד.
שנאן הרפז: זה שהם עובדים היום, זה נס.
שנאן הרפז: שמענו כאן שהוסיפו עוד מיליון שקלים, וזה באמת מחמם את הלב, אבל יש כאן מישהו שהיה שר אוצר לשעבר והוא יכול לספר לך שהייתם צריכים לבקש מאה מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: התחלנו עם 200 מיליון שקלים.
שר-שלום ג'רבי: אמרתי שמה שקיבלנו הוא בגין חובות העבר.
שנאן הרפז: בוא נסתכל קדימה ולא על העבר, כדי שאפשר יהיה כן לתפקד.
שנאן הרפז: אני מקווה שנוכל להיפגש כאן שוב ולשמוע על הישגים אפילו רבים יותר ממה שהוצגו עד היום.
אריאל כהן: אני מייצג כאן את יושב-ראש אגודה במסגרת לשכת המהנדסים.
אריאל כהן: אני מייצג את כל המהנדסים.
אריאל כהן: אני פרופסור באוניברסיטה העברית.
אריאל כהן: הייתי קודם כל רוצה לומר שהדיון הזה הוא לכבודה של ועדת המדע משום שבדיון קודם שהייתי בנושאים של ההשכלה הגבוהה, אפשר לומר שכאן אנחנו מדברים אולי על אלפית מבחינת סדר גודל של בעיה וזה שוועדת המדע מקדישה לכך דיון נכבד, זה בהחלט דבר חשוב.
אריאל כהן: זה לא החריג היחיד.
אריאל כהן: החריג הבולט ביותר של הדיון הזה הוא שאנחנו עוסקים בכוח אדם שבניגוד למה שמתקיים במדינה שלנו, הוא כוח אדם ללא קביעות וללא תקנים.
אריאל כהן: דוקטור מרים ביליג היא דוגמה נהדרת והיא מחזיקה את כל הפעילות באריאל בזכות העובדה שהיא שומרת על המשרה שלה במסגרת המרכז האוניברסיטאי.
אריאל כהן: אני חושב שהוועדה הזאת, חשוב שהיא תכיר בהישגים היוצרים מן הכלל של כל מרכזי המחקר והפיתוח, אבל שהיא תצא בהצהרה שהדבר הראשון שאנחנו צריכים, זה להבטיח שיהיו תקנים.
אריאל כהן: אם אנחנו רוצים מהנדסים טובים שיבואו לשם, צריכים להיות תקנים.
אריאל כהן: שמענו הרבה פעמים את המילה ציונות.
אריאל כהן: זה באמת מה שמחזיק היום את מרכזי המחקר והפיתוח ולפחות כך זה נראה.
אריאל כהן: למי שיש רצון טוב ולא מתבייש לומר שבגלל מניעים ציוניים הוא הולך ופועל, אז זה מה שמקיים את המרכזים.
אריאל כהן: אנחנו כמדינה, חשוב לנו להדגיש את הנושא של הציונות, אבל לא כך מקיימים מרכזים למחקר ופיתוח.
אריאל כהן: לכן הייתי מציע שנצא בהצהרה לפיה אנחנו רוצים תקנים קבועים כדי להחזיק את המפעל החשוב הזה.
אלכס גורדון: במשך 11 השנים האחרונות אני ראש משרד הקישור לענייני פיתוח אסטרטגי בטכניון.
אלכס גורדון: אני קצת מתפעל מהישיבה.
אלכס גורדון: אני מסכים עם כל מה שנאמר כאן.
אלכס גורדון: קודם כל, כסף רך, זה לא חטא וזאת לא בושה לעבוד בו.
אלכס גורדון: מי שטוב ויודע לעשות את זה, עושה את זה לא רע.
אלכס גורדון: אפשר להתפרנס מזה עד הפנסיה וגם אחרי הפנסיה.
אלכס גורדון: מיגל הוא אולי מודל באמת יוצא דופן למיקסום של יכולות או לאופטימיזציה של יכולות.
אלכס גורדון: מיגל באופן אסרטיבי, חכם ונבון הצליח להוציא כסף מהאיחוד האירופאי כמו שאפשר להוציא כסף מהאיחוד האירופאי.
אלכס גורדון: מיגל הצליח להגיע לקרנות כמו שאפשר להגיע לקרנות ועשה עבודה באמת כזאת שכל פעם שאני חושב על מיגל, לבי מתרחב ואני לא איש מיגל ואני לא איש מרכזי מחקר ופיתוח וכן הלאה.
אלכס גורדון: מה שכן אני רוצה לומר זה שאם מרכזי המחקר והפיתוח יתחילו למשל לעבוד אתנו על בסיס של עבודה, למקסם את היתרונות היחסיים שלהם מול היתרונות היחסיים שלנו, לשתף אתנו פעולה, אני בטוח שנוכל להוציא פרוייקטים ולהביא אותם לפרוייקטים שבחיים הם לא חלמו להיות בהם.
אלכס גורדון: זאת אומרת, תוכלו לקבל כסף עם התקורות ועם הכל כיוון שתהיו פרטנרים.
אלכס גורדון: העניין הוא שנכון, יש כאן שני מרכזים שלא יוכלו ללכת לפרוייקטים אירופאים כי מה לעשות, הם בשטחים.
מאיר שטרית: אולי תיזום איזושהי ישיבה עם מנהלי המרכזים.
אלכס גורדון: בשמחה.
מאיר שטרית: גם משרד המדע יכול לארגן את זה.
אלכס גורדון: אני אעשה את זה בשמחה רבה.
מאיר שטרית: משרד המדע יכול להיות יחד אתך, כדי שתסביר להם איך פועלים ואיך עושים.
מאיר שטרית: זה יכול לסייע לכולנו.
מאיר שטרית: זה לא עולה כסף אלא מדובר רק בזמן ישיבה.
מאיר שטרית: אני מוכן לתת לכם את החדר הזה לישיבה, אם אתם רוצים.
אלכס גורדון: אני גם מוכן להגיע לכל מרכז ולדבר אתם שם.
מאיר שטרית: אני חושב שכדאי ורצוי לעשות יום אחד כזה עם מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח יחד אתו, והוא יביא את האנשים שלו והם יביאו את האנשים שלהם ויסבירו להם איך עובדים.
אלכס גורדון: צריך להיות שיתוף פעולה אמיתי.
מאיר שטרית: אני אשמח לראות אם זה קורה.
אלכס גורדון: שתפו אתי פעולה.
מאיר שטרית: גם מיגל יכול לבוא ליום העיון הזה ולהסביר מניסיונו איך הוא עושה את הדברים.
אורי מר-חיים: יש כאן דברים שאני חושב שיכולים לעשות וזה חיבור בינינו כמערכות המחקר והפיתוח עם התעשייה.
אלכס גורדון: נכון.
אורי מר-חיים: דווקא בנושאים האלה של התוכניות האירופאיות זה יכול להיות מאוד משמעותי מצד אחד, ומצד שני חלק מהמרכזים כאן דיברו על כך שיש עכשיו איזו תוכנית חדשה שנקראת MPI.
אלכס גורדון: היא לא חדשה.
אורי מר-חיים: דיברתם כאן על קשרים עם ירדן ואלה בהחלט נושאים שיכולים לפתח אותם.
אורי מר-חיים: אני חושב שאנחנו כמערכות המחקר והפיתוח יכולים להפיק מזה הרבה.
מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: אני רוצה להודות לשר המדע ולמנכ"ל המשרד על הצגת הנושא.
מאיר שטרית: אני מודה לכל מנהלי מרכזי המחקר והפיתוח שהגיעו לכאן.
מאיר שטרית: אני חושב שהדיון מבחינתי לפחות מסביר הרבה מאוד נושאים שלא הכרתי אותם ואני לא מכיר את הפרטים.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שאני מודאג מהמצב בו נתונים מרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: זה נראה לי כמו שתיאר כאן שר המדע, שעומדים בפני קריסה.
מאיר שטרית: אני חושב שהדבר הזה צריך להשתנות.
מאיר שטרית: אני אומר לממשלה שזה כסף קטן.
מאיר שטרית: תאמינו לי, זה כסף קטן ביותר שאין שום הצדקה לא לתת אותו לנוכח התוצאות.
מאיר שטרית: לכן ניסיתי להבין איזה יישום נעשה בכל המרכזים, האם הושג משהו או לא הושג משהו, האם סתם מבזבזים כסף ומחזיקים אנשים, או שרואים גם תוצאות.
מאיר שטרית: אני מתרשם שבחלק מהמקומות לפחות יש תוצאות קונקרטיות והם מוציאים מקומות עבודה, מפתחים מוצרים, גם מרוויחים כסף ומצליחים להתפתח, ובעיקר מדובר ביוזמה מצוינת.
מאיר שטרית: לכן הוועדה קוראת לממשלה להקציב בדחיפות את הכסף הדרוש כדי לאפשר פעילות תקינה של מרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: לא עולה על דעתי, ואני מבקש מהמנכ"ל לבדוק את האופציה, זה ממש לא סביר שהם לא יכולים לקבל את התקציב הקטן שיש להם באופן שוטף, את החלק היחסי, לפחות את השתתפות המשרד, שאני מבין שזה חלק קטן מתוך תקציבי המחקר והפיתוח כי את רוב התקציבים הם משיגים בעצמם.
מאיר שטרית: התרשמתי מהתקציב שראיתי שברוב מרכזי המחקר והפיתוח תקציב המשרד מהווה 17 אחוזים, 14 אחוזים, 20 אחוזים וכן הלאה.
מאיר שטרית: יחסית זה חלק קטן ואני לא מבין למה המשרד לא מתקצב את הכסף הזה.
מאיר שטרית: הרי זה לא מותנה בתוצאה מחקרית כלשהי אלא אם אני טועה.
סימה גיאלצ'ינסקי: זה מותנה באבני דרך.
מאיר שטרית: התקציב השוטף?
סימה גיאלצ'ינסקי: כן.
מאיר שטרית: ישלמו חשמל או לא ישלמו חשמל?
מאיר שטרית: יש להם חוקר, הוא מקבל משכורת.
שר-שלום ג'רבי: בשוטף הם מקבלים.
מאיר שטרית: הם אומרים שהם לא מקבלים.
שר-שלום ג'רבי: לא, את השוטף הם מקבלים.
מאיר שטרית: אז מה הם לא מקבלים?
מאיר שטרית: אני לא מדבר על המחקר התחרותי אלא על השוטף.
סימה גיאלצ'ינסקי: לא באופן שוטף אבל צריך לתת דוח.
שר-שלום ג'רבי: לזה חבר הכנסת שטרית לא יתנגד.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת דוח?
סימה גיאלצ'ינסקי: דוח ביצוע כספי חצי-שנתי.
סימה גיאלצ'ינסקי: יש דוח כספי מבוקר.
סימה גיאלצ'ינסקי: זה הולך על פי אבני דרך.
סימה גיאלצ'ינסקי: יש ארבעה אבני דרך על פיהם משלמים.
מאיר שטרית: למה אי אפשר לקבל כל חודש תקציב?
מאיר שטרית: אני מדבר על התקציב היחסי, מתוך 1 חלקי 12, שהם יקבלו כל חודש ויגישו את הדוחות.
מאיר שטרית: מי שלא מגיש דוח ביצוע, תורידו לו את הכסף.
מאיר שטרית: זה דבר פשוט.
מאיר שטרית: אני אסביר לך את זה.
מאיר שטרית: הבירוקרטיה לפעמים הורגת את הרצון הטוב, כי תחשבי לרגע שבמשרד שלכם למשל לא מעבירים לכם את הכסף עד שתגישו דוח וחצי שנה אחרי, תקבלו את המשכורת.
מאיר שטרית: זה היה נורא ואיום.
מאיר שטרית: יש תקציב, צריך לנצל אותו.
מאיר שטרית: מה יכול לקרות?
מאיר שטרית: מה הם יעשו עם הכסף?
מאיר שטרית: ב-20 אחוזים או ב-15 אחוזים מהתקציב שלהם שהם מקבלים, מה הם יעשו?
מאיר שטרית: הם לא ישלמו חשמל?
מאיר שטרית: לא ישלמו מים?
מאיר שטרית: לא ישלמו ארנונה?
מאיר שטרית: לא ישלמו משכורות?
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לבדוק את זה כי אין סיבה לא לעשות זאת.
מאיר שטרית: אני לא יודע מי הטיל עליכם את המגבלות האלה.
מאיר שטרית: אם האוצר הוא זה שהטיל את המגבלות האלה, תערבו אותי ואני אקרא לאוצר לכאן ואברר את הסוגיה.
מאיר שטרית: אם כבר יש תקציב כל כך קטן, לנצל אותו בצורה כל כך לא הגיונית?
מאיר שטרית: זאת גם סחבת ובירוקרטיה עליכם.
מאיר שטרית: מי קורא את הדוחות האלה?
מאיר שטרית: יש לכם אנשים לקרוא את הדוחות האלה?
סימה גיאלצ'ינסקי: יש אנשים.
מאיר שטרית: בהכירי את המערכת הבירוקרטית הממשלתית במשך הרבה מאוד שנים, אני רואה את הרשויות ממלאות דוחות למשרד החינוך, ואני נשבע לך שאף אחד לא מסתכל בהם.
מאיר שטרית: חבל על הדוחות, חבל על הנייר, חבל על הכל.
מאיר שטרית: זה מיותר לגמרי.
מאיר שטרית: יקום מנהל המרכז ויגנוב את הכסף ויקנה עם זה משהו?
מאיר שטרית: אז תשימו אותו בבית סוהר.
בכר עוואודי: זה לא שווה משכורת לעורך דין.
מאיר שטרית: אני חושב שהמסגרת צריכה להיות הרבה יותר משוחררת.
מאיר שטרית: הדבר המינימלי שאפשר לעשות זה לשחרר להם את הכסף בצורה שוטפת כך שלפחות את החלק הזה שיש להם, הם יכולים לבנות עליו ולדעת שהוא קיים.
מאיר שטרית: איך הם יכולים לחתום חוזה עם עובד אם הם לא יכולים לשלם משכורת?
מאיר שטרית: אומר לי דוקטור בכר שהם משלמים משכורת אחת לארבעה חודשים.
מאיר שטרית: זה אבסורד.
מאיר שטרית: אתה לא מצפה שמשרד המדע ישלם לך את המשכורת לכל העובדים כי ממילא מדובר ב-14 אחוזים מהתקציב, אבל זה עוזר.
מאיר שטרית: אם יש לך חשבון בנק והבנק יודע שנכנס כל חודש 10,000 שקלים, את יכולה לקחת ממנו אשראי על 100 אלף שקלים כי הוא יודע שהכסף ייכנס.
מאיר שטרית: אני חושב שזה גם יכול לעזור להם לגייס כסף בבנקים וזה יפעיל את המרכזים באופן יותר יעיל.
מאיר שטרית: אני הייתי לוקח את מי שקורא את הדוחות ואומר לו לשים אותם בפח ושישלח אישור אוטומטי לכולם.
מאיר שטרית: אני מצטער שאני מקלקל אתכם, אבל אני אומר לכם שהניסיון שלי מראה שאנשים סתם אוגרים ניירת ועוד ניירת ואף אחד לא קורא אותם.
מאיר שטרית: חברים, אני קורא לממשלה לתקצב את העניין של מרכזי המחקר והפיתוח ולהגדיל את התקציבים.
מאיר שטרית: אני מציע אדוני המנכ"ל לבדוק גם מול המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר שיש לו תקציב של למעלה ממיליארד שקלים לשותפות במחקרים מדעיים.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לו, גם שם יש הרי המון פוליטיקה מסביב.
מאיר שטרית: איזה אסון יקרה אם המדען הראשי יקצה למרכזי המחקר והפיתוח 10 מיליון שקלים בשנה?
אלכס גורדון: תהיה יותר אפשרות לעשות שיתוף פעולה אמיתי בין האוניברסיטאות למרכזי המחקר והפיתוח כי יש עניין של פעילות וירטואלית שיכולה להיות רק סינגרטית.
אלכס גורדון: במצב הנוכחי זה לא יקרה.
מאיר שטרית: למה לא יקרה?
אלכס גורדון: כיוון שאני לא יכול להעמיד את התשתית שלי.
מאיר שטרית: למה אתה לא יכול להעמיד את התשתית שלך?
אלכס גורדון: כיוון שלמרכז המחקר והפיתוח אין אפשרות להעביר לי כסף כדי להפעיל אותה.
אלכס גורדון: אני אמור להביא ביחד אתם כסף כדי שיהיה לכולנו.
אלכס גורדון: זה מה שאני יודע לעשות.
בכר עוואודי: כבודו, הערה אחת.
בכר עוואודי: הפטנטים יוצאים לאגזיט או יוצאים לחברות, ושם אני חושב שצריך לבנות שיתוף פעולה עם משרד התעשייה.
בכר עוואודי: להביא קצת כסף ממשרד התעשייה כי אתה כבר יוצא מהמחקר האקדמי למחקר תעשייתי יישומי.
בכר עוואודי: למה שמשרד התעשייה לא יתקצב?
מאיר שטרית: המנכ"ל מספר לי שמחר הוא נפגש עם המדען הראשי.
מאיר שטרית: אני מציע שתעלה את הסוגיה הזאת ותציע שייתן 10 מיליון שקלים למרכזי המחקר והפיתוח.
מאיר שטרית: יהיה קצת פחות ל"טבע".
מאיר שטרית: המדענים בחברות הגדולות מקבלים כל שנה עוד ועוד, אז יהיה פחות 10 מיליון שקלים.
אריה מורן: הוא גם לא יפסיד, כי כל מה שהוא יעשה, הוא יסגור עם משרד התעשייה, שאם יש לו תמלוגים, משרד התעשייה יקבל חלק בחזרה.
אריה מורן: אם כן, משרד התעשייה לא יפסיד מזה.
מאיר שטרית: זה אומר לנסות להגיע מתוך תקציבי הממשלה עצמם כי זה משתלב באינטרס גם של המדען הראשי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש מלחמה גדולה מאוד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הם באים לכאן כל שנה לומר שמקצצים להם ויש לנו מלחמה על חברות גדולות וקטנות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה משהו שאולי צריך לבוא בחקיקה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך ללכת לפי החוק.
מאיר שטרית: כאשר יעקב הלך לפגוש את עשו, רש"י אומר שיעקב, לפני שהוא הלך לפגוש את עשו, עשה שלושה דברים: הוא היה מוכן בשי, בתפילה ובמלחמה.
מאיר שטרית: אחר כך מפרש רש"י איך זה בא לידי ביטוי.
מאיר שטרית: כאשר עשו חיבק אותו קודם, אמר לו שהוא אחיו וכן הלאה, אבל מצד שני הוא גם התפלל והיה מוכן למלחמה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, צריך לנסות קודם כל בטוב, בשיתוף פעולה.
מאיר שטרית: שואלים למה הוא לא נתן מתנה לעשו, והוא אומר שאליפז תפס אותו בדרך והוא לקח לו את כל המתנות ולכן הוא לא הביא לו כלום.
מאיר שטרית: אני אומר שצריך לנסות שיתוף פעולה.
מאיר שטרית: אני התרשמתי לאורך השנים בעבודה ממשלתית שמשרדי הממשלה, לא תמיד, מתייחסים אחד לשני בתור אויב ואני לא מגזים.
מאיר שטרית: ישבתי לא אחת בישיבות עם עובדי משרדי ממשלה שהם מוכנים להרוג אחד את השני.
מאיר שטרית: כאשר אתה עושה קצת סדר ומיישר את הקווים, אתה רואה שפתאום אפשר להביא לשיתוף פעולה מלא בין כולם.
מאיר שטרית: אנשים שוכחים לפעמים שזאת אותה ממשלה, אותה מדינה, אותם אנשים וכולם צריכים לשרת את אותה מטרה.
מאיר שטרית: הם שוכחים את זה ונלחמים אחד נגד השני, וזה כאשר אפשר לעזור אחד לשני.
מאיר שטרית: הסינרגיה הזאת היא מאוד חשובה.
מאיר שטרית: לכן אני מברך אותך ואני חושב שכדאי להעלות את זה בפני המדען הראשי ולומר לו שיש לנו כאן הזדמנות, יש דבר שמצליח מאוד יפה, אתה לא מצליח לקבל תקציב ממשלה, ולכן לבקש ממנו לעזור ולשים יד.
מאיר שטרית: זה לא סיפור גדול בקנה מידה שלו.
מאיר שטרית: כאשר המדען הראשי יגיע לכאן לאחת הישיבות, אני אעלה את זה בפניו ואדבר אתו על העניין.
מאיר שטרית: אני רוצה להשתתף בצערה של משפחת יעקב ארזי זיכרונו לברכה שהיה מנכ"ל מיגל ונפטר לפני כמה ימים.
מאיר שטרית: הוועדה הייתה בקשר שוטף אתו עוד לפני שאני הייתי יושב-הראש שלה.
מאיר שטרית: לצערי לא יצא לי להכיר אותו, אבל אנחנו מוקירים מאוד את פעולתו בתחום זה למען מיגל והאזור בכלל, אזור הצפון.
מאיר שטרית: אני חושב שהוא עשה עבודה נפלאה ויוצאת מן הכלל שמדברת בעד עצמה.
מאיר שטרית: אני משתתף באבלה של המשפחה ובצערה ואני אומר את זה בשם הוועדה.
מאיר שטרית: אני מאחל להם שלא ידעו עוד צער.
מאיר שטרית: חברים, אני מודה לכם על הישיבה.
מאיר שטרית: אני גם אבדוק את הסוגיה הזאת של העמותה, אם מותר לקבל תרומות.
מאיר שטרית: לדעתי אין שום סתירה, אבל אני אבדוק את הנושא הזה.
מאיר שטרית: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
מאיר שטרית: אני שמח שנמצאים איתנו פה ראשי האקדמיה הלאומית למדעים.
מאיר שטרית: אני מציע שניגש לנושא.
מאיר שטרית: היום אנו דנים בדוח האקדמיה לשנת 2009.
מאיר שטרית: זה הדוח שהוגש לכנסת לפי התקנות הקיימות היום.
מאיר שטרית: אני מציע שהאקדמיה תציג את הדוח.
מנחם יערי: מבחינתי, זוהי הזדמנות חגיגית, משום שאנחנו נמצאים כרגע בתחילתם של אירועים לציון 50 שנות האקדמיה.
מנחם יערי: בשלהי שנת 1959 הוקמה האקדמיה.
מנחם יערי: כעת אנחנו בדיוק 50 שנה לאחר מכן.
מנחם יערי: האקדמיה תציין את היובל הזה בסדרה של פעילויות מדעיות ואחרות.
מנחם יערי: אני שמח שניתנה לנו האפשרות והזכות לבוא לבית הנבחרים של מדינת ישראל, ולהציג את פועלה של האקדמיה בימים אלה.
מנחם יערי: התקנון של האקדמיה אושר לראשונה בממשלת ישראל ביום ה-13 בספטמבר 1959, וזה אפשר את הכינוס הראשון של האקדמיה עצמה.
מנחם יערי: החברים הראשונים באקדמיה היו חברי הוועדה המכינה, שמנו 15-20 איש מבחירי החוקרים דאז.
מנחם יערי: זה היה ב-27 בדצמבר 1959.
מנחם יערי: חודשיים לאחר מכן התאספה האספה הכללית הראשונה של האקדמיה.
מנחם יערי: אני רוצה להזכיר שהיו"ר באותה ישיבה היה ראש הממשלה, דוד בן גוריון.
מנחם יערי: תחת שרביטו התקיימה האסיפה והבחירות הראשונות לנשיא וסגן נשיא האקדמיה.
מנחם יערי: הנשיא הנבחר היה פרופ' מרטין בובר, וסגן הנשיא היה פרופ' קציר ממכון ויצמן.
מאיר שטרית: אתה לא היית בישיבה הזו.
מנחם יערי: לא, אבל הייתי בלימודי דוקטורט.
מאיר שטרית: בטח מאיר היה.
מנחם יערי: קצת פחות משנתיים לאחר מכן, ביוני 1961, קיבלה הכנסת את חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, והוא שמכונן את האקדמיה מבחינה החוקית והרשמית.
מנחם יערי: האקדמיה פועלת מאז בכפוף לחוק הזה.
מנחם יערי: אני אשתדל לבנות את דבריי על פי הדרישות והמטלות שהחוק הזה מטיל על האקדמיה.
מנחם יערי: מהן מטרות האקדמיה על פי החוק משנת 1961?
מנחם יערי: המטלה הראשונה היא לרכז בתוכה מטובי החוקרים בישראל.
מנחם יערי: אני חושב שבזה עמדנו.
מנחם יערי: האקדמיה מונה היום 100 חברים, מתוכם 55 בחטיבה למדעי הטבע ו-45 בחטיבה למדעי הרוח.
מנחם יערי: בין ה-100 האלה יש 4 מקבלי פרס נובל ועוד 4-5 מקבלי פרסים בינלאומיים ברמה דומה לפרס נובל.
מנחם יערי: כלומר, את הדרישה של "טובי החוקרים" האקדמיה ממלאת.
מנחם יערי: באשר לפרסים הישראלים, ניתן למצוא בין החוקרים מקבלי פרס ישראל, פרס רוטשילד, פרס וולף, פרס אמת וכו'.
מנחם יערי: עשרות מבין חברי האקדמיה הם בעלי פרסי ישראל.
מנחם יערי: כלומר, האקדמיה מרכזת בתוכה מטוביה המדענים והחוקרים של ישראל.
מנחם יערי: יש גם נקודות תורפה.
מנחם יערי: העיקרית שבהן, היא שבאקדמיה היום חברות 8 מדעניות בלבד.
מנחם יערי: הדבר הזה טעון תיקון.
מנחם יערי: זה לא לגמרי פשוט.
מאיר שטרית: מה הקריטריון למינוי חבר באקדמיה?
מנחם יערי: זה לא קריטריון.
מנחם יערי: זו פרוצדורה.
מנחם יערי: יש להציע את אותו מדען או את אותה מדענית לחברות באקדמיה.
מנחם יערי: קודם ההצעה מובאת לדיון בחטיבה, שאליה אמור אותו חוקר להצטרף.
מנחם יערי: בחטיבה הדבר צריך להיות מאושר ברוב של שני שליש.
מאיר שטרית: יש תנאי סף?
מאיר שטרית: האם אפשר להמליץ על כל אחד?
מנחם יערי: אין תנאי סף.
מנחם יערי: בתקנון יש הגדרה של מי שהוא חבר בפוטנציה.
מנחם יערי: מדובר באיש מדע תושב ישראל.
אברהם מיכאלי: אז איך זה שיש רק 8 נשים?
מנחם יערי: האקדמיה היא חבורה די זקנה.
מאיר שטרית: האם זה לא כך בכל העולם?
מנחם יערי: זה דומה מאוד בכל העולם.
מנחם יערי: לכן, היא מבטאת במניין החברים שלה את ההישגים המדעיים של ישראל מלפני 25 שנה.
מנחם יערי: ההתפתחות של האקדמיה בישראל היתה בשנים הראשונות של המדינה יותר בצד הגברי.
מנחם יערי: אנחנו מודעים לכך.
מאיר שטרית: בתחילת הדרך הרב מימון הציע לבין גוריון להקים סנהדרין חדש.
מאיר שטרית: התלמוד אומר שחברי הסנהדרין צריכים להיות 70 זקנים עשירים, דוברי 70 לשון ושונאי בצע.
מאיר שטרית: בן גוריון אמר לרב מימון: נניח שאני אמצא 70 זקנים, עשירים ודוברי 70 לשון, איפה אני אמצא שונאי בצע?
מאיר שטרית: הוא אמר לו: בשביל כסף תמצא הכל.
מנחם יערי: אבל בסנהדרין לא היו נשים.
מאיר שטרית: אני מדבר על הזקנים.
מאיר שטרית: אני חשבתי שהאקדמיה היא גוף שצריך להביא את מיטב המדענים של הארץ.
מנחם יערי: וכך עשינו.
מאיר שטרית: אם הקריטריון הוא לקחת את הטובים ביותר, אז אין מקום לייצוגיות.
מאיר שטרית: אם הבעיה היא ייצוגיות, אפשר להתחיל לעשות חלוקה: איקס אנשים מכל אוניברסיטה, איקס נשים, איקס ערבים, איקס רוסים וכו'.
מאיר שטרית: אני חושב, שהמטרה של האקדמיה המדעית היא להרים את המדע ברמה גבוהה מאוד.
מנחם יערי: עלתה הצעה באקדמיה לעשות העדפה מתקנת, כך שתיבחרנה יותר נשים.
מנחם יערי: המתנגדות הגדולות ביותר לתקנה הזו היו נשים.
מאיר שטרית: כי אז יגישו להן, שהן נכנסות בחסד ולא בזכות.
מנחם יערי: להן, זה לא פשוט.
מנחם יערי: יש עוד ליקויים.
מנחם יערי: 13 שנים לא היה פילוסוף חבר באקדמיה.
מנחם יערי: לפני שנתיים סוף-סוף נבחר פילוסוף, אבל גם הוא חצי פילוסוף.
מאיר שטרית: אפשר לשלוח לכם את שטייניץ.
מנחם יערי: אנחנו נצביע עליו.
מנחם יערי: אגב, השבוע הזה הוא השבוע היחיד שגם שר האוצר וגם המנכ"ל של משרד האוצר הם תלמידיי לשעבר.
מאיר שטרית: אני מבין, שהחוק לא קובע תנאי סף.
מנחם יערי: החוק אומר:
מנחם יערי: לרכז חברים מטובי אישי המדע תושבי ישראל.
מאיר שטרית: מה זה "טובי"?
מנחם יערי: את זה אנחנו יודעים.
מאיר שטרית: אם לפרוצדורה אין קריטריונים, אז היא פרוצה.
מאיר שטרית: אפשר למנות כל אחד.
מאיר שטרית: אם יש קריטריונים, היא פחות פרוצה.
מאיר שטרית: יכול להיות שכשעשו את חוק האקדמיה בתחילת הדרך היו צריכים לקבוע סטנדרט.
מאיר שטרית: אחרת, עולות הטענות על אי ייצוגיות, העדר נשים והעדר נציגים מאוניברסיטאות אחרות.
מאיר שטרית: כפי שאני התרשמתי, רוב רובם של הנציגים הם מהאוניברסיטה העברית.
מנחם יערי: מאותה סיבה שאמרתי קודם.
מאיר שטרית: אם זה בנוי על המלצות, אז יהיו יותר מדענים מהאוניברסיטה העברית שימליצו על חבריהם ולא על אנשים אחרים.
מנחם יערי: ממש לא.
מנחם יערי: פרופ' דויטש, מאוניברסיטת בר אילן, רוצה להגיב.
משה דויטש: העניין הזה של קריטריונים הוא קצת רופף.
משה דויטש: טוב זה אחד כזה שלא צריך קריטריונים בשביל לבדוק שהוא טוב.
משה דויטש: כולם מכירים בו שהוא משכמו ומעלה.
מאיר שטרית: למה מבר אילן יש רק אחד?
מאיר שטרית: האם יש רק אחד טוב מבר אילן?
אברהם מיכאלי: אולי לאותם מדענים אין מספיק יחסי ציבור?
משה דויטש: אם אתה בוחר רק לפי קריטריון של טוב, לכל השאלות האלה אין מקום.
מאיר שטרית: לכן, אם מטרת האקדמיה היא להרים את הרמה המדעית, צריך לשנות את החוק ולקבוע שלייצוגיות אין ערך בעניין הזה.
מאיר שטרית: אם אתה רוצה לבחור אנשים טובים, לייצוגיות אין מקום.
מאיר שטרית: כשאתה רוצה שחקני כדורגל טובים, אתה לוקח את כל השחקנים שיודעים להכניס גולים.
מאיר שטרית: כל היתר לא שווים.
מאיר שטרית: אם אתה רוצה קבוצה טובה, אתה צריך שחקנים שיודעים להכניס גולים או להגן על השער.
קריאה: לא דוגמא טובה.
מאיר שטרית: זו דוגמה מצוינת.
מאיר שטרית: הלוואי וכל המדינה היתה מתנהלת כך שהכל מתנהל על פי יכולות וכישורים ולא על פי כל מיני ייצוגיות.
מאיר שטרית: אם היינו פועלים ככה, בכל דבר היינו מצטיינים.
מאיר שטרית: בכל מיני פינות בחברה הישראלית אתה רואה שנבחרים אנשים לאו דווקא על בסיס היכולת האישית שלהם.
מאיר שטרית: יכול להיות שפה המקום לשאול, האם אין מקום לשנות את החוק כדי שאף אחד לא ייפגע.
מאיר שטרית: אם אתה קובע קריטריונים ואנשים עומדים בקריטריונים, אף אחד לא יבוא בטענות על ייצוגיות.
מנחם יערי: זה מה שהחוק אומר היום.
מנחם יערי: החוק מדבר על טובי המדענים.
מנחם יערי: הוא לא מדבר על ייצוגיות.
מאיר שטרית: השאלה אם זה נכון לשנות את זה.
מנחם יערי: הדרך היחידה להעריך את רמתו המדעית של מדען היא שיפוט עמיתים.
מנחם יערי: זה מה שאנחנו עושים.
מנחם יערי: אין דרך אחרת במדע, לא במינוי של פרופסורים, לא במינוי של ראשי קרנות ולא במינוי של חברי אקדמיה.
מאיר שטרית: אני רק חידדתי נקודה, שבעיניי היא חשובה.
מנחם יערי: המטלה השנייה שהחוק מטיל על האקדמיה, היא לטפח ולקדם פעילות מדעית.
מנחם יערי: פה אני יכול להצביע על הצלחה.
מנחם יערי: האקדמיה הקימה את הקרן הלאומית למדע.
מנחם יערי: הקרן הלאומית למדע התחילה כזרוע למחקר בסיסי של האקדמיה הישראלית למדעים.
מנחם יערי: האקדמיה היא שפיתחה את הקרן, עד אשר הפכה להיות המכשיר העיקרי בישראל למימון ותמיכה במחקר מדעי על בסיס תחרותי.
מאיר שטרית: האם חוקר יכול להיות מכל מקום או רק מאוניברסיטאות?
מנחם יערי: מכל מקום.
מנחם יערי: מהאוניברסיטאות והמכללות.
מאיר שטרית: כלומר, חוקרים מהמכללות יכולים להגיש בקשות?
מנחם יערי: ודאי.
מנחם יערי: למיטב זכרוני, אפילו זה לא נחוץ.
מנחם יערי: אם אדם הוא חוקר והוא חושב שראוי שהקרן תתמוך במחקרו, הוא מגיש בקשה.
מנחם יערי: הבקשה לא נפסלת על בסיס של שיוך.
מאיר שטרית: אני שואל את השאלה, כיוון שהוגשה לי מצגת על ידי ראש מתאם ארגוני הסגל, פרופ' אשר יהלום, כאשר הטענה המרכזית בתוכה היא שהאקדמיה מחלקת תקציבים לפי גודלי המוסדות.
מאיר שטרית: אני מבין ממך, שזה לא נכון.
מאיר שטרית: אני מבין, שהחלוקה היא תחרותית על בסיס בקשות.
מאיר שטרית: אם זה נכון, כל המצגת מיותרת.
אשר יהלום: אני ארחיב את הדיבור אחרי כן.
מנחם יערי: הקמת הקרן היא ביצוע של המטלה שהחוק מטיל על האקדמיה.
מנחם יערי: הקרן היום היא המכשיר העיקרי במדינת ישראל לתמיכה ומימון מחקר מדעי-תחרותי.
מנחם יערי: סדר היום של התמיכה הזו הוא 65,000,000 דולר לשנה.
מנחם יערי: לשם השוואה, ארצות הברית, הגדולה ממדינת ישראל פי 50, מקצה למחקר מדעי-תחרותי 65 מיליארד דולר.
מנחם יערי: כלומר, מדינה שהיא פי 50 בגודלה מישראל מקצה פי 1,000 למחקר בסיסי-תחרותי.
מנחם יערי: הנושא הבא שאני רוצה לעמוד עליו, הוא התפקיד השלישי שהחוק מטיל על מנחם יערי: הייעוץ לממשלה ולמקבלי החלטות בישראל, בסוגיות שיש להן זיקה מדעית.
מנחם יערי: זו פעילות מאוד מקובלת באקדמיות.
מנחם יערי: זו מטלה שמאוד מקובל להטיל על אקדמיות בעולם המערבי, ואכן המחוקק מצא לנכון להטיל את המטלה הזו גם על האקדמיה למדעים של ישראל.
מנחם יערי: הביסוס של הפעילות הזו הוא במרכז הפעילות של האקדמיה היום.
מנחם יערי: אני נמצא בשנת שירותי האחרונה באקדמיה, ואני מקווה להביא לידי כך שהמטלה הזו של האקדמיה תקבל ביטוי רשמי ומוצק, כולל בחקיקה.
מאיר שטרית: איך זה מקבל ביטוי עד היום?