GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן יעקב: ההטבה הופכת את התהליך הזה לכלכלי מאוד.
מאיר שטרית: מתי זה נכנס לתוקף?
ערן יעקב: ממש בזמן הקרוב.
ערן יעקב: צריך לשנות את תעריף המכס, צריך להביא את זה לוועדת הכספים וזה כבר לקראת סיום.
ערן יעקב: זה יבוא ממש בהמשך למיסוי הירוק שזה חלק ממנו וזה חלק מהוועדה לה היו שותפים משרדים שונים כמו הגנת הסביבה והתחבורה.
אברהם עובדיה: צריך להבין למה זה לא נכנס.
אברהם עובדיה: לטעמי אנחנו דנים עם החברים כאן כבר קרוב לשנתיים ומשהו ובדיוק זאת הסיבה.
אברהם עובדיה: להרבה אמצעים נותנים כל מיני הטבות אבל אף גורם כלכלי לא ישקיע את ההשקעה הראשונית שלו אם הוא לא מבין שיש לו מה שנקרא את ההחזר כפי שנדרש באופן כלכלי.
אברהם עובדיה: זה לא מעניין לא את "אגד" ולא את "דן" עם כל הכבוד להם וזה לא מעניין אף צרכן אם הוא מזהם או לא מזהם, אם לא שמים עליו פטיש בראש.
אברהם עובדיה: מהצד השני שום גורם כלכלי לא ישים את כספו אם אף אחד אחר לא ייתן לו איזשהו אורך נשימה.
אברהם עובדיה: לומר שנתיים, אני לא מבין.
אברהם עובדיה: זאת טכנולוגיה וריפייט מאושרת על ידי ה-APA.
אברהם עובדיה: אם יש איזשהו גורם טכנולוגי שמערער על ה-APA, בבקשה, שיקום.
אברהם עובדיה: הטכנולוגיה וריפייט ויש לה תקן באיחוד האירופי ונדמה לי שמספרו הוא CWA-15154, אם אינני טועה.
אברהם עובדיה: נדמה לי שממשלת ישראל קיבלה כבר החלטה.
מאיר שטרית: נמצאים כאן אנשי משרד התחבורה.
זאב שדמי: אני מלשכת המדען הראשי של משרד התחבורה ולא מתחום הרכב אבל אני רושם את כל הדברים.
אבנר פלור: לגבי תחליבי סולר, אני יודע שהתחילה פעילות לפני מספר חודשים כדי להכין תקן במכון התקנים עם משרד התשתיות.
מאיר שטרית: יש תקן אירופאי.
אבנר פלור: יש תקן אירופאי אבל צריך לאמץ אותו במסגרת התקינה הישראלית.
מאיר שטרית: לא הייתה פעם החלטה שכל תקן אירופאי אנחנו מאמצים אוטומטית?
אבנר פלור: מצוין, אבל זה במסגרת התקינה האירופאית.
אבנר פלור: כל התקנים של הדלקים – בנזין, סולר וכולי – יש תקנים ישראלים ייחודיים שמאמצים את התקינה האירופאית.
מאיר שטרית: גם התקן הזה מאושר על ידינו?
אבנר פלור: עדיין לא.
אבנר פלור: הוא צריך להיות מאושר על ידי מכון התקנים.
מאיר שטרית: האימוץ הוא לא אוטומטי?
מאיר שטרית: כל תקן שאושר באירופה, קיבלנו החלטה בממשלה – כך אני זוכר – אוטומטית חל בישראל.
אבנר פלור: לא, זה לא אוטומטית.
אבנר פלור: בנושא רכב, אתה צודק אבל בנושא דלק, כל תקן מחויב שיהיה לו תקן ישראלי.
מאיר שטרית: צריך שמכון התקנים יבדוק את זה ויעשה תקן?
אמיר זלצברג: התקן הוא לא הבעיה.
אבנר פלור: זאת הייתה גם דרישת משרד התשתיות.
מאיר שטרית: מה עמדת משרד התחבורה בעניין הזה?
אבנר פלור: בנושא תחליבי הסולר?
אבנר פלור: מבדיקה שביצעתי עם מספר יצרני רכב לפני מספר חודשים, אין שם תמימות דעים האם ניתן לאשר את השימוש בתחליבי סולר לכלי רכב.
אבנר פלור: בשלב הראשון, גם במסגרת התקינה האירופאית, מתייחסים לציי רכב.
אבנר פלור: זאת אומרת, השימוש של תחליבי הסולר הוא לציי הרכב.
אבנר פלור: היה חשוב לנו שהתקן הזה גם יעוגן במסגרת מכון התקנים כדי שאז נראה את כל המכלול, גם את ההיבטים הלוגיסטיים, גם ההיבטים הטכניים, גם אנחנו ניתן את כל חוות הדעת של יצרני הרכב, של הקואופרטיבים וכולי.
אבנר פלור: לכן חשוב מאוד שזה יעוגן במסגרת תקינה ישראלית.
מאיר שטרית: שאלה למשרד להגנת הסביבה.
מאיר שטרית: אני מבין שהאוצר עשה את שלו, מבחינתו הוא עשה את העבודה שלו, סיים, קיבל החלטה של מיסוי ירוק וכל הכבוד ואני מברך אותם על כך.
מאיר שטרית: אני מבין שהמשרד להגנת הסביבה קובע בעצם תקן של זיהום כלי הרכב.
אמיר זלצברג: אנחנו קובעים תקנים לעמידה בטסט השנתי או בבדיקות שאנחנו עושים בצד הדרך, שלכלי רכב אסור לחרוג מאותו תקן.
מאיר שטרית: בהנחה שהמלצות האוצר יעברו ועדת כספים, יהיה אישור ויהיה תמריץ כלכלי, מי אמור לדאוג לזה או לחייב את זה שאוטובוסים מזהמים יהיו חייבים לנסוע על תחליב סולר?
אמיר זלצברג: אנחנו יכולים לפעול לא באופן אישי מול כל חברת אוטובוסים.
אמיר זלצברג: זאת הסמכות שיש לנו כיום בחוק.
אמיר זלצברג: לאחר שחוק אוויר נקי ייכנס לתוקף, אנחנו נוכל לפעול גם כמכלול מול כולם באופן בו יהיו תקנות.
מאיר שטרית: משרד התחבורה יכול לחייב גם את "אגד", גם את "דן", גם את הרכבת, גם כל מי שמקבל סבסוד מהמדינה.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהוא יזהם.
מאיר שטרית: אני לא מבין את העניין הזה בכלל.
מאיר שטרית: משרד התחבורה צריך לקרוא להם ולומר להם שיפסיקו לזהם וכי כולם חייבים לעבור לטכנולוגיה הזאת.
מאיר שטרית: אם זה מוריד 45 אלף טון זיהום ואתה אומר שזה מפחית בערך 50 אחוזים, בממוצע זה 25 אלף טון פחות זיהום.
מאיר שטרית: אני לא מבין מה כאן בכלל נתון לוויכוח.
מאיר שטרית: "אגד" ו"דן" יעשו מה שהם רוצים ויזהמו?
מאיר שטרית: צריך לומר להם שיפסיקו לזהם ואם יש פטנט שמוריד את הזיהום, שישתמשו בו.
מאיר שטרית: אני אומר שלא צריך לחכות יום אחד.
משה בלסנהיים: הכי אפקטיבי והכי מהיר זה רישוי עסקים.
משה בלסנהיים: אנחנו בדרך כלל מיישמים מיד כל דבר אפשרי.
משה בלסנהיים: גם את הדבר הזה אפשר ליישם אותו מחר בבוקר.
משה בלסנהיים: אני כבר הייתי במגעים עם החברה הזאת.
מאיר שטרית: מי מוציא אותם, המשרד להגנת הסביבה?
משה בלסנהיים: השר האחראי.
משה בלסנהיים: אני לא מכיר את מערך השרים האחראים.
משה בלסנהיים: מדובר רק בצו.
קריאה: יש כבר צווים אבל צריך לעדכן אותם.
משה בלסנהיים: הכלי הכי מהיר הוא כלי שנקרא רישוי עסקים.
משה בלסנהיים: בן לילה ניתן להוסיף תנאי ברשיון העסק של כל הגופים הגדולים האלה שכולם חייבי רישוי ואז אין בעיה.
משה בלסנהיים: הפטנט הזה נעשה בן לילה אבל קודם כל צריך את אותם שניים-שלושה-ארבעה-חמישה צווים ואני בתל-אביב מוכן ליישם את זה מיידית ואני רוצה לעשות את זה.
משה בלסנהיים: כאמור, המהלכים הבירוקרטיים שהם כל כך זניחים היום, הם מתחת לידיך.
מאיר שטרית: אני מתכוון לעקוב אחרי זה.
איציק ניסני: אני מהקואליציה לבריאות הציבור ופורום ירוק תל-אביב.
איציק ניסני: יש לי שאלה לגבי משרד האוצר.
איציק ניסני: הייתה לנו פגישה בפורום ירוק עם נציגי "אגד" ו"דן" והם טענו שקצב ייצור של אוטובוסים יורו 5 מתמהמה.
איציק ניסני: אולי כדאי לעודד את האנשים כאן.
מאיר שטרית: אתה סוטה מהנושא.
מאיר שטרית: חכה עם זה.
מאיר שטרית: אני אחזור אליך בהמשך כי עכשיו אני רוצה לסיים את הדיון בסוגיה בה אנחנו דנים.
איציק ניסני: השאלה השנייה היא לגבי הסולר.
איציק ניסני: לא נמצאים כאן נציגי בתי הזיקוק, חברת החשמל וחברות הנסיעה.
איציק ניסני: הסולר מיוצר בכל מיני רמות והשאלה היא האם התחליב מתאים לכל סוגי הסולר.
איציק ניסני: השאלה השנייה היא האם זה יכול להוריד זיהום בגנרטורים ובטורבינות לייצור חשמל.
איציק ניסני: זאת אומרת, האם אתם יכולים לעשות מה שנקרא ססמן טסט ולבדוק את זה בתחנות טורבינות גז של בתי זיקוק שלנו כקואליציה לבריאות הציבור יש לנו בעיה עם הזיהום שהם מייצרים.
ערן רכס: אני עוסק בטכנולוגיה של נפט, דלק ושמנים.
ערן רכס: התשובה היא בהחלט כן.
ערן רכס: הטכנולוגיה הזאת טובה גם בגנרטורים, גם בתחנות כוח, וגם ביחידות חימום.
ערן רכס: מהבחינה הזאת, ברגע שאתה מכין את התחליב ושורף אותו, בלאו הכי בכל מקום אתה חייב להזריק דלק.
ערן רכס: אתה חייב לרסס אותו על מנת לקבל את הפאזה הגזית כי היא זאת שבוערת.
ערן רכס: הבעיה של הסולר, בשונה מבנזין, היא שהסולר הוא כבד יותר.
ערן רכס: לכן אתה חייב לרסס אותו בלחצים גבוהים יותר ולכן כל מיני דברים קשורים לסולר שאין להם שייכות כל כך לבנזין.
ערן רכס: בבנזין אתה בודק פחמימנים, אתה בודק CO, וזה זניח בנוקסים.
ערן רכס: מי שלא יודע, מדינת ישראל מחייבת הוספת תוספים לדלקים גם לבנזין וגם לסולר.
ערן רכס: במאמר מוסגר, אפשרי שחסכנו במדינת ישראל בהליכה לתוספים 5 אחוזים בתצרוכת הדלק, דהיינו 5 אחוזים בשיפור איכות הסביבה.
ערן רכס: אנחנו חייבים להביא בחשבון את היציבות כאשר נוכחים בה תוספים זרים ולראות האם זה משפיע ואם זה משפיע, עשינו את העבודה טוב והתוצאות היו טובות.
ערן רכס: אני אומר שחימום, גנרטורים, דיבר אתי דוקטור אהוד מחברת החשמל לגבי טורבינות גז והתשובה היא בהחלט חיובית.
ערן רכס: בדקנו יחידות חימום ומערכות חום, וזה עובד.
מאיר שטרית: זה מוריד את ההספק של המנוע כאשר משתמשים בתחליב?
ערן רכס: זה מוריד הספק כי אתה מקבל אותה כמות אנרגיה ממשהו שמכיל 13 אחוזים מים בהשוואה למשהו שמכיל אפס אחוז, אבל יש תרומה לכך.
ערן רכס: מאחר שיעילות השריפה משתפרת, אני מצליח לכן יותר טוב ולכן אני לא מפסיד הספק של 13 אחוזים אלא אני מפסיד הספק של – ואני אומר את זה במונחים הכי פשוטים – 5 אחוזים בלבד.
ערן רכס: לכן התשובה לגבי השאלה של משרד התשתיות היא שהחסכון הלאומי הוא 5-8-10 אחוזים ברכישות סולר פסילי.
מאיר שטרית: זה משמעותי.
ערן רכס: זה נוסה בהרבה מקומות.
מאיר שטרית: דוקטור רכס, יש לי מסמך שלך.
מאיר שטרית: אני מבין שאתה אחראי על ניסוי של חברת האוטובוסים "דן" ואני אודה שלא הבנתי את כל המספרים ואת כל הטבלאות אלא רק חלק מהם.
מאיר שטרית: לא ברור לי מצורת העריכה מה המשמעות.
מאיר שטרית: יש לך דרך להציג את זה?
מאיר שטרית: אתה יכול להציג את הנתונים של הניסוי?
ערן רכס: אני יכול להציג את הניסוי שעשינו.
מאיר שטרית: יש לך את הנתונים של הניסוי?
מאיר שטרית: כלומר, מה הראה הניסוי?
מאיר שטרית: מה התוצאות של הניסוי?
ערן רכס: הניסוי הראה דברים שכבר מר עובדיה אמר אותם.
ערן רכס: זאת אומרת, זה שיפור של בין 50-70 אחוזים בפליטות עשן בדרך שבה עובדים מכוני הרישוי של רכב כבד עד ל-49 אחוזים שיפור בפליטות חלקיקים, עד ל-39 אחוזים פליטות של תחמוצות חנקן.
ערן רכס: דרך אגב, הנתונים שאנחנו קיבלנו כאן ב"דן" תואמים נתונים שמפרסם ה-EPA וכל מי שרוצה יכול להיכנס לאתר של EPA ולראות מה כתוב בו.
ערן רכס: הוא נותן את כל הממירים המחמצנים, חלקיקים וכולי והוא נותן את הנתונים שה-EPA מדד.
ערן רכס: EPA בספר שלי, בניסיון שלי, בנושא הגנת הסביבה הוא הארגון בנושא הזה.
אברהם עובדיה: אנחנו הפצנו את הדוח הזה לכל משרדי הממשלה.
אברהם עובדיה: עשינו את זה בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה.
אברהם עובדיה: אין לי כאן עותק של הדוח, אבל אם יושב-ראש הוועדה רוצה, אני אשלח לו עותק ממנו.
אברהם עובדיה: כולם קיבלו את הדוח שלנו והוא נעשה בתיאום עם המשרדים.
אברהם עובדיה: אם אין לך את הדוח, אני אשלח לך אותו.
מאיר שטרית: יש לי אותו.
גרשון דורות: אני עוסק בנושא ומכיר את משרד התחבורה וגם את כבודו אישית הרבה שנים.
גרשון דורות: אנחנו עוסקים בכל מה שקשור בממירים קטליטיים ומלכודות חלקיקים.
מאיר שטרית: אתה רוצה להציג טכנולוגיה אחרת?
גרשון דורות: לא.
גרשון דורות: אני לא רוצה להציג.
גרשון דורות: יש לי מספר שאלות.
מאיר שטרית: יש כאן מישהו שהגיע לישיבת הוועדה עם טכנולוגיה אחרת?
גרשון דורות: כן, אני, אבל לא עכשיו אלא בסוף.
גרשון דורות: מדינת ישראל בחרה ללכת לנושא של ממירים ומלכודות על פי כל מיני קריטריונים ועשתה אין סוף ניסויים על חשבון המדינה.
גרשון דורות: עשה מעל ומעבר משרד התחבורה והיום יש אפשרות לייבא בצורה כמעט גורפת, לאחר עמידה בקריטריונים, ממירים ומלכודות למדינת ישראל.
גרשון דורות: לצערי הרב – יושב כאן משה בלסנהיים – הוא היחיד היום שהרים את הכפפה והחל משנת 2001 עיריית תל-אביב התקינה כמות קטנה אבל הלכה עם זה.
משה בלסנהיים: למען הסדר הטוב, המספר הוא 40.
משה בלסנהיים: זאת לא כמות קטנה.
גרשון דורות: "דן" הלכה בעקבות הצווים והתקינה 150 יחידות.
גרשון דורות: כספים שהוקדשו על ידי ארגונים כמו איגוד ערים דן, הלכו לדברים לגמרי אחרים.
גרשון דורות: על מה אנחנו מדברים כאן?
גרשון דורות: אנחנו מדברים על ניסיון להכניס טכנולוגיה.
גרשון דורות: אני בטוח שנעשתה עבודה אדירה, אבל יש עם הטכנולוגיה הזאת בעיות אכיפה קשות מאוד ואנחנו כבר מדברים על כך שניתן לה תמריץ.
מאיר שטרית: למה זה מפריע לממירים הקטליטיים?
גרשון דורות: לא, יש טכנולוגיות מוכחות.
מאיר שטרית: שיעשו גם את זה.
גרשון דורות: אנחנו מדברים כאן על מתן תמריץ.
מאיר שטרית: אני בעד לתת תמריץ לכל דבר שמפחית זיהום.
גרשון דורות: כאן התקיים דיון לפיורינוקס.
מאיר שטרית: למה לא? יש לך דיון בנושא אחר, תביא אותו.
גרשון דורות: אני רוצה לשאול לגבי האג'נדה של הוועדה.
מאיר שטרית: האג'נדה של הוועדה היא להפחית זיהום, טכנולוגיות שמפחיתות זיהום מכלי רכב.
מאיר שטרית: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, כלי הרכב צורכים 20 אחוזים מהדלק וגורמים 90 אחוזים מהזיהום.
מרים לב-און: רק 90 אחוזים מה-CO אבל לא מכל הגזים האחרים.
מאיר שטרית: הם פולטים חלקיקים מסרטנים ותחמוצות חנקן.
מרים לב-און: בהחלט.
מאיר שטרית: אני תומך במתן תמריץ לכל דבר שמפחית זיהום כלי רכב.
מאיר שטרית: אגב, כשר תחבורה פעלתי יחד עם האוצר והפחתנו את מס הקנייה על מכונות היברידיות ב-70 אחוזים.
מאיר שטרית: הפחתנו כי אני חושב שצריך לעודד בעשר ידיים את כל מה שמפחית זיהום.
מאיר שטרית: כל טכנולוגיה, כל דבר מוכח שיש לו תוצאות, צריך לעודד אותו.
גרשון דורות: יש לנו כאן דוגמה של גברת נכבדה שיושבת והיא נציגתה שגרירות האנגלית.
גרשון דורות: הם נותנים תמריץ לטכנולוגיות.
גרשון דורות: יש טכנולוגיות שהם נותנים להם ויש כאלה שלא.
גרשון דורות: למה כל דבר להמציא כאן?
מאיר שטרית: אני לא מבין מי ממציא.
מאיר שטרית: אני לא מבין מה הטענה.
מאיר שטרית: אל מי אתה בא בטענה?
גרשון דורות: אני אומר שהוקצבו כאן מיליוני שקלים למחקרים.
מאיר שטרית: הוקצבו על ידי מי?
גרשון דורות: על ידי המשרד להגנת הסביבה.
מאיר שטרית: הוא יושב כאן ואתה יכול לשאול אותו.
גרשון דורות: למה לדבר עכשיו בשלב הזה על תמריץ לטכנולוגיה הספציפית ולא תמריץ בכלל?
גרשון דורות: למה לא ללכת יותר רחב?
מאיר שטרית: נתנו תמריץ לכל מיני טכנולוגיות, בנוסחה שנקבעה על ידי האוצר.
גרשון דורות: לא ל-אפטר טרייטמנט.
מאיר שטרית: לכל דבר.
מאיר שטרית: בנוסחה שנקבעה על ידי האוצר למיסוי כלי רכב, למה שנקרא מיסוי ירוק, קבעו נוסחה שלפיה בודקים את רמת החלקיקים הנפלטים ואת רמת הזיהום.
מאיר שטרית: לפי רמת הזיהום מורידים את מס הקנייה.
מאיר שטרית: ככל שהזיהום יותר גבוה, מס הקנייה יעלה.
מאיר שטרית: ככל שהזיהום יותר נמוך, מס הקנייה ירד על מכוניות.
גרשון דורות: אנחנו מדברים על מכוניות ישנות ולא על המכוניות החדשות.
מאיר שטרית: אבל המכוניות הישנות קיימות.
אמיר זלצברג: אני חושב שאנחנו הולכים לכיוון לא נכון.
אמיר זלצברג: אנחנו לא עושים כאן תחרות בין הטכנולוגיות.
אמיר זלצברג: המטרה של כולם כאן ביחד היא להפחית את הזיהום.
אמיר זלצברג: לי, למשרד שלנו ולכל אחד כאן לא איכפת איזה טכנולוגיה תהיה אבל איכפת לנו להפחית את הזיהום.
אמיר זלצברג: דרך אגב, באותו הרכב אפשר להשתמש בשתי הטכנולוגיות במקביל וזה פועל עוד יותר טוב.
אמיר זלצברג: אין כאן תחרות בין הטכנולוגיות.
אמיר זלצברג: אנחנו תומכים בכולן.
אמיר זלצברג: בעבר, כמו שאתה יודע, חייבנו גם חברות תחבורה ציבורית להתקין ממירים.
אמיר זלצברג: דרך אגב, לא חייבנו אותם להתקין את הממירים אלא הם התקינו.
מאיר שטרית: הם התקינו בכל התחבורה הציבורית?
אמיר זלצברג: לא, כמות מסוימת.
משה בלסנהיים: 150-200 ממירים הותקנו באוטובוסים של "דן".
מאיר שטרית: מתוך ה-1,000.
משה בלסנהיים: לחברת "דן" יש כ-1,150 אוטובוסים, מתוכם כ-720, נכון להיום, כבר בטכנולוגיות של יורו 3 או יורו 4.
משה בלסנהיים: קצב ההצטיידות של חברת "דן" – אני לא מייצג אותה כאן ולכן אל תתפסו אותי במילה – הוא סדר גודל של בין 70 ל-80 אוטובוסים לשנה, תלוי בסבסוד האוצר.
מאיר שטרית: מה לגבי אוטובוס שיש בו ממיר קטליטי?
משה בלסנהיים: מבחינתנו אנחנו מוכנים לקבל אוטובוס יורו 3 בתנאי שהותקנה בו איזושהי טכנולוגיה ולא חשוב מה.
מאיר שטרית: שמפחיתה את הזיהום.
משה בלסנהיים: לתקופה של חמש שנים.
משה בלסנהיים: אחרי חמש שנים או יצטרך כבר לשדרג את עצמו לתקן יורו 4 או יורו 5 או 6 אם יהיה בעתיד.
משה בלסנהיים: לכן כל טכנולוגיה שיש כאן, ואני מנצל את הרגע לקרוא לוועדה, הכל זמין, הכל תחרות, הכל בסדר והכל מצוין מבחינתנו.
משה בלסנהיים: אנחנו כאנשים שבשטח, שצריכים ליישם את זה, צריכים שיפתחו לנו את הדלתות ואת החלונות הבירוקרטיים וזה אומר תקנים.
משה בלסנהיים: ברגע שזה קיים, אלה שולי דברים, אלה דברים זניחים, מחר בבוקר אפשר ליישם כל טכנולוגיה שהיא.
משה בלסנהיים: זאת כבר התחרות והשוק הוא שוק פנוי.
משה בלסנהיים: זה מה שאנחנו צריכים לקבל מוועדת המדע והטכנולוגיה, אם אפשר.
מאיר שטרית: שאלה למשרד התחבורה.
מאיר שטרית: היום יש קביעה שלא יביאו לארץ רכב שהוא מתחת ליורו 5?
אבנר פלור: היום הקביעה היא שמאוקטובר 2008 כלל סוגי הרכב הכבדים חייבים להיות עם יורו 5.
מאיר שטרית: מה לגבי סוגי הרכב הלא כבדים?
אבנר פלור: מתחילים מספטמבר 2009.
אבנר פלור: אנחנו צמודים לאירופה מבחינת לוח הזמנים.
אבנר פלור: מספטמבר 2009 מתחיל ה-יורו 5 באירופה וגם אצלנו לגבי כלי הרכב הקלים, ומאוקטובר 2008 זה התחיל לגבי כלי הרכב הכבדים.
אבנר פלור: יש אוטובוסים וגם משאיות שהם יורו 5.
מאיר שטרית: היום אפשר לייבא אוטובוסים או משאיות מתחת ל-יורו 5?
אבנר פלור: ודאי שאפשר.
אבנר פלור: גם יורו 4 עדיין אפשר.
מאיר שטרית: אם כן, זאת לא חובה להביא לפי יורו 5 ומעלה.
אבנר פלור: אנחנו צמודים לאירופה וללוחות הזמנים של אירופה.
מאיר שטרית: מה לוח הזמנים באירופה?
אבנר פלור: לגבי רכב כבד, מאוקטובר 2008, דגם חדש מחויב להגיע עם יורו 5 וגם כאן הוא מגיע עם יורו 5.
מאיר שטרית: משאיות ואוטובוסים.
אבנר פלור: משאיות ואוטובוסים.
מאיר שטרית: זאת אומרת, לא יביאו מתחת ל-יורו 5.
אבנר פלור: דגם חדש.
אבנר פלור: במשרד התחבורה כבר משנת 2006 יש נוהל שגם מופיע באתר האינטרנט, נוהל בנושא של איך וכיצד אפשר להתקין ממירים נוגדי חלקיקים.
אבנר פלור: זאת אומרת, הנושא כבר מעוגן ויש דרישות כבר משנת 2006.
אבנר פלור: זאת אומרת, אין שום מניעה מבחינה בירוקרטית, אבל בשני תנאים כאשר התנאי האחד הוא שהיצרן מאשר את זה והתנאי השני הוא שלא ייגרם נזק לרכב.
מאיר שטרית: יושב כאן נציג הטכניון ממוסד שמואל נאמן.
מרים לב-און: אני יועצת בינלאומית ועובדת עם מוסד שמואל נאמן אבל אני גם יועצת בארצות-הברית, בקליפורניה.
מאיר שטרית: מה האחוזים שהם נותנים?
מרים לב-און: אני חושבת – אני לא זוכרת כרגע במדויק - שהם נותנים משהו בסביבות 16 אחוזים קרדיט.
אמיר זלצברג: הם נותנים 16 אחוזים הפחתה לנוקסים.
מרים לב-און: לא את המספרים שצוינו כאן.
מרים לב-און: אין לי את הנתונים כרגע בידיי אלא זה מה שאני זוכרת מהעבודה כי במקורי אני מחברת דלק, והייתי המדענית הראשית בנושא זיהום אוויר של ארקו בלוס-אנג'לס.
מרים לב-און: זה בהחלט עובד ובהחלט שימושי מאוד, בייחוד לדברים כמו רכבות.
קריאה: בארץ משווק רק 10 PPM ואין 50.
מרים לב-און: טוב מאוד.
מרים לב-און: בארצות-הברית זה 15 PPM.
מרים לב-און: צריך לציין עוד דבר שהוזכר על ידי אנשים שונים, שיש חסרונות מסוימים של התחליב וזה שאי אפשר לאגור אותו לזמן כי הוא מתפוגג ומתפרק לרכיבים שלו.
מרים לב-און: הוא מתאים מאוד לציי רכב שמתודלקים יום יום ומיד משתמשים בדלק, אבל אי אפשר לעשות לו אגירה למשך זמן.
ערן רכס: יש לנו מכל שיושב שנתיים ב"דן" ולא מסוכר כי לפי הוראות היצרן אנחנו אמורים לסכר את זה, מה שעושים גם במכלי דלק אחרים לפעמים.
ערן רכס: לכן זה מיועד רק לציים.
מרים לב-און: דבר אחר שרצינו להביא לידיעת הוועדה הוא שמוסד שמואל נאמן מפיץ מסמכי עמדה, בדרך כלל תך שיתוף עם המשרד להגנת הסביבה, על סדרי עדיפויות לאומיות בתחום איכות הסביבה בישראל וזה כרך ג' תחבורה.
מרים לב-און: הבאנו כמה עותקים לחלוקה.
מרים לב-און: זה יצא בספטמבר 2008.
מאיר שטרית: יש לכם מידע לגבי מה שקורה עם מנוע מימן?
מרים לב-און: בתוך מוסד שמואל נאמן יש פורום לאנרגיה שבו אנחנו מתמקדים כל פעם באנרגיה ספציפית ובשבוע שעבר היה פורום בנושא של רכבים חשמליים והיברידיים וקצת דיברו על תאי דלק ועל מימן.
מרים לב-און: החלום הוא עדיין רחוק מבחינת מימן, אם אני יכולה להגיד את זה בקיצור.
מרים לב-און: דוקטור ארביב שנמצא כאן היה גם הוא אתנו בפורום בשבוע שעבר.
מרים לב-און: גם בארצות-הברית הממשל החליט כיום להפחית את התמיכה במחקר ופיתוח של תאי דלק לרכבי מימן והוא הולך יותר לכיוון הרכבים ההיברידיים.
קריאה: לא להפחית כי אם לבטל.
מרים לב-און: הוא הולך יותר לכיוון הרכבים ההיברידיים שניתנים לטעינה חשמלית, מה שנקרא פלגינג הייבריד ולא ההיברידים הרגילים שישנם כיום.
אברהם עובדיה: אפשר לשאול את המכון האם אתם אוספים גם איזה שהם נתונים של אמצעים כמו מטעני חשמל?
אברהם עובדיה: אתם מסתכלים על ה-לייף סייקל קוסט ועל כמה באמת זה נצרך?
אברהם עובדיה: בסופו של דבר מישהו צריך לייצר את החשמל והוא מזהם.
מרים לב-און: זה היה חלק מהדברים עליהם דיברנו.
אברהם עובדיה: האם אתם עושים כמוסד?
מרים לב-און: משתדלים.
מרים לב-און: הדיון היה דיון מאוד כללי בשבוע שעבר.
מרים לב-און: זה היה פורום של מדענים ואנשי תעשייה ואקדמיה, אבל לא דיברנו על פרוייקט ספציפי שבו יהיה אפשר לעשות מבחינה כמותית את ה-לייף סייקל קוסט.
מרים לב-און: יש הרבה לייף סייקל אנלזיס שעשו לא על רכבים חשמליים אלא על רכבים עם תאי דלק כאשר הדלק שבהם הוא דלק שונה כמו דיזל שאפשר להשתמש בו לדלק.
מרים לב-און: זה נעשה באירופה ובארצות-הברית ואנחנו לא יודעים עד כמה זה מתאים לישראל.
אברהם עובדיה: אם מסתכלים על הראייה הלאומית, אני חושב שמוסד מחקר כמו שלכם צריך לתת את הנתונים האלה צריכים ברמה הלאומית.
אברהם עובדיה: לפעמים מעבירים את הבעיה משולחן א' לשולחן ב', ואז שולחן ב' נקי ושולחן א' מלוכלך.
רוני בר-און: נכון, צריך לעשות את זה, אבל מוסד נאמן עוסק בכל כך הרבה דברים ובכל כך הרבה מחקרים שיש גבול, כמו שאומרים, לכל תעלול.
רוני בר-און: אתה צודק במאה אחוזים.
אברהם עובדיה: זה מזכיר מה שעושים בהרבה בתים כאשר יש מטבח יפה ויש מטבח לבישול.
ערן יעקב: אני חייב להעיר לזכותו של מוסד נאמן, כמי ששותף לא מעט בפורומים שלהם, שהם משכילים אותו לא מעט.
ערן יעקב: נמצאים שם באמת אנשים עם הרבה ידע ולא פעם דברים שאני מקבל, אני מעביר להם לחוות דעת.
ערן יעקב: אני מבטיח לך שהם ירימו את הכפפה.
ערן יעקב: הם קשובים לכל דבר ואני חושב שהם עושים בעניין הזה עבודת קודש.
רוני בר-און: אני מבטיח שנרים את הכפפה.
רוני בר-און: היות שהזכרת את הפורום לאנרגיה במוסד נאמן, זה דבר מאוד חשוב שכולם אמורים לדעת את זה ומי שלא יודע, אני אומר.
רוני בר-און: מוסד שמואל נאמן הקים את פורום האנרגיה לפני שלוש שנים ובו אנחנו מזמינים את טובי המוחות בארץ מתחום הכלכלה, התעשייה, האקדמיה והממשלה ולוקחים נושא ספציפי לדיון ביום מסוים, דנים בכל מה שקשור בו ומוציאים דוח – זאת ועדת מומחים – שנראה כך והדוח מוגש למשרדי הממשלה השונים.
מאיר שטרית: יש לכם מסקנות מקרו?
רוני בר-און: זה מקרו ומיקרו.
מאיר שטרית: יש מסקנות מקרו בעניין האנרגיה?
מאיר שטרית: איזה מסקנות?
רוני בר-און: אני צריך להסתכל בנושא הספציפי.
אברהם ארביב: לרכב החשמלי, לרכב ההיברידי, יש יתרון שולי.
מאיר שטרית: מה באמת עמדתכם ביחס לרכב החשמלי?
מאיר שטרית: הפרוייקט של שי אגסי.
אברהם ארביב: יש יתרון בתחום האנרגיה הכוללת.
אברהם ארביב: יש יתרון גדול מבחינת הזיהום המקומי ברמה של הערים.
מאיר שטרית: אחת הטענות לגבי הרכבים החשמליים היא שכדי לטעון את הבטריות אתה צריך לייצר יותר חשמל ואתה לכן מזהם את הסביבה.
אברהם ארביב: לכן אמרתי שיש יתרון שולי מבחינה אנרגטית אבל יש יתרון סביבתי של זיהום ברמת הערים ובמה שאנשים נושמים.
אברהם ארביב: אין בוננזה אנרגטית.
אברהם ארביב: לא מצאנו עדיין את הפתרון לעשות את הכל בחצי מהאנרגיה.
מאיר שטרית: אם כי במדינות להן יש יכולת לעשות כורים חשמליים, כורי גרעין חשמליים שמייצרים חשמל בלי זיהום, זה אחד התכונות הכי יפות של כורים, הם מייצרים חשמל בלי זיהום.
מאיר שטרית: פעם הירוקים נלחמו נגד הכורים הגרעיניים, לפחות בגרמניה לפני עשר שנים סגרו את כל כורי הכוח החשמליים שם, ובעקבות משבר האנרגיה הגרמנים הבינו גם הם שצריך לייצר באמצעות כורים גרעיניים.
מאיר שטרית: היום דווקא הירוקים תומכים בהפעלת כורים גרעיניים כיוון שהם גילו די מהר שזה הגורם שמזהם פחות.
אברהם ארביב: ובלי זיהום אוויר.
אברהם ארביב: זה זיהום מסוג אחר.
מאיר שטרית: כן, בלי זיהום אוויר.
מאיר שטרית: זיהום רדיואקטיבי בהנחה שהוא מטופל כמו שצריך.
רוני בר-און: ראיתי שיש אנשים שמעונינים בדוח.
רוני בר-און: מי שיהיה מעונין לקבל אותו, ייתן לי את כרטיס הביקור שלו ואנחנו נשמח לשלוח לו אותו.
קריאה: שימו את זה על אתר האינטרנט.
רוני בר-און: זה באתר האינטרנט.
יהודה גסנר: אני מהנדס במינהל הדלק ולפני כן הייתי ברשות הגז הטבעי.
יהודה גסנר: בעברי היותר רחוק פגשתי את נושא התחליבים עוד עת עבדתי בבית החולים תל השומר.
יהודה גסנר: אני חושב שבפורום הזה כדאי להעלות את נושא הגז הטבעי הדחוס.
יהודה גסנר: הנושא הזה עלה ונדמה לי שהישיבה האחרונה שדנו בו הייתה במשרד התחבורה לפני כשלושה חודשים.
יהודה גסנר: הנושא הזה בהחלט יכול להוות פתרון לתחבורה ציבורית, למוניות ולמשאיות, בעיקר משאיות אשפה.
יהודה גסנר: אני לא יודע אם נמצא כאן נציג המשרד לביטחון פנים.
מאיר שטרית: אתה מדבר על גז טבעי במקום קפ"ם.
יהודה גסנר: במקום גפ"ם.
יהודה גסנר: CH4.
מאיר שטרית: אני מבין שיש מדינות בעולם שבאמת מניעות בגז טבעי.
יהודה גסנר: נכון.
מרים לב-און: כל התחבורה הציבורית בלוס-אנג'לס.
יהודה גסנר: אפילו פקיסטן.
מאיר שטרית: למה בארץ זה לא עובד?
מאיר שטרית: נאמר שכדי להניע מכוניות כאלה צריך חניונים מכוסים ושמורים.
יהודה גסנר: אני אפתח את התמונה על קצה המזלג.
יהודה גסנר: הגז הטבעי הדחוס, מדובר במכלים שמחזיקים את הגז בלחץ של 250 בר, בטמפרטורה של 15 מעלות צלזיוס.
יהודה גסנר: כבר בהגדרה אנחנו מבינים שזה הותאם למדינות קצת שונות.
יהודה גסנר: הנושא הזה בהחלט נמצא בדיונים ובהחלט אני חושב שאם יש כאן נציגים של יבואני הרכב הם בהחלט באים ודופקים על הדלת.
יהודה גסנר: חסר לי כאן הנציג של המשרד לביטחון פנים כי אם אני זוכר טוב, אנחנו נמצאים צעד אחד לפני שאנחנו הולכים לאשר את זה.
אמיר זלצברג: אני יכול לעדכן אותך ולומר שהתקדמנו מאז.
אמיר זלצברג: הם התנגדו להניע אוטובוסים בגז טבעי וזה משיקולים ביטחוניים.
אמיר זלצברג: הם ביקשו לעשות ניסוי ולפוצץ אוטובוס.
יהודה גסנר: הם לא התנגדו, הם ביקשו לעשות ניסוי.
אמיר זלצברג: הם יעשו את הניסוי.
אמיר זלצברג: הם יקבלו אוטובוס ישן מחברת "דן".
אמיר זלצברג: אתה צודק שבעבר הרחוק זה היה גפ"ם והיום מדברים על גז טבעי.
אמיר זלצברג: הם יקבלו אוטובוס ישן אותו יוכלו לפוצץ.
אמיר זלצברג: אם הניסוי יצלח, הם לא יתנגדו.
מאיר שטרית: כאשר הייתי שר התחבורה ישבתי עם קבוצה אמריקאית שבאה להציג לי את הנושא של הגז הטבעי בארץ.
מאיר שטרית: הם אמרו – אני לא יודע אם זה נכון או לא, אבל אתם בטח מומחים ויודעים יותר טוב ממני – שגז טבעי הוא לא דליק.
אמיר זלצברג: הוא דליק מאוד.
אמיר זלצברג: גז טבעי בתוך המכל הוא לא דליק, כשהוא בלחץ כל כך גבוה כי אין שם אוויר.
מאיר שטרית: שאלתי מה קורה אם יש תאונה והמכל נפגע, האם הוא נדלק ומתפוצץ.
אמיר זלצברג: הגז הטבעי הרבה יותר קל מהאוויר ולכן הוא עולה מהר מאוד למעלה.
אמיר זלצברג: הוא לא מתפוצץ.
אמיר זלצברג: אם הוא גם בתוך המכל, אין שם אוויר ולכן הוא לא יידלק אבל הוא מאוד דליק.
אמיר זלצברג: אם אתה שורף אותו בנוכחות אוויר, הוא מאוד מאוד דליק.
מאיר שטרית: זאת אומרת שבכל זאת יש סכנה בעניין הזה.
אמיר זלצברג: הרבה סכנה.
מאיר שטרית: איך בעולם בכל זאת הולכים לזה?
מאיר שטרית: הם פשוט לוקחים בחשבון שאין טרור.
יהודה גסנר: המחבל המתאבד עוד לא נכנס לאוטובוס אלא רק במדינת ישראל וזה איזשהו חסם שאני חושב שתפקידנו כאן לנסות ולקדם אותו מכיוון שזה בהחלט יכול לתרום ולא רק לרכבים הישנים אלא בעיקר לרכבים החדשים.
מאיר שטרית: דרך אגב, אני רואה כאן נתון האומר שבשנת 2002 הותר בישראל השימוש בגז גפ"ם להנעת כלי רכב.
מאיר שטרית: בשנת 2006 הונעו באמצעות גז כ-2,800 כלי רכב, מתוכם 2,10 כלי רכב פרטיים.
אבנר פלור: אני מאמין שהיום יש כבר מעל 7,000 מנועי גפ"ם.
מאיר שטרית: אחת הבעיות שאני זוכר שליוותה אז את העניין הייתה שאין בתחנות הדלק תחנות למילוי גז.
קריאה: עד היום אין.
אבנר פלור: הייתה גם בעיה עם הנושא של המיסוי.
מאיר שטרית: יש היום מדיניות של מיסוי בנושא גז גפ"ם?
ערן יעקב: כן, לא רק שיש אלא גפ"ם, נכון להיום, מסובסד בצורה משמעותית בהשוואה לדלקים אחרים אלטרנטיביים שעונים לאותו שימוש.
ערן יעקב: נכון להיום המס על טון גפ"ם הוא 100 שקלים, שזה זניח במונחי מס.
מאיר שטרית: אתם יכולים להבטיח אורך זמן שהמיסוי יישאר כזה?
ערן יעקב: בוועדה למיסוי ירוק הייתה המלצה שניתנה לגבי הגפ"ם לאחר שאנחנו בדקנו את התועלת הסביבתית.