GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: ההליכים בממשלה, לצערי, מאוד איטיים.
זאב וינר: אני מהפקולטה לרפואה בטכניון.
זאב וינר: פנית אליי כשרציתי באמת להצביע ולהגיד משהו ולחזק דברים שנאמרו ואני פה מייצג יותר את הצד של החוקר.
זאב וינר: אני עושה הרבה מחקרים קליניים ולשמחתי רובם לא עוברים הלאה ויכולים לקבל אישור ברמה המקומית.
זאב וינר: אבל אני חייב לומר לכם, וזה מתקשר למה שנאמר פה, שלאחרונה, ממש בחודשים האחרונים, קיבלתי הצעה למחקר גנטי מארצות הברית, מאוד מאוד חשוב להשתתף בו והקולגות שלי אמרו לי 'תשמע, זה דבר שחייב לעבור לוועדה עליונה, חבל על הזמן, עד שאתה תקבל אישור, העבודה הזאת תסתיים', ונוצר בי הרושם, ועכשיו אני מבין שזה רושם כי יש לכם בעיות אובייקטיביות, שכאילו יש פה איזה משהו מגמתי.
זאב וינר: היום אני מבין יותר שזה לא, אבל אני חושב שכמה שהוועדה הזו תקבל יותר סמכויות, היא צריכה לקבל יותר סמכויות והיא גם צריכה לקבל משאבים לתת תשובות מהר וענייניות, כי אני אומר לכם חד משמעית שמחקרים לא נעשים בגלל שזמן ההמתנה הוא מאוד מאוד מאוד ארוך.
זאב וינר: זו גם תשובה למה שאתה שאלת קודם.
זאב וינר: אני חושב שזה צריך לבוא בד בבד, כמה שהוועדה הזאת תהיה חזקה יותר, בעלת יותר אוטוריטה, היא גם צריכה להיות עם אמצעים לתת תשובות מהירות, ויותר ויותר תקבלו הפניות.
בנימין שרדני: נכון.
בנימין שרדני: לצערי לפעמים, כדי לא לחכות, יש כאלה שמוציאים את הקליניקה לחוץ לארץ והולכים לאירופה.
זאב וינר: חד משמעי, אני מדבר על מחקר שנעשה גם באירופה וגם בארצות הברית וביקשו גם את עזרתנו ובאיזה שהוא מקום---
בוליסלב גולדמן: הוא צודק מאה אחוז.
בוליסלב גולדמן: יש פה בעיה.
מאיר שטרית: חברים, עוד התייחסויות לדוח?
מאיר שטרית: אני חושב ששני הדברים הללו חשובים, החוק הגנטי לדעתי היה פורץ דרך בעולם, לא רק בישראל כמובן, וחשוב מאוד שישראל תהיה מובילה בתחומים הללו כי יש לזה השלכות על המחקר המדעי בארץ ועל האפשרות לפתח מחקרים מדעיים בארץ ועל האפשרות למשוך חוקרים.
מאיר שטרית: אני רואה שהיום כל המחקר החדש, כל הטרנד החדש בעולם הולך בכיוון הגנטי, תאי גזע, כל סוגי ההפריה החדשים וכל התיקונים והאפשרויות, לבחור את צבע העיניים של היילוד, למשל, שמאפשרים היום, למשל בארצות הברית.
מאיר שטרית: זאת אומרת הרבה מאוד מחקרים בטרנד של העתיד שיכולים לפתח בארץ, מחקר ופיתוח וכן הלאה, קשורים מאוד לחוק הזה ולכן לדעתי הגיעה העת, אחרי עשר שנים כמעט שמנסים לדחוף, באמת לשכלל את החוק ולהתאים אותו למציאות שהתפתחה במשך השנים הללו בתחום הגנטי, שיש לה התפתחות אדירה.
מאיר שטרית: כשעשינו את החוק פרויקט הגנום האנושי עוד לא נגמר, הוא לא היה אז בכלל על השולחן, מאז חלו שינויים והתפתחויות מדהימות גם בטכנולוגיה של בדיקת הד.נ.א וגם בהיקף של התוצאות האפשריות היום בעקבות פרויקט הגנום האנושי.
מאיר שטרית: אני מודה לכל אלה שבאו לדיון היום, על התרומה של כל אחד מכם, ונתראה בשמחות.
מאיר שטרית: רבותיי אני פותח את ישיבת הוועדה.
מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע שמגיע לישיבות הוועדה ועושה את זה לעיתים די תכופות ומביע את דעתו על הנושאים שעומדים על סדר היום של הוועדה.
מאיר שטרית: שיתוף פעולה בינינו ובין משרד המדע הוא חשוב ביותר בעיניי.
מאיר שטרית: מייצר גם סינכרוניזציה בין הממשלה ובין הכנסת, דבר שהוא בעיניי חשוב מאוד לצורך קידום העניינים.
מאיר שטרית: אני זימנתי את הדיון הזה לנוכח משבר שמתרחש בתחום תעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: הנתונים לפחות מצביעים על כך שהמשבר הוא לא משבר קל.
מאיר שטרית: על פי נתונים שניתנו על ידי תעשיית האלקטרוניקה והתוכנה מסתבר שמאז ספטמבר 2008 פוטרו מהתעשייה כ-7500 עובדים ועוד כמה עשרות אלפי עובדים מאז במעגלים המשרתים את תעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: הרי לא כל מי שעובד למען ההיי טק זה ההיי טק עצמו, יש המון תעשיות שמשרתות את תעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: לפי הערכות צפויים פיטורים של 10.6% עובדים שעוסקים בתעשיית ההיי טק.
מאיר שטרית: ועוד 32 אלף עובדים במעגלים המסייעים לתעשייה.
מאיר שטרית: אחת הבעיות במשבר היא גם העובדה שפרט לעניין של איבוד עבודה זה הירידה בשער של הדולר.
מאיר שטרית: כאשר הדולר נחלש ומכירות בחוץ לארץ הן בשקלים, והנתונים באמת מצביעים על נפילה דרסטית.
מאיר שטרית: גם במרכזי הפיתוח הבינלאומיים שנמצאים היום בארץ היו פיטורים.
מאיר שטרית: מרכזי הפיתוח עוברים לסין והודו.
מאיר שטרית: כל הכבוד לסין והודו, אני חושב שיש לנו יתרון יחסי בתחום זה.
מאיר שטרית: אז מעניין אותי באמת לדעת מה התחזיות של החברים שנמצאים בתעשייה.
מאיר שטרית: הנפילה ברווחיות היא מאוד משמעותית.
מאיר שטרית: ירידות בערכים שקליים בין 2007 ל-2008 בתעשיית ההיי טק על פי הנתונים שבידי מסתכמים ב-8.4 מיליארד שקל.
מאיר שטרית: זה שיעור של כמעט 10% בהשוואה לאחוז ב-2007.
מאיר שטרית: הפגיעה היא כתוצאה משער החליפין ומשפיע על התעשייה.
מאיר שטרית: זימנתי את הדיון הזה כדי לשמוע יותר מקרוב מהאנשים העוסקים בכך.
מאיר שטרית: מה דעתכם ניתן לעשות.
מאיר שטרית: מבחינתנו זה אחד המינרלים המרכזיים שיש במדינה הזו.
מאיר שטרית: הוא הוכיח את עצמו בייצוא הישראלי.
מאיר שטרית: חשוב לי לדעת מאנשים שעוסקים בכך מה ניתן לעשות.
מאיר שטרית: לפני שאני אתן להם רשות דיבור אני אתן את רשות הדיבור לשר המדע.
מאיר שטרית: אני רוצה להזכיר שהוקמה בוועדת הכלכלה שדולה להיי טק.
מאיר שטרית: ועדת הכלכלה לא צריכה להתעסק בהיי טק.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו צריכים להיות עם היד על הדופק בנוגע להיי טק.
דניאל הרשקוביץ: אין ספק שאחת הדרכים להתמודד עם המשבר הכלכלי העולמי בכלל ושוק ההיי טק בפרט זה זיהוי שווקים חדשים.
דניאל הרשקוביץ: זיהוי שווקים חדשים אני מדבר גם גיאוגרפית וגם תוכנית.
דניאל הרשקוביץ: דהיינו מבחינת התכנים שבהם אנחנו עוסקים.
דניאל הרשקוביץ: וזהו אחד הדברים העיקריים של משרד המדע והטכנולוגיה.
דניאל הרשקוביץ: בנושא זיהוי שווקים חדשים גיאוגרפים אנחנו משתדלים להרחיב את קשרי שיתוף הפעולה של מדינת ישראל עם מדינות נוספות.
דניאל הרשקוביץ: אמנם אנחנו עושים את זה ברמה הממשלתית, הסכמים בין מדינות, הסכמי מסגרת שאחר כך אנשים בשטח יוצקים תכנים לתוך ההסכמים האלה.
דניאל הרשקוביץ: אבל הסכמי המסגרת הם חשובים מאוד ואני יודע שכולם ערים למשלחת הנשיאותית שהיתה בשבוע שעבר לאזרבייג'אן.
דניאל הרשקוביץ: היתה שם חשיפה מעניינת.
דניאל הרשקוביץ: נחתמו כמה עסקאות ספציפיות בעיקר בתחום ההיי טק של חלק מאנשי התעשייה שהתלוו למשלחת.
דניאל הרשקוביץ: אפילו לנו הייתה טובת הנאה כי בפגישה שהיתה לי עם נציגות משרד המדע שם שנועדה לעסוק דווקא בשאלות אחרות אז התעוררו בעיות שיש להם נגיעה לאינטרנט ולמקורות מידע וכולי וכולי.
דניאל הרשקוביץ: וכבר ניצלנו את ההזדמנות כדי להעביר את זה לכמה אנשים שהיו במשלחת ונראה שזה לא רק שוק מתעורר, זה שוק חדש.
דניאל הרשקוביץ: אני באמת צופה עתיד רב לקשרים שלנו עם המדינות האלה.
דניאל הרשקוביץ: תחום נוסף שהוא באמת בתחום אחריותו של משרד המדע והטכנולוגיה זה התחום של החלל.
דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל הישראלית שהיא בעיקרה עוסקת בפן האזרחי של מה שקורה בחלל.
דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים הגבולות בין הפן האזרחי לפן הביטחוני הם מטשטשים.
דניאל הרשקוביץ: לכן אנחנו עומדים בקשר הדוק עם משרד הביטחון.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן סוכנות החלל הישראלית ומשרד המדע זה בעצם הכתובת ליצירת קשר בתחומים האלה והדברים נעשים ברמה לאומית והן ברמה מדינתית.
דניאל הרשקוביץ: לא ברמה פרטית.
דניאל הרשקוביץ: אין חברות פרטיות שמשגרות לוויינים אלא מדינות שמשגרות לוויינים.
דניאל הרשקוביץ: כאן יש ממש כמה פריצות דרך עם עתיד מאוד מבטיח.
דניאל הרשקוביץ: פה אנחנו יודעים כבר מזמן שהפוטנציאל לישראל הוא גבוה מאוד, פוטנציאל גבוה שהוא לא ממוצה.
דניאל הרשקוביץ: יש רק 7 מדינות היום בעולם שמוכרות בתחום החלל.
דניאל הרשקוביץ: כשאני מדבר על תחום החלל אני מכסה את כל הספקטרום מהשיגור, בכל הדברים האלה יש לנו יכולות מלאות, מהשיגור, יצור לוויינים ועיבוד המידע שמתקבל.
דניאל הרשקוביץ: יש רק 7 מדינות שמוכרות בתחום הזה.
דניאל הרשקוביץ: היקף המכירות בעולם היום הוא מעל 250 מיליארד דולר בשנה וזה עולה.
דניאל הרשקוביץ: ואגב השוק האזרחי תופס יותר ויותר מקום.
דניאל הרשקוביץ: ואם זה רק שבע מדינות הרי ברור שהפוטנציאל שלנו הוא גדול מאוד.
דניאל הרשקוביץ: המיצוי שלנו הוא ממש כמעט אפסי ואנחנו היום עוסקים ביצירת קשרים.
דניאל הרשקוביץ: אז אנחנו חתמנו בשלושה שבועות האחרונים כאשר יושב ראש הוועדה ואני חתמנו הסכם מאוד חשוב עם איטליה.
דניאל הרשקוביץ: בשבוע שעבר חתמנו הסכם מאוד חשוב עם קזחסטן.
דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה משפיע על המון תעשיות בארץ.
דניאל הרשקוביץ: זה משפיע על התעשייה האווירית וגם על תעשיות אחרות בתחום האלקטרוניקה, אופטיקה, אלקטרו אופטיקה וכולי.
דניאל הרשקוביץ: לכן גם פה אנחנו צופים רבות.
דניאל הרשקוביץ: בנוסף לכך אנחנו משתדלים לדחוף תחומים נוספים שבהם יש לנו יתרון יחסי, תחומים שונים במדעי החיים שגם הם עתירי היי טק.
דניאל הרשקוביץ: אז הנה נראה שבמקביל למשבר יש זיהוי של שווקים חדשים, שווקים מתעוררים, ומתוך היכרות אמנם קלושה עם ענף ההיי טק בישראל אחד הדברים שמאפיין אותו שהוא בדרך כלל מאוד זריז ויודע להגיב לאתגרים חדשים.
דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שמעבר הדברים האלה יעזרו לכם, למדינה ולענף ההיי טק לעלות ולתפוס שוב , אין ספק שזה התחום היחידי שיש לנו בו משאב אדיר.
מאיר שטרית: תודה רבה לשר.
מאיר שטרית: רק שאלה אחת לברר, האם ניתן בתקופה זו שיש משבר היי טק לבקש או לגרום לכך שהמדענים הראשיים במשרדי הממשלה, באקדמיה, גם המשרד למסחר ותעשייה יכוונו השנה בגלל המשבר בענף ההיי טק יותר מענקי מחקר ואפשרות לפעול בהקמה של סטרט אפים.
מאיר שטרית: בתקופה של משבר אולי זו הזדמנות דווקא לעודד פתיחה של חברות חדשות וסטרט אפים חדשים.
מאיר שטרית: יש המון רעב בדור הצעיר לתחום ההיי טק.
מאיר שטרית: קרנות הון סיכון אני אומר בצער ואני מתכוון לקיים דיון בוועדה הזאת על קרנות הון סיכון שנהנות בארץ מתנאי מיסוי מאוד נוחים ואני אומר בצער רב שהם משקיעים בדברים רק בתחומים שהם רואים עוד שנתיים פירות ולא מעבר לזה.
מאיר שטרית: דבר שהוא לדעתי בעייתי כי אם אנחנו רוצים בעיקר בארץ אי אפשר להתמקד רק בדבר שאתה רואה תוצאה.
מאיר שטרית: קרן הון סיכון אמורה להיות השקעה שחלק ממנה מצליח, חלק לא מצליח.
מאיר שטרית: אבל אם הולכים רק על הצלחות אז הקרן תיקרא קרן הון בלי סיכון.
מאיר שטרית: בעניין הזה אני חושב שצריך לטפל בצורה יותר יסודית גם מהצד הכלכלי וגם מההיבט כיצד פועלות קרנות הון סיכון.
מאיר שטרית: זה נושא מאוד מעניין שאם נכנסים לתוכו ובודקים כמה קרנות הון סיכון ההיקף שלהם שהוא גדול מאוד ההתמקדות שלהן רק בנושאים שהם בעלי יישום מיידי בעיניי היא פגיעה בעיקרון והרעיון המרכזי שזו תהיה קרן הון סיכון.
מאיר שטרית: שיש בזה סיכון מסוים.
מאיר שטרית: אחרת למה לקרוא לזה סיכון.
מאיר שטרית: רציתי לדעת אם אפשר לכוון היום באחוזים יותר גבוהים מענקים של מחקר ומענקים של ידע אנושי לטובת העניין.
דניאל הרשקוביץ: כן באמת הערה חשובה מאוד.
דניאל הרשקוביץ: בעצם מה שעומד בבסיסה של ההערה חשיבות התיאום בין הגופים השונים, בין המדענים הראשיים.
דניאל הרשקוביץ: זה באמת שייך למדיניות.
דניאל הרשקוביץ: ראשית יש כמובן פורום המדענים הראשיים.
דניאל הרשקוביץ: לא בכל המשרדים יש מדענים ראשיים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מודים לך שאתה נתת דחיפה שאתה נתת לאותם משרדים בפנייתך למנות בהקדם.
דניאל הרשקוביץ: פורום המדענים הראשיים שאני בעצם עומד בראשותו התכנס כבר שבוע כאשר באמת אחד הדברים שדיברנו עליו על הצורך בהגברת התיאום, ולא רק זה.
דניאל הרשקוביץ: יש לנו כמה רעיונות כיצד להגדיל את התקציבים בצורה משמעותית.
דניאל הרשקוביץ: אני בכוונה לא רוצה להיכנס לפרטים כיוון שאין הצלחה אלא בדבר הסמוי מן העין.
דניאל הרשקוביץ: איך אתה מגדיל את התקציב מבלי להוסיף כסף לעוגה?
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן אנחנו בתיאום במישור הזה שהוא מזכיר גם את היוזמה שלך בישיבה הראשונה של הוועדה בתור ועד של ראשי רשויות ואני מקווה לכנס אותם בקרוב.
דניאל הרשקוביץ: כמובן הם אמורים להגביר את התיאום ולקבוע מדיניות אחידה.
דניאל הרשקוביץ: אז התשובה היא בהחלט כן וזה הזמן.
שלמה וקס: בוקר טוב, אני מבקש ברשותכם לתת סקירה קצרה על המתרחש בעולם בהשוואה לישראל.
ברוך גינדי: בין 80% ל-85% מחקר העולמי בתחום ואולי משהו מיוחד שאנחנו חייבים להיות אובייקטיבים.
ברוך גינדי: במיתון הקודם גם נקראנו לכאן, זה היה באותה ועדה.
ברוך גינדי: עכשיו לקחנו סקאלה יחסית המיתון הקודם והמיתון של עכשיו לפני שאני אפרט את הפרטים אני רוצה להזכיר דבר אחד.
ברוך גינדי: מדברים כאן על דברים כאילו של ההשבחה של דברים אבל המערכת היא במצב הרבה יותר גרוע.
ברוך גינדי: לכן אנחנו לא נוגעים בעיקר.
ברוך גינדי: מדברים איך אפשר לעשות אייטם כזה או אחר.
ברוך גינדי: השוואת מיתון 2001-2002 מול המיתון של היום.
ברוך גינדי: הקרנות שאז חגגו זה באמת היה המנוע העיקרי.
ברוך גינדי: היה להם החזר אדיר.
ברוך גינדי: היה להם החזר כמעט כמו לאמריקאים.
ברוך גינדי: מצד שני היום אנחנו בשמינית החזר.
ברוך גינדי: כל משקיע רציונלי יחשוב פעמיים לפני שהוא משקיע.
ברוך גינדי: אז אנחנו קודם כל בבעיה בסיסית אחת והקרנות ליבי ליבי להם הן בבעיה רצינית מאוד פלוס כספי המשך והוצאה של כל אגורה על ההשקעה.
ברוך גינדי: תעשיות הדגל של ישראל ירדו בעולם ב-30%.
ברוך גינדי: במיתון הקודם עלייה של אחוז אחד בתעסוקה בהיי טק יצרה צמיחה ב-8%.
ברוך גינדי: בעיה נוספת, לפני המיתון נדדו או נדחו 6000 עד 7000 משרות שהלכו להודו סין.
ברוך גינדי: הפיטורים שאחרי המיתון הביאו עוד 8000 מפוטרים מההיי טק ברמה של המהנדסים.
ברוך גינדי: עוד 8000 בוגרי השכלה גבוהה של 2008 רובם לא נקלטו.
ברוך גינדי: 23 אלף אלה שיכלו לייצר ולא מייצרים זה מגיע ל-70 אלף משרות.
ברוך גינדי: גודל המכה צריך להיראות עכשיו ואנחנו באמצע הדרך.
ברוך גינדי: זה מתגלגל הלאה.
ברוך גינדי: כאן הבעיה העיקרית והאנושית.
ברוך גינדי: עכשיו איך קרה שהלחץ לא ניכר?
ברוך גינדי: נראה שדי סביר שעוברים את הסערה איכשהו.
ברוך גינדי: הייצור נמשך איזשהו זמן למלאי אבל אין ביקוש.
ברוך גינדי: וזה יש לזה סוף הרי.
ברוך גינדי: פרויקטים מתמשכים המשיכו לכן אותם אנשים עבדו.
ברוך גינדי: חברות של אינטגרטורים ובתי תוכנה עד שנגמר הפרויקט הבן אדם נמצא בפנים.
ברוך גינדי: משרות זמינות היו לחלק ממפוטרי ההיי טק.
ברוך גינדי: חלק נקלטו בתחילת שנה.
ברוך גינדי: היתה עדנה זמנית לדולר אז גם כן זה שיפר את התחלואים שהיו מקודם.
ברוך גינדי: זמנית.
ברוך גינדי: לא החלה מצוקה קיומית מאחר שרוב המפוטרים עדיין בתקופה של הסתגלות, פיצויים, דמי אבטלה וכל הדברים האלה.
ברוך גינדי: וכסף זמין נצרך מהרזרבות של החברות, גם מהרזרבות של הקרנות.
ברוך גינדי: זה אנחנו מגיעים לתחתית וכאן הצד של החירום שאנחנו נמצאים בו.
ברוך גינדי: המצב במחצית השנייה איפה שאנחנו נמצאים היום, התחדשות של הקרנות קטנה או אפסית.
ברוך גינדי: יש כמה הצלחות בודדות.
ברוך גינדי: גם כן רק על חלק מהכסף.
ברוך גינדי: לקוחות בחו"ל במיוחד וגם בארץ פותחים הסכמים ומורידים תעריפים.
ברוך גינדי: אז גם מה שלכאורה נראה רץ כיווצו אותנו.
ברוך גינדי: אי פתיחה של פרויקטים חדשים.
ברוך גינדי: זאת אומרת נראה לכאורה שהיו דברים, הם נגמרים.
ברוך גינדי: אין משהו חדש שיחליף.
ברוך גינדי: הצנרת מתרוקנת.
מאיר שטרית: איפה זה היה בעבר?
ברוך גינדי: בעבר זה האנג'לס, חלק מהקרנות גם השקיעו בהתחלות.
ברוך גינדי: אם כי יש גם קרנות שמשקיעות היום.
ברוך גינדי: אבל כמותית זה ירד בערך לחצי.
ברוך גינדי: עכשיו ה-multi national הם 3 מיליארד דולר.
ברוך גינדי: אינטל, מוטורלה, איי.
ברוך גינדי: בי.
ברוך גינדי: אם, אס.
ברוך גינדי: איי, פי.
ברוך גינדי: וכל אלו.
ברוך גינדי: כל החברות האלה עדיין בארץ.
ברוך גינדי: הקטינו משימות, הקטינו היקפים, לא נפתחו חדשים, אז לכאורה נראה שהכול בסדר אבל הכול מתכווץ ויותר קטן.
ברוך גינדי: אז תחשבו שלפני שנתיים הם ירדו מ-2.2 מיליארד דולר ל-1.3 מיליארד דולר.
ברוך גינדי: זה כמעט לחצי.
ברוך גינדי: לכאורה הכול בסדר.
ברוך גינדי: נדידה של פיתוח מישראל להודו, סין ומזרח אירופה.
ברוך גינדי: נדידה שזה בערך 7000 משרות.
ברוך גינדי: ביטוח, תחזוקה חלק.
ברוך גינדי: ואל תשכחו שכאן יש לא רק יציאה של משרות מכאן אלא דברים שנשקלו להיפתח כאן בוטלו ולא נפתחו.
ברוך גינדי: אני סופר כאן את כל אלה.
ברוך גינדי: זה מספר מפחיד כי זה 10% מכוח ההנדסה.
ברוך גינדי: ירידת מחירים סופיים למוצרי ההיי טק.
ברוך גינדי: זאת אומרת גם מה שרץ ירד.
ברוך גינדי: יש תופעה נוספת שזה מודל שבנינו כאן
ברוך גינדי: בארץ שיש איחור בכניסה להיי טק שני רבעונים בערך אבל גם איחור ביציאה.
ברוך גינדי: עכשיו ההיי טק בדרך כלל הצמיחה שלו היתה ברוב השנים פי שניים מהג'י.
ברוך גינדי: די.פי.
ברוך גינדי: הוא צמח הרבה יותר מהר לכן היה בזה אטרקציה גדולה.
ברוך גינדי: אבל גם כשהוא חוטף הוא חוטף באותה צורה.
ברוך גינדי: עכשיו כאן איפה נכנסת הממשלה?
ברוך גינדי: וזה מחקר שלנו על ממשלות בעולם.
ברוך גינדי: לא אכנס לכל הפרטים אבל אם תראו בצד שמאל שירותים.
ברוך גינדי: את רוב הדברים בעולם הממשלות בעולם צריכות לשירותים.
ברוך גינדי: זאת אומרת 70% מהבזבוז שלהם הולך החוצה.
ברוך גינדי: עכשיו כאן יש לממשלה יכולת עצומה לעזור לענף הזה.
שלמה וקס: אדוני היושב ראש למשל להוציא פרויקטים שתקועים בצנרת החוצה ולתת אותם לחברות שמחכות.
מאיר שטרית: אני חושב שהממשלה עושה את כל הפרויקטים באמצעות חברות פרטיות.
שלמה וקס: אבל היא מעכבת.
שלמה וקס: יש פרויקטים בצנרת של 2 מיליארד שקל.
שלמה וקס: יש חלקים גדולים שעוברים ולא יצאו לביצוע.
מאיר שטרית: ולא הצליח בשלב ראשון?
שלמה וקס: לא.
שלמה וקס: אני לא יודע מה הצליח ומה לא הצליח.
ברוך גינדי: יש גם פרויקטים של מערכת הביטחון שאין להם מימון והם מחכים למעורבות פנימית.
ברוך גינדי: הממשל האמריקאי למרות המשבר שייתכן עוד לפנינו גדל בסביבות 4% לשנה.
ברוך גינדי: הכריז שעד 2013 יגדל ב-4% לשנה.
ברוך גינדי: הם הכניסו את האינפוזיה למשק דרך המכפילים שלה כבר עושה את שלה.
ברוך גינדי: זו דוגמה מה ממשלות עשו.
ברוך גינדי: עכשיו הדוגמה הכי טובה והכי בולטת ממשלת סין הכניסה 1.2 טריליון דולר להבראה ועוד 600 ביליון דולר, אחד דרך הרשויות המקומיות, אחד דרך הממשלה המרכזית אבל העיקר שאנחנו רואים כאן שחצי אחוז מכוח העבודה שלהם הוא בהיי טק.
ברוך גינדי: עכשיו מה שהם עשו הם השקיעו 45% מהתוצר הלאומי להבראה.
ברוך גינדי: לכן הם לא סובלים מהמיתון לצורכי פנים.
ברוך גינדי: היצוא שלהם נפגע ולכן הסיטו את הכול לצורכי פנים והתצרוכת הפנימית מפצה על כל מה שקורה שם.
ברוך גינדי: מתוך זה אחוז גבוה מאוד הולך להיי טק.
ברוך גינדי: שם בערך 10%.
ברוך גינדי: הם לא נפגעו כמעט בכלל.
ברוך גינדי: נפגעו בקצת.
ברוך גינדי: ההיי טק הישראלי הוא 10% מכוח העבודה שלנו, אבל כמה הסטימולוס של ישראל היה.
ברוך גינדי: ארצות הברית משהו כמו 5%.
ברוך גינדי: יותר אפילו.
ברוך גינדי: סין את הסכום הזה.
ברוך גינדי: זה לא עומד בשום פרופורציה.
ברוך גינדי: הנה דוגמה למה ששאלת מה אפשר לעשות.
ברוך גינדי: אם ניקח מיליון דולר ונציע את זה ל-by operating transfer ל-5 שנים, 200 מיליון דולר לשנה, 70% הולך לעבודה כי זה עתיר עבודה.
ברוך גינדי: עבודה בשכר גבוה.
ברוך גינדי: לכן המס השנתי הוא 56 מיליון דולר על העבודה, מאה מיליון דולר רק ממיסים ועוד מהחברות, 108 מיליון דולר בשנה החזר למדינה.
ברוך גינדי: פרויקט לוקח כמה שנים.
ברוך גינדי: זאת אומרת בהגדרה כמעט כל הכסף חוזר חזרה.
ברוך גינדי: זאת אומרת אין כאן בכלל שאלה של סיכון או כסף שהולך לשוטף.
ברוך גינדי: וזה כאן אולי הדבר אין סיכון גדול למדינה.
מאיר שטרית: אתם מסוגלים היום להצביע ולהגיד פרויקט א' ב' ג' ד' שייצר משימות עבודה.
ברוך גינדי: אפשר כן, במפורש.
ברוך גינדי: זה קל.
מאיר שטרית: אפשר לקבל רשימה כזאת?
ברוך גינדי: זה קל יחסית.
ברוך גינדי: כן.
מאיר שטרית: אני אעלה את זה גם בממשלה גם מול האוצר הרי שמעתי שהממשלה מקציבה עכשיו מיליארד שקל כדי לתמוך בעסקים.
מאיר שטרית: בואו נמקד את זה.
מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד כמי שמכיר את הממשלה הרבה שנים.
מאיר שטרית: זה במידה רבה לצערי, אני אומר בצער, זה הרבה פעמים תפוס כפי יכולתך.
מאיר שטרית: שמקימים איזה דבר או קרן רוצים לתמוך אז מי שמוכן יותר ויש לו דברים להציג על השולחן והוא יכול להגיד פה אני יוצר מקומות עבודה ואני צריך תשובה קונקרטית, הסיכוי שלו לקבל כסף הוא יותר גדול.
מאיר שטרית: כך זה עובד.
מאיר שטרית: אז אני אשמח לקבל רשימה כזאת.
מאיר שטרית: אני מבטיח אם אני אקבל רשימה כזאת אני אדאג לפגישה עם שר האוצר על ושר האוצר תת וננסה באמת לקדם את הנושא הזה ולראות אם אפשר להגיע לדבר כזה.
מאיר שטרית: אני גם אביא את זה בכנסת לדיון במליאה וננסה לקדם את הנושא הזה.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לדחוף את הנושא הזה.
מאיר שטרית: נראה לי לא הגיוני שאם אפשר לייצר מקומות עבודה בארץ בתקופה שאנשים מאבדים מקומות עבודה והולכים לחו"ל, זה מה שמדאיג אותי הכי הרבה.
מאיר שטרית: כי בחו"ל אם יש מקומות עבודה האנשים האלה יכולים להיקלט.
מאיר שטרית: יש רעב לאנשי היי טק טובים בעולם ומקומות שמפתחים ומשקיעים היו כסף יכולים לקחת את החבר'ה שלנו החוצה.
מאיר שטרית: אז אם רוצים לשמור את אלה שקיימים צריך לעזור לעבור את תקופת המשבר.
מאיר שטרית: זה המחיר הזול ביותר שהמדינה יכולה לשלם על התעשייה כדי לעבור את תקופת המשבר.
מאיר שטרית: כי ברגע שנעבור את תקופת המשבר ותהיה פריחה יהיה ביקוש חוזר לאנשי היי טק בשמיים כמו שהיינו בסרט פעם.
אברהם מיכאלי: הטענה הזאת עולה גם עם יושב ראש התאחדות התעשיינים שהוא טוען שהוא מגיש רשימה של עסקים שמבטיחים להחזיר פי 5 אבל לא משתפים איתם פעולה אפילו שאישרו את זה בתקציב האוצר זה לא ממומש בפועל.
מאיר שטרית: לתעשיות אישרו 930 מיליון שקל למדען הראשי.
ברוך גינדי: עם כל הדברים שבאמת הם קשים החברה שלנו עושה דירוג עולמי, ישראל דורגה יחד עם אירלנד, קנדה.
ברוך גינדי: אירלנד לא אטרקטיבית מהבחינה שהיא יקרה.
ברוך גינדי: הנה דוגמה.
ברוך גינדי: הם בצרה גדולה מאוד הרבה יותר מאיתנו אבל אנחנו עדיין מדורגים גבוה.
ברוך גינדי: זה מתכרסם.
ברוך גינדי: היתרון הזה אסור להפסיד אותו.
ברוך גינדי: זה מעכשיו הדירוג הזה.
ברוך גינדי: אנחנו עדיין נראים בעיני העולם טוב.
ברוך גינדי: אולי משהו שהוא קצת אופטימי אבל גם שמראה על הדחיפות זה החיזוי שלנו על פי הבנקים בהתחשב בבנק העולמי היציאה מהמיתונים ואנחנו בישראל בפיגור של רבעון אחרי היתר אם לא יותר, איך הוצאו ענפים שונים מתוך ההיי טק.
ברוך גינדי: זאת אומרת הצד הירוק הוא כבר מצב הבראה.
ברוך גינדי: הנקודות האחרות אומרות איפה שיא הצלילה והצהובות אומרות איפה אנחנו מתיישרים.
ברוך גינדי: כשאנחנו מתיישרים אנחנו עדיין במצוקה כי נשארים עם המינוס, הוא רק לא גדל.
ברוך גינדי: זאת אומרת אנחנו צריכים עכשיו למצוא פתרון להיי טק עד לאותו מקום שבו רואים את הנקודות הירוקות.
ברוך גינדי: וזה אומר עד 2011.
ברוך גינדי: כלומר הגישור עכשיו צריך להיות לשנתיים.
מאיר שטרית: שלמה אתה רוצה להוסיף עוד משהו?
שלמה וקס: בוודאי.
שלמה וקס: אני לא אחזור על הנתונים שאתה אמרת.
שלמה וקס: פשוט זה צריך להדאיג בראש ובראשונה את האוצר כי זה הגירעון התקציבי ילך ויגדל אם החוב בתקציב בהכנסות.
שלמה וקס: בתעשייה שלנו רוב ההשקעות בתחום הזה נעשו על ידי בנקאים.
שלמה וקס: ההשקעות האלו ירדו בהיקף ניכר לאור המשבר.
שלמה וקס: צריך לזכור שלחברות ההיי טק אין נכסים ממשיים.
שלמה וקס: איך אמר מי שאמר הנכס של ההיי טק בלילה הוא הולך הביתה לישון.
שלמה וקס: הוא איננו, הוא עוזב את המפעל.
שלמה וקס: זה הנכס האמיתי.
שלמה וקס: חלק גדול מהמכירות של מדינת ישראל הם לשווקים מתעוררים.
שלמה וקס: 50% מההוצאות זה עבור שכר.
שלמה וקס: אולי יותר.
שלמה וקס: כוח אדם צריך להיות מקצועי, מיומן ותקופת ההכשרה שלו היא ארוכה.
שלמה וקס: צריך לזכור שכל דולר שהמדינה משקיעה בהיי טק היא מקבלת בחזרה 6 דולר.
שלמה וקס: יש כאן מדען ראשי לשעבר אחד מהראשונים הוא הקים את קרן יוזמה.
שלמה וקס: התשואה הכוללת למשק היא בערך בין חמש לשש.
שלמה וקס: כל השקעה ממשלתית יוצרת חוב חדש.
שלמה וקס: אני בכוונה פתחתי בזה כי זרקו פה איזה מספר 930.
שלמה וקס: אחרי כל התוספות בתקציב 2009 היה מיליארד 478 מיליון שקל לעומת מיליארד וחצי ב-2008.
שלמה וקס: אם לא יהיו קיצוצים רוחביים נוספים וכל הסיפורים וכולנו היינו בבית הספר הזה אז 2010 הוא ירד למיליארד 437 מיליון.
שלמה וקס: אם אנחנו הולכים למשבר שהוא משבר אחר לחלוטין בשנות האלפיים מדינת ישראל העמידה 1.8 מיליארד שקל.
שלמה וקס: אז יופי הורידו בתקציב המקורי של 2009 שהוגש ולא אושר ועמד על 1.1 משהו אז הוסיפו.
שלמה וקס: מה הוסיפו?
שלמה וקס: הורידו כדי להכניס.
שלמה וקס: זה במקביל קורה כאשר קרנות ההון סיכון כבר עשו את זה.
מאיר שטרית: אם מותר לי רק שאלה לסגנית המדען הראשי.
מאיר שטרית: כל עוד תקציב המדינה לא אושר למישהו כל תקציב המענקים בכלל לא מחולק.
לידיה לזנס: קיבלנו אישור מיוחד.
שלמה וקס: אנחנו לפחות דבר אחד השגנו שתקציב המדע הוכרע ועבד כרגיל.
שלמה וקס: אנחנו טוענים שתקציב המדען צריך לעמוד לפחות על 2 מיליארד שקל.
שלמה וקס: עכשיו ההשתתפות צריכה להיות 50% ולא משנה אם זה מרכז או פריפריה.
שלמה וקס: אני מבין שהנקודה הזאת ירדה מהפרק.
שלמה וקס: אבל עדיין יש העדפות לפריפריה.
שלמה וקס: צריך לזכור שהיי טק הוא במרכז.
מאיר שטרית: אפשר לעשות בפריפריה.
שלמה וקס: אי אפשר להעביר את ההיי טק.
מאיר שטרית: אני אומר לך אפשר.
מאיר שטרית: למשל מעבר של צה"ל לנגב הוא הזדמנות בלתי חוזרת לדעתי להעביר קבוצה גדולה מאוד של אנשים שעוסקים בהיי טק ועם עתיד של היי טק לנגב.
שלמה וקס: האמן לי אדוני היושב ראש אני מכיר קצת את ההיי טק בצבא.
שלמה וקס: עד שזה יתרחש עוד יעברו הרבה מים אפילו בירדן, אחרי ששאבו ממנו את המים למוביל.
שלמה וקס: זה תהליך ארוך ועדיין היום הוא במרכז וצריך להילחם באבטלה.
שלמה וקס: מדינת ישראל צריכה להילחם באבטלה ובבריחת המוחות ממדינת ישראל ואם לא נשכיל לעשות את זה אז נחזור לימי הטקסטיל והתפוזים.
שלמה וקס: עכשיו שער הדולר מתחיל, עוד הפעם, ואנחנו צריכים גם להסתכל מה קורה, אנחנו כולנו מתלה
שלמה וקס: בים שפתאום בבורסה יש חצי מיליארד דולר של משקיעים זרים.
שלמה וקס: כולם מוחאים כפיים.
שלמה וקס: השאלה כמה זמן חצי מיליארד הדולר הזה יושב כאן במדינת ישראל ולפני שהוא יוצא.
מאיר שטרית: מה אתה מציע שלמה?
שלמה וקס: מה אני מציע לעשות לגבי הטרנסאקציות האלו?
מאיר שטרית: בכלל.
מאיר שטרית: לגבי המצב מה אתה מציע לעשות?
שלמה וקס: עכשיו אני בא ומדבר.
שלמה וקס: קודם כל יצאו כמה תוכניות.
שלמה וקס: אבל כמו שהמדינה העמידה קרנות אשראי לחברות האלה ולתעשייה בכלל הבירוקרטיה הורגת אותנו.
שלמה וקס: התהליכים, ואני יודע שהחשב הכללי ואחרים פועלים כדי לשנות את זה, כדי לשפר.
שלמה וקס: אני לא יודע כמה יצליחו.
שלמה וקס: אבל אני אביא לך דוגמה.
שלמה וקס: אני אמרתי אנחנו משווקים למדינות שלא בהכרח הן ארצות הברית.
שלמה וקס: אז העמידו ביטוחי אשראי 4 מיליארד שקל.
שלמה וקס: ערבויות מדינה.
שלמה וקס: אף אחד לא הלך ופתר את הבעיה שיש גם לבססך וגם לכלל אשראי לתת להם ערבות ראשונית.
שלמה וקס: ביטוח ראשוני.
שלמה וקס: כי החברות ביטוח משנה קובעות נגיד מדינה איקס היא מדינה בסיכון אז היא לא נותנת.
שלמה וקס: אז מה הועילו חכמים בתקנתם לתת 4 מיליארד שקל?
שלמה וקס: אנחנו מדברים על חוק עידוד השקעות בהון.
שלמה וקס: אז העמידו 900 מיליון שקל בתקציב דו שנתי.
שלמה וקס: בוא נבחן את ההיי טק מקבל את זה.
שלמה וקס: ההיי טק לא מסוגל לקבל את זה כי זה למכונות ולמבנים.
שלמה וקס: לנכסים קפיטליים.
שלמה וקס: צריך לשנות את החוק.
שלמה וקס: מפעלים מכונות ומבנים.
שלמה וקס: לכן אנחנו אומרים שהכנסת תיזום חוק ותתקן את החוק שזה יהיה גם להון אנושי.
שלמה וקס: כשאני משקיע, כשאני מקים מפעל אני בסך הכול שוכר שטח, שם כמה פי.סי, ומתחיל לעבוד.
מאיר שטרית: מעניין אותי הסוגיה הזאת של ויכוח שנמשך הרבה שנים של עניין ההשקעות.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שהרבה מאוד מהכסף הזה הלך לאיבוד בגלל חוסר יכולתה של המדינה לפקח על מה שמתרחש היום ולכן פתחנו ב-2003-2004 מסלול אחר, מסלול של המס, של 10% משיכת תשלום מס 10% באזורי פיתוח ונדמה לי 15% באזור המרכז.
מאיר שטרית: אני זוכר.
מאיר שטרית: אני הייתי בגישה מאוד קיצונית בזה שאמרה שצריכים לתת אל כל המענקים לעידוד השקעות הון לעשות רק מסלול מס, כשאתה אומר רק אחד מהשניים, אין בירוקרטיה אז זה ניתן אוטומטית בלי אישורים של שום מרכז השקעות ושום פוליטיקה ושום מאכערים.