GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רביב סובל: אם מזככים את המסרים שכל הדוברים פה דיברו הם דיברו על דבר אחד שגם הוועדה דיברה על הגדלת האיכות על חשבון הכמות ועל יצירת תמריצים נכונים על מנת שהמחקר יהיה יותר איכותי.
רביב סובל: זו צריכה להיות המשימה.
מאיר שטרית: תודה רבה חברים.
מאיר שטרית: אני נאלץ לסכם את הדיון.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר תודה רבה לכל המשתתפים בדיון.
מאיר שטרית: אני מתנצל לפני אלה שלא דיברו.
מאיר שטרית: נשמח לעשות את זה בסיבוב הבא כי כאמור זו ישיבת פתיחה.
מאיר שטרית: אני רוצה גם להתנצל בפני סגן נשיא אוניברסיטת תל אביב שהגיע, היו לו בעיות בכניסה וכשהוא לא מצא חנייה הוא נסע בחזרה.
מאיר שטרית: פרופסור דני לויתן.
מאיר שטרית: הדיון הזה הוא ישיבת פתיחה בלבד שכמו שראיתם מהדיון עולה שבעצם כל מוסד נלחם לבדו על האינטרס שלו.
מאיר שטרית: צריכים להפוך את המצב לזה שיהיה קול אחד.
מאיר שטרית: הופעה מאוחדת של השכלה גבוהה.
מאיר שטרית: אתם לא יכולים להשיג שום דבר במערכה הזאת בהתפצלות הזאת שיש בין המוסדות להשכלה גבוהה והמלחמה ביניהם.
מאיר שטרית: אם נצליח לעשות דרך הוועדה הזאת ודרך סדרה של דיונים שאני אקיים, להציג עמדה ברורה לממשלה, לא הפכפכה, אין לי ספק שהמערכת הפוליטית לא תעמוד בפניה.
מאיר שטרית: אפשר לעשות פה בכנסת וגם בציבור ולרתום את המדענים לעניין הזה כדי לשנות את העמדה של מי שמקבל את ההחלטות.
מאיר שטרית: מדע כמו מוסיקה זו שפה בינלאומית שכולם מדברים אותה.
מאיר שטרית: אני מתכוון ללמוד את זה לעומק.
מאיר שטרית: אני איעזר גם באקדמיה למדעים, גם במועצה הלאומית למחקר ופיתוח וגם בראשי האוניברסיטאות.
מאיר שטרית: הישיבה הבאה תהיה לפחות 6 שעות.
מאיר שטרית: יש לפנינו עבודה.
מאיר שטרית: אני מבקש את הסיוע של כולם.
מאיר שטרית: בנפשנו הדבר.
מאיר שטרית: אני מודה לכולכם.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע שנמצא עימנו בישיבה הזאת.
מאיר שטרית: הוא לאחרונה נמצא כמעט כל פעם בישיבות של ועדת המדע, דבר שמוסיף לנו כבוד.
מאיר שטרית: נמצאים איתנו בישיבה היום פרט לשר המדע שיושב איתנו פרופסור אלוף במילואים יצחק בן ישראל, חבר כנסת לשעבר, יושב ראש סוכנות החלל הישראלית.
מאיר שטרית: פרופסור חיים אשד ראש תוכנית החלל של מערכת ביטחון, מר משה אור טס חבר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, מר חיים רוסו, סמנכ"ל בכיר למצוינות הנדסית וטכנולוגית בחברת אלביט מערכות, ד"ר צבי קפלן מנהל סוכנות החלל הישראלית.
מאיר שטרית: אלה הם גם רשימת הדוברים בתחילת הדיון שיציגו את המצגות שלהם ונפתח את הדיון ליתר המוזמנים, ונמצאים פה אנשים ממשרד הביטחון, ממשרד המסחר והתעשייה, ממשרד התשתיות הלאומיות, משרד האוצר, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, יושב ראש המולמו"פ פרופסור אברמסקי, מכון פישר למחקר אסטרטגי באוויר ובחלל, מוסד שמואל נאמן בטכניון, אוניברסיטת תל אביב, תעשייה בתחום החלל מאוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת ירושלים, תעשייה אווירית, מנהלת הישראלית לתכונית המסגרת של האיחוד האירופי, מרכז למחקר גרעיני בנחל שורק, הטכניון, אוניברסיטת בר אילן, חברות היי טק ותקשורת, לשכת המהנדסים, ראש מנהלת מערכות חלל ברפאל, עיתונות ותקשורת ומוזמנים נוספים.
מאיר שטרית: אני מברך את כולם על בואם לכאן.
מאיר שטרית: אני מקווה שהדיון יהיה לכם מעניין.
מאיר שטרית: רשות דיבור ראשונה לשר המדע.
מאיר שטרית: אני רוצה להגיד בתחילת הדברים שהיה לי הכבוד להיות עם שר המדע בסלון האווירי בפריז ובמסגרת הסלון האווירי שר המדע נפגש עם סוכנות החלל האיטלקית.
מאיר שטרית: נחתם הסכם מאוד חשוב מבחינתה של מדינת ישראל ואיטליה.
מאיר שטרית: נפגשנו עם מדענים מצרפת מפגש מאוד מרגש והיה מעניין ביותר.
מאיר שטרית: דו שיח על פיתוח עם המדענים הצרפתים.
מאיר שטרית: היום דיברנו על כך שנקיים דיון על תוכנית החלל הישראלית ואני שמח לפתוח היום את הדיון הזה.
מאיר שטרית: אם יהיה צורך אדוני השר ככל שיידרש אני אשמח לקיים דיונים נוספים.
מאיר שטרית: אני חושב שאם בכנסת יש ועדת מדע זה בדיוק היעוד שלה להעלות את המדע על המפה.
מאיר שטרית: לצערי לא ראיתי את זה קורה בוועדות שקדמו.
מאיר שטרית: אני רוצה לעשות את ועדת המדע שבאמת המדע יהיה עניינה כולו ולקרב את הציבור למדע ולקרב את המערכת הפוליטית למדע כיוון שלדעתי אי שיתוף הציבור במה שמתרחש גם מחליש את היכולת של המערכות המדעיות לקבל את הגיבוי והתמיכה הדרושים למערכות המדעיות בארץ.
מאיר שטרית: אני אשמח לשים את המדע על המפה כי עד היום המדע על המפה רק באוניברסיטאות ובמוסדות המחקר ובמערכת הפוליטית אני אומר בצער כמעט שהוא לא היה קיים.
מאיר שטרית: זכינו בפעם הראשונה בשר מדע שהוא גם מדען, דבר שנותן תרומה גדולה מאוד ליכולת שלנו לנהל דו שיח מדעי.
מאיר שטרית: אני פותח את הדיון ונותן את רשות הדיבור לשר דניאל הרשקוביץ.
דניאל הרשקוביץ: תודה ליושב ראש הוועדה חבר הכנסת מאיר שטרית.
דניאל הרשקוביץ: ישנה עבודה משותפת של המשרד כאשר המערכת הממשלתית והמערכת הפרלמנטרית משתפות פעולה.
דניאל הרשקוביץ: חלק גדול מהנושאים הם יוזמה של יושב ראש הוועדה.
דניאל הרשקוביץ: במקום שאני אכביר במילות פתיחה אעביר מיד לאלוף במילואים פרופסור יצחק בן ישראל את רשות הדיבור.
דניאל הרשקוביץ: רק בכל זאת משפט אחד, אחרי הכול כפי שאנשים פה בחדר יודעים מדינת ישראל היא מעצמת חלל.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו שייכים למועדון אקסלוסיבי של מדינות שיש להן גם יכולות שיגור, גם יכולות עיבוד וקליטה שמתקבל מן הלווינים.
דניאל הרשקוביץ: זה מועדון שיש בו פחות מעשרים מדינות.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן נושא החלל היום הוא נושא שבעולמנו הוא תופס מקום שהוא גדל והולך.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מדברים על היקף עצום של מכירות.
דניאל הרשקוביץ: אבל לצערנו הפוטנציאל אצלנו אינו ממוצה ומצד אחד אנחנו יושבים על מכרה זהב, מצד שני אנחנו לא כורים אותו במידה מספקת.
דניאל הרשקוביץ: אני מציע שתיתן את רשות הדיבור לאלוף יצחק בן ישראל.
7035: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על הדיון הזה ולשר המדע.
7035: אני קראתי לזה משבר והזדמנות ואני אסביר תיכף למה.
7035: תעשיית החלל בארץ נבנתה בגלל צרכים ביטחוניים.
7035: אנחנו לא ניכנס לעניין הזה, זה לא נושא הדיון אבל על הצורך הזה בנינות תשתית גדולה.
7035: התשתית הזאת היא היום קיימת וכמו הרבה דברים שקורים בביטחון יש תשתית גדולה שקיימת אבל השוק המקומי, אנחנו בנינו את זה לטובת צה"ל כמובן, אבל השוק המקומי הוא צורך לא מספיק.
7035: אנחנו מדינה קטנה ולא בונים לווינים כמו אמריקאים.
7035: בסופו של דבר אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שיש בו תשתית, תעשייה שלא יכולה להחזיק את עצמה.
7035: במקומות אחרים בביטחון פתרנו את זה על ידי יצוא ובעצם ככה אתה גורם תורם לכלכלה, גם מחזיק את התשתית, וכל הדברים הללו.
7035: אני קראתי לזה משבר והזדמנות כי יש משבר, אפשר על אותו רעיון שעשינו בכלל בתעשיות הביטחון לקפוץ מכאן להגדלת היצוא והכלכלה במדינה ואני אגיד על זה כמה מילים.
7035: אני לא רוצה להיכנס לעניין של למה מדינות רצות לחלל.
7035: השר הזכיר שיש מעט מאוד מדינות שהן בחלל.
7035: יש דרגות שונות לעניין הזה של מועדות החלל ונמצאת פה דגנית פיקובסקי שלקחתי מהדוקטורט שלה, למעלה למעלה יש אולי שלוש מדינות.
7035: זה ארצות הברית, רוסיה כמובן וסין שהן גם משגרות בני אדם לחלל.
7035: בדרגה אחת מתחת לזה נמצאות שבע מדינות שאנחנו אחת מהן שהן עצמאיות בחלל.
7035: ואפשר לרדת למטה ולמטה עוד לראות יש דרגות.
7035: יש מדינות שהן רק קונות.
7035: יש שוק גדול.
7035: אבל יש מעט מאוד יצרניות בשוק הזה.
7035: אלה שנמצאות למעלה ואנחנו אחת מאלה שנמצאות למעלה.
7035: יש פה מפה ישנה.
7035: בריטניה שגרה ב-71 אבל ביטלה בעצם מרצון את העיסוק שלה בחלל ובמקום מה שכתוב פה צרפת כל אירופה כולה התאגדה בסוכנות חלל אחת סביב הצרפתים ואלה המדינות שמשגרות.
7035: צרפת.
7035: בשנה האחרונה גם איראן לצערנו בסיפור הזה.
7035: אבל זה כל המדינות שיש בעולם שהן עצמאיות באמת בחלל ועל התרומה העליונה שדיברת עליה.
7035: למה צריך לחקור את החלל?
7035: אני חושב שבאולם הזה כשאני מסתכל אני רואה נמצאים פה אנשים גם מהאקדמיה, גם מתעשיית החלל, גם צרכנים, חיל האוויר.
7035: כל המוסדות למיניהם.
7035: לא צריך להסביר למה.
7035: צריך לחקור את החלל.
7035: יש הרבה סיבות להשקעות לאומיות בתחום החלל.
7035: על הביטחון אני לא רוצה לדבר.
7035: על תעשייה וכלכלה אני ארחיב.
7035: זאת אומרת זה יכול להיות מנוף גדול לכלכלה.
7035: כמובן לקידום המדע והטכנולוגיה.
7035: זה צריך לזכור שבסופו של דבר אנחנו חוקרים את החלל, לומדים על עצמנו, על כדור הארץ, על הסביבה.
7035: לרווחת האזרח ולטובת החברה זה גם בעניין של תעשייה וכלכלה כמובן וגם בכל מה שזה מאפשר לנו , לוויני תקשורת.
7035: לא היינו יכולים לתאר לעצמנו היום חברה מודרנית שהיא מבוססת ידע ללא האמצעים שאנחנו מפעילים בחלל.
7035: כמובן לשיפור מעמדנו בכלל זה נותן יוקרה.
7035: אני התלוויתי לשר המדע ולנשיא פרס בקזחסטן ואזרביג'אן, צריך לראות איזה גלים היכולות שלנו בחלל עושים במדינות כאלה בעולם.
7035: יש פה עוד דברים שלא רשמתי שנורא חשובים לנו כמו לשמור את הכוחות המדעיים אצלנו פה בארץ.
7035: שלא יברחו לנו לחוץ לארץ.
7035: וכל הדברים החשובים שכל אלה כמובן הם סיבות טובות להשקעה לאומית בחלל.
7035: סיבה נוספת זה שיתופי פעולה שיש לנו בחלל.
7035: גם הרווח שאנחנו מרוויחים פה בידע, גם הרווחים מכל הסוגים האחרים.
7035: יש פה דוגמה אחת ללווין שבעצם אנחנו והצרפתים בונים פה בארץ.
7035: כל הלווין כולו נבנה פה בארץ מבוסס על היכולות שפיתחנו בלווינים קלים יחסית, ויש עוד דוגמה שניה לטלסקופ אולטרה סגול שפותח גם כן פה בארץ ועומד להמריא בעוד מספר חודשים על לווין הודי.
7035: הרבה דוגמאות אני יכול לתת.
7035: אני אגיד את הדבר הכי אקזוטי שאנחנו מריצים אותו היום והוא עוד לא סוכם.
7035: זה השתתפות בתחרות של נאס"א למתעד שיסע על לווין אמריקאי למפות את נוגה.
7035: נוגה זה כוכב שמכוסה עננים ובשביל למפות אותו צריך מתעד מכ"מי ואתה מסתכל בעולם איפה יש מתעדים קלים מספיק כי זה מסע ארוך וכל גרם פה חשוב.
7035: יש לנו פה בארץ לווינים שכבר שיגרנו.
7035: אנחנו בתחרות.
7035: אני מקווה גם שנזכה בה.
7035: זה יכול להיות מאוד משמעותי.
7035: בשנתיים האחרונות האמריקאים אתם יודעים יש להם כל מיני אינדקסים של תחרותיות.
7035: אתה מתחיל לבדוק תעשייה תעשייה איפה כל מדינה נמצאת בעולם.
7035: אז הבאתי פה את הדוח.
7035: זה מ-2008 של החברה שעושה את זה.
7035: זה נקרא פוטרון.
7035: ככל שהעיגול יותר גדול זה משקף את העוצמה שלך בחלל.
7035: העוצמה מחולקת בין עוצמת התעשייה לעוצמת הממשלה.
7035: מי עומד מאחורי הדבר הזה.
7035: אז הכי טוב והכי בריא זה להיות כמו האמריקאים, גם הכי גדולה, גם הממשלה משקיעה, גם התעשייה מפותחת.
7035: זה יפה.
7035: ישראל מופיעה פה.
7035: אולי לא במקום טוב יחסית לארצות הברית אבל עדיין תספרו את מספר העיגולים שיש פה תראו שמלפנינו להוציא למעשה את קנדה שלמיטב הבנתי ניתן לה פה משקל גדול מדי יחסית ליכולתה האמיתית, להוציא את קנדה, כל האחרות זה מדינות שהן קצת יותר גדולות מאיתנו.
7035: ארצות הברית, אירופה כולה, רוסיה, סין, הודו ויפן אולי הכי קטנה אחרינו.
7035: זה מקום טוב.
7035: יצא השנה עוד דוח שמזיז אותנו עוד קצת שמאלה.
7035: אנחנו לא התקדמנו משנה הקודמת לשנה.
7035: אלא להיפך.
7035: אנחנו קצת יורדים.
7035: ובתוך אותו דוח אני בחרתי להראות לכם קטע מהסיכום.
7035: יש פה שורה אחת שאומרת ישראל ממשיכה להיות מנהיגה מובילה בטכנולוגית החלל אבל יש לה יכולת מסחרית מוגבלת.
7035: מה שמוריד אותנו למטה בדבר הזה זה אבחנה של הזרים, זה האמריקאים, שאנחנו בטכנולוגיה מובילים אבל בניצול שלה אחר כך לצורכי מסחר אנחנו על הרצפה.
7035: אחת הסיבות זה כמובן תקציבים.
7035: יש פה את התקציבים האבסולוטיים במיליוני דולר שהמדינות שנמצאות ברשימה מוציאות.
7035: החל מארצות הברית עם מספרים שאנחנו לא יכולים אפילו לדמיין.
7035: זה ביליוני דולר.
7035: תיקחו מדינות כמו גרמניה, שכידוע לנו אינה מעצמת חלל ומבחינה טכנולוגית אנחנו מובילים בהרבה יחסית לגרמניה היא משקיעה חצי מיליארד דולר בשנה לעומת עשרות מיליוני דולרים בודדים.
7035: אנחנו הוצאנו פה מספר מהספרות.
7035: יש לי הרגשה מידע אישי שהמספר האישי קצת יותר נמוך ממה שכתוב כאן, לא יותר גבוה בישראל.
7035: אבל יש סיווג אז אנחנו לא אומרים את המספרים האמיתיים.
7035: אבל הוא יותר נמוך ממה שכתוב כאן.
7035: זה מה שמופיע בספרות.
7035: הוצאנו פעם הרבה יותר.
7035: אבל אז היה לנו גם מממנים זרים שהיום אין לנו.
7035: המספר הוא יותר נמוך ובכל אופן הוא לא נמצא אפילו בסקאלה שדומה לאחרים.
7035: זה משקף השקעה ממשלתית.
7035: הסקטור הפרטי בארץ מאוד לא מפותח.
7035: אנחנו במקום שמיני בעולם.
7035: כמה להשקיע זו שאלה.
7035: איך משקיעים בכלל?
7035: אין בכלל דברים מקובלים.
7035: האם לפי אחוז מהתל"ג?
7035: אני בדקתי בכל מיני מדינות בעולם.
7035: יש כל מיני שיטות.
7035: רשמתי לכם פה טבלה לגבי כל מיני מדינות איזה אחוז מהתל"ג הן משקיעות בשנה.
7035: או מדד שבו המספרים כבר יותר מתכנסים לכמה דולרים לנפש משקיעים בחלל.
7035: אז אתם יכולים לראות שמדינות שכמובן אנחנו לא יכולים להתקרב אליהן כמו ארצות הברית משקיעות 120 דולר לנפש בחלל.
7035: שמה לא נהיה אף פעם.
7035: מעצמות מסדר שני.
7035: ואנחנו הרי יחד איתן.
7035: מבחינה טכנולוגית אנחנו אפילו משיגים אותן משקיעות בין 20 ל-50 דולר לנפש בשנה.
7035: ומדינות קטנות משקיעות כ-15 דולר לנפש בשנה.
7035: השוק האירופי המשותף משקיע 15 דולר לנפש בשנה ואז אתה מכפיל את זה במספר הנפשות ומקבל את התקציבים.
7035: אם היינו משקיעים כמו השוק האירופי המשותף אז היינו צריכים להיות בתקציב של מאה מיליון דולר.
7035: זה הכול בחלל האזרחי.
7035: אם היינו משקיעים כמו המדינות הגדולות כמו צרפת, זה היה 350 מיליון דולר.
7035: כמו היפנים זה היה 150 מיליון דולר.
7035: או אם היינו משקיעים עשירית אחוז מהתל"ג שזה אז זה 120 מיליון דולר.
7035: לעומת זאת אנחנו משקיעים חצי מזה.
7035: רבע מהמספרים האלה.
7035: מספרים הרבה יותר קטנים.
7035: אנחנו לקחנו גם איזו חברת רותם אסטרטגיות שעשתה איזו עבודה לראות נגיד שהיה לנו כסף, מה צריך לעשות, צריך להיות למשל חברים בסוכנות החלל האירופית, כי זה נותן לנו הרבה זכויות להשתתף במכרזים ומענקי מחקר שהיום מאוד קשה לנו להשתלב שם.
7035: יש דרגות שונות בחברות.
7035: זה יכול לנוע בין 5 ל-20 מיליון דולר תלוי בדרגות השונות.
7035: יש לווינים שצריך לעשות.
7035: בדרך כלל אנחנו לא מדברים על זה הרבה אבל תסתכלו על השורה התחתונה, יש לנו פעילויות שוטפות, מחקר מדעי, כל הדברים מהסוג הזה עם 120 מיליון דולר או 150 מיליון דולר אנחנו יכולים היום בתשתית שקיימת של מדינת ישראל להקפיץ אותה קדימה.
7035: מה היינו מרוויחים מזה?
7035: ובזה אני מסיים.
7035: יש נתונים לגבי המכירות בשוק החלל.
7035: עכשיו זה קשה להגדיר את שוק החלל.
7035: יש חברות, חטיבת החלל, התעשייה האווירית, או החטיבה שמייצרת מצלמות ללווינים זה שוק חלל ברור.
7035: או גילת שהם בונים את התקשורת הקרקעית אל הלווינים.
7035: יש כל מיני גרסאות.
7035: לפי הגרסה המרחיבה שוק החלל בעולם הוא בערך 250 מיליארד דולר ב-2008.
7035: לפי הגרסה היותר מצומצמת ואני לקחתי אותה כי יש לה נתונים יותר מפורטים זה 150 מיליארד דולר.
7035: בכל מקרה אם תיקחו אחוז אחד משוק החלל העולמי אתם תקבלו בין 1.5 מיליארד דולר ל-2.5 מיליארד דולר.
7035: שימושים אזרחיים.
7035: עכשיו אנחנו משבע היצרניות הבודדות בעולם.
7035: אני לא רואה שום סיבה בעולם שאנחנו לא נפעל להיות אחוז אחד, שני אחוז מהשוק הזה.
7035: כל אחוז פה זה שני מיליארד דולר.
7035: איפה הכסף הזה הולך?
7035: חלקו על ציוד קרקעי, חלקו על השיגור עצמו, חלקו על לווינים והרבה מאוד סביב שירותים כמו גילת.
7035: יש הרבה תעשייה סביב המכירה, העיבוד, התחנות, כל הדברים מהסוג הזה.
7035: אנחנו בכולם יכולים לדעתי להגיע למצב של השקעה של סדר גודל של בשנים הראשונות של נגיד 120 או 150 מיליון דולר אנחנו מצליחים להביא מכירות של 2 או 3 מיליארד דולר לארץ וזה כמובן אם נלך בשיטה של המדען הראשי עם תמלוגים תוך מספר שנים קטן אפשר לצמצם את זה, להתקרב לאפס.
7035: השקף האחרון, הוצאתי את זה מההראלד טריביון.
7035: זה מאמר שהתפרסם בניו יורק טיימס.
7035: הוא נורא מעניין.
7035: מסופר פה על איזה כפר הודי, מראיינים פה איזושהי משפחה, באמצע השיחה עובר חזיר בתוך הסלון.
7035: החיים עם הבהמות.
7035: ויש פה איזה ילד שהוא אומר להם שהחלום שלו הגדול זה לגדול להיות מהנדס חלל ולעבוד בנאס"א.
7035: עכשיו אני אומר את זה אפרופו ישראל.
7035: לא הודו.
7035: חלל זה נושא שהוא ממש אבן משיכה אמיתית לצעירים.
7035: למוחות שאנחנו לא רוצים שיברחו מהארץ.
7035: אין הרבה יותר דברים חשובים מהדבר הזה וזה הכול בידינו.
7035: שמתי פה לסיכום את היתרונות שאנחנו יכולים לקבל מלהפוך את החלל לנושא בעל עדיפות לאומית.
7035: מה שהיום הוא לא.
7035: מה צריך לשלם בשביל זה בשורה האחרונה.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לפרופסור חיים אשד ראש תוכנית החלל.
חיים אשד: בוקר טוב.
חיים אשד: אני העדפתי לא להכין מצגת כי מצגת מראה בדרך כלל מה יש ובדיון הזה אני מתכוון להציג מה אין ולכן ברשותכם אני אשתמש בדברים שכתבתי בנושא.
חיים אשד: ראשית תוכנית החלל הישראלית שהוקמה לפני כ-30 שנה אז היא נחשבה וגם היום היא נחשבת לנועזת ושאפתנית.
חיים אשד: הפעילות של ישראל בחלל תרמה רבות לביטחונה של המדינה.
חיים אשד: לא חשוב מכך לפיתוחה הטכנולוגי, המדעי והכלכלי ויש הוכחות לגבי כל אחד מהנושאים.
חיים אשד: עכשיו בתחומים בהם בחרנו להתמקד משיקולי תקציב וצורך כי אנחנו מדינה קטנה אחרי הכול, תעשיית החלל הישראלית היא מובילה עולמית לפי מספר חברות שהפרופסור בן ישראל הציג, גם לפי מכוני המחקר שלנו, אך לצערי כמי שיזם וקידם את תחום החלל ב-30 השנים האחרונות התעשייה הזאת נמצאת כיום במשבר עמוק ואני אסביר.
חיים אשד: התשתיות שהקמנו לפני כ-30 שנה הן ישנות ושחוקות.
חיים אשד: אין תמיכה במחקר והפיתוח.
חיים אשד: ולהיפך יש גם פיטורים מחוסר תקציב.
חיים אשד: אין אפשרות להשקיע בדור הבא מה שמונע התקדמות זה אפשרות להתחרות מול חברות אחרות בעולם.
חיים אשד: כלומר אנחנו הולכים ומאבדים בהדרגה את ההובלה שפרופסור בן ישראל ציין אותה שהיא היתה לנו ואנחנו עדיין בקצה שלה.
חיים אשד: בואו נזכור שב-1988 שבע שנים בלבד לאחר שהתוכנית הוקמה כבר שיגרנו את הלוויין הראשון אופק 1 בהישג חסר תקדים והציב את ישראל בחזית הידע עם המעצמות המובילות מה שבן ישראל קרא המדינות הקטנות, רוסיה, ארצות הברית, צרפת, יפן, סין, הודו.
חיים אשד: פשוט שנדע מי השכנים שלנו בכפר הזה.
חיים אשד: ישראל היתה אז עם השיגור המדינה הקטנה היחידה שהגיעה להישג הזה.
חיים אשד: אני מציין היחידה, ומאז ובמשך למעלה מ-20 שנה אף מדינה קטנה אחרת לא הצליחה לעשות את זה עד שבחורף האחרון היתה זו לדאבוננו דווקא איראן ששיגרה אמנם לוויין זעיר וקצת מסכן אבל היא עשתה את זה.
חיים אשד: נכנסה למועדון שאנחנו 20 שנה היינו המדינה הקטנה היחידה בו.
חיים אשד: ב-20 השנים שחלפו מאז שוגר אופק 1 שוגרו לחלל כ-15 לוויינים ישראלים מסוגים שונים.
חיים אשד: אני אמנה את חלקם.
חיים אשד: בתחום התקשורת שוגרו עמוס 1 ב-96, עמוס 2 ב-2003, עמוס 3 ב-2008, ובתכנון נמצאים עכשיו עמוס 4, 5, ו-6.
חיים אשד: אבל מנהל חברת חלל ביקש ממני לציין בדיון הזה שהוא נאלץ לפנות לחברות בחו"ל מפני שתעשיית החלל הישראלית מתכווצת וישנם דברים שהוא לא יכול להשיג פה, והתעשייה אפילו מפטרת אנשים.
חיים אשד: ישנו כאן סמנכ"ל תעשייה אווירית, הוא יכול להעיד על זה.
חיים אשד: לכן אין לחברה ברירה ולוויין עמוס 5, נאלץ לפנות לחו"ל כדי שחברה זרה תייצר אותו.
חיים אשד: לא כבוד גדול לנו.
יוסי וייס: אני אציג את עצמי.
יוסי וייס: יוסי וייס סמנכ"ל תעשייה אווירית, מנהל חטיבת מערכות טילים וחלל.
יוסי וייס: חברת חלל לדאבון ליבנו פנתה לראשונה הזמינה לוויין תקשורת שלא מהתעשייה האווירית מהסיבות שחיים מנה.
יוסי וייס: הם יותר זולים.
יוסי וייס: ממשלת רוסיה החליטה לסבסד את הלוויין.
יוסי וייס: החליטה לסבסד את המשגר.
יוסי וייס: והפלא ופלא פתאום יש לך עסקה נמוכה ב-50 מיליון דולר.
יוסי וייס: חברת חלל נסחרת בבורסה.
יוסי וייס: על בסיס הכסף שלי, שלך כבוד השר, ואתה החוצה.
יוסי וייס: עכשיו זה מדרון מתגלגל.
יוסי וייס: היא פנתה לראשונה.
יוסי וייס: היא גם מתרגלת לטוב והכדור ימשיך להתגלגל.
יוסי וייס: אנחנו בתעשייה האווירית היום נאלצנו בשנה האחרונה להקטין את מצבת כוח האדם בתחום החלל בסביבות 20% עד היום.
יוסי וייס: עד סוף השנה עוד כ-15% או 10%.
יוסי וייס: חיים שמייצג את מערכת הביטחון גם הוא נתקל בקשיים לא מעטים, בואו נגיד את זה בלשון עדינה, בלי להיכנס לפרטים.
יוסי וייס: ומכל כיוון שאתה מסתכל אתה נמצא בפתחו של משבר.
יוסי וייס: אנחנו לא בתחילתו, אנחנו כבר באמצעיתו בצורה שמשפיעה קשות על עתיד החלל במדינת ישראל.
חיים אשד: אני עובר מתחום לווייניי התקשורת לתחום לווייניי התצפית.
חיים אשד: כמו שאמרתי שוגרו שני לווייניי תצפית אזרחיים וכן שלושה לווייני תצפית ביטחוניים אופק 3, 5, ו-7.
חיים אשד: שוגר גם מכ"ם מהמתקדמים בעולם והעובדה שהאמריקאים מתעניינים בו כלוויין מוביל, זה דבר מאוד נדיר, ובכל זאת הם באים אלינו.
חיים אשד: אבל הלוויין של הדור הבא כפי שציין יוסי וייס שיתחרה עם מה שמצוי היום בעולם, כי אנחנו צריכים גם להתחרות, אין לתעשיית החלל היכולת להשלים אותו מחוסר תקציב ולדאבוני מערכת הביטחון עם התקציב המקוצץ שלה לא יכולה להתמודד עם זה.
חיים אשד: פה ישנו המקום של המדינה להיכנס ולסייע בתחום של המחקרים בייחוד המחקר התשתיתי.
חיים אשד: לגבי לוויינים מדעיים.
חיים אשד: הסטודנטים שלי בטכניון בנו עד היום שני לוויינים מדעיים בלבד.
חיים אשד: אחד אבד בתקלה של המשגר ממנו הוא שוגר ברוסיה, והשני שוגר בהצלחה.
חיים אשד: הוא מתפקד למעלה מעשור ללא דופי.
חיים אשד: הוא חלון הראווה בטכניון.
חיים אשד: אבל לפרויקט הזה אין המשך.
חיים אשד: אני מנסה בשנים האחרונות לארגן עוד כסף לטכניון.
חיים אשד: אני מופיע בכל מיני התרמות למיניהן.
חיים אשד: עדיין יש מקום למדינה לתמוך בתשתית האקדמית.
חיים אשד: המצב הוא היום שזו פגיעה קשה ביכולת להכשיר את הדור הבא של מהנדסי חלל.
חיים אשד: אני שם את הכובע של האקדמיה, אני רואה מה קורה בפקולטה אצלנו.
חיים אשד: פחות אנשים באים כי רואים שהתחום התכווץ.
חיים אשד: יותר מכך גם ביכולת למשוך סטודנטים ואני רואה בזה בעיה.
חיים אשד: דוגמה נוספת שהוצגה על ידי פרופסור בן ישראל על ההישגים בעבר זה לוויין הונוס שבו הצרפתים שהם הרי מתהדרים שהם עושים הכול, הכבוד הצרפתי הידוע, בכל זאת באו אלינו.
חיים אשד: ביקשו לא רק את הבס גם את המטען.
חיים אשד: ללא אח ורע.
חיים אשד: באו אלינו למרות שלא תמיד הם ישראלופילים אם נגיד בעדינות, וזה מדבר בעד עצמו.
חיים אשד: עכשיו ראיתם ממחקרים שבוצעו על ידי חברות סקר זרות ישראל הובילה עד לאחרונה ודורגה על סמך הישגי העבר כמובילה בעולם במספר הפרסומים לנפש בתחום החלל.
חיים אשד: זה גם כן מדהים בכל קנה מידה.
חיים אשד: ופי שניים מארצות הברית שממוקמת אחרינו.
חיים אשד: אלה דברים שהשקענו בעבר.
חיים אשד: אנחנו היום נהנים ממה שהיה בעבר.
חיים אשד: עדיין אפשר להמשיך ולנסוע עם הרכבת הזו שנשענת על העבר.
חיים אשד: אנחנו נגיע כמו בסרטים שמגיעים לתהום ואז נופלים.
חיים אשד: לוקח זמן עד שמרגישים שנופלים.
חיים אשד: לסיכום, במדינת ישראל הוקמה בתחום החלל לאורך 30 השנים תשתית אקדמית מרשימה וגם תשתית תעשייתית שכוללת כעשרים מפעלים.
חיים אשד: צבר ההזמנות שלהם בנושאי חלל מסתכם בסדר גודל שמעל מאה מיליון דולר עד מאתיים מיליון דולר שהושקעו חזרה בתוך המפעלים כדי להקים תשתית חלל.
חיים אשד: לא יוצרים תשתית יש מאין.
חיים אשד: אבל זה לא מספיק.
חיים אשד: וישנו תפקיד לממשלה לתמוך בתשתית, במחקרים ובכוח אדם בתחום החלל.
חיים אשד: אני יכול להמשיך ולמנות את ההישגים עד כה.
חיים אשד: אבל אני מצטרף למה שאמר יוסי וייס שאנחנו מצויים בתהליך מהיר של אובדן היתרון האיכותי בעולם.
חיים אשד: ההתדרדרות נובעת מהעדר התמיכה של המדינה בתעשייה ובאקדמיה.
חיים אשד: אומרים אתם יודעים מה?
חיים אשד: מערכת הביטחון מחזיקה את זה.
חיים אשד: תמשיכו.
חיים אשד: מה הבעיה.
חיים אשד: יש לוויינים למעלה.
חיים אשד: הם עובדים.
חיים אשד: כולם מרוצים.
חיים אשד: תחום החלל, אני חושב שמקובל פה על כולם בחדר הזה שהוא תחום חשוב, פורץ דרך שמביא קדמה ופיתוח אך הוא מתוקצב בכל העולם הודות להשקעות הממשלתיות.
חיים אשד: בכל העולם.
חיים אשד: הצרפתים, האמריקאים, כל גורם מתקצב את החלל אצלו.
חיים אשד: גם כיום השחקנים המרכזיים בתחום החלל הם מדינות שמקצות את המשאבים הדרושים כי ברור שהתעשייה לבדה לא יכולה לשאת בעלויות הנדרשות של המחקר והפיתוח בלי תמיכה ממשלתית.
חיים אשד: זו הסיבה שאנחנו נמצאים היום בצומת, וההישגים שאנחנו מתהדרים בהם היום זה השקעות העבר וסופן לחלוף מהעולם בהעדר השקעה ממשלתית ראויה.
חיים אשד: אני רוצה לחזור על הדברים שאמרתי לפני כשנתיים בישיבה דומה שקיימה הוועדה למדע ולטכנולוגיה.
חיים אשד: אז באתי גם כאיש אקדמיה אבל כאיש מערכת הביטחון.
חיים אשד: ואני מצטט, לחלל חשיבות רבה למדינת ישראל בחינוך למדע וטכנולוגיה, בפיתוח ההון האנושי כמו גם בתרומה מהותית לביטחון ולכלכלה של המדינה.
חיים אשד: והתרעתי, ביקשתי אז שהחלל יהפוך לנושא לאומי.
חיים אשד: לצערי דבר לא נעשה בנושא הזה אפילו לא צעד אחד מאז הדיון הקודם בוועדה.
חיים אשד: רבים נוספים היו שותפים לקריאה שלי.
חיים אשד: היה גם אז פורום נרחב מאוד, אני מסתכל מסביב, רובו של הפורום הזה.
חיים אשד: חייבים להתמודד עם הבעיה הזו אחת ולתמיד.
חיים אשד: ברור שתחום החלל ראוי לטיפול ברמה הלאומית.
חיים אשד: וגם מבקר המדינה בדוח האחרון שלו התריע על זה.
חיים אשד: ואני מצטט, הוא אומר חייבים להתייחס לחלל כאל פרויקט לאומי.
חיים אשד: מה צריך יותר ממבקר המדינה?
חיים אשד: הוא הרי השוט שמניע את המערכת.
חיים אשד: ואני חוזר ומדגיש את הדברים שאמר פרופסור בן ישראל, ההשקעות שנדרשות הן קטנות מאוד.
חיים אשד: יחסית למה שנקבל מהן מתוך תוכנית חלל מצליחה ומשגשגת והיינו שם.
חיים אשד: היינו באותה נקודה.
חיים אשד: בואו נחזור ונזכיר לעצמנו שהמדע והטכנולוגיה שימשו בהתפתחותה של מדינת ישראל לאורך כל שנות קיומה כקטר מניע של החברה והכלכלה וגם הכלכלה הפורחת, בואו נודה.
חיים אשד: הכלכלה הפורחת של ישראל היום כשאנחנו יודעים שיש משבר בשווקים הבינלאומיים בארצות הברית ובאירופה, אז איך אנחנו בכל זאת צפים על המים?
חיים אשד: זה תוצאה של חינוך למצוינות שהיה קיים במדינה.
חיים אשד: לצערי הוא לא קיים.
חיים אשד: אני רואה את זה בתחום האקדמיה.
חיים אשד: אני רואה את זה בתחומים אחרים.
חיים אשד: וההון האנושי, משתמשים בקלישאה, ההון האנושי הוא המשאב המרכזי אבל אני אומר לכם זו לא קלישאה.
חיים אשד: זה אמת.
חיים אשד: אי אפשר לעבוד בלי אנשים.
חיים אשד: כי מי שעושה את העבודה זה אנשים.
חיים אשד: עכשיו אם המדינה לא תתעשת התשתית האקדמית והתעשייתית המרשימה שהוקמה כאן, התשתית הזו תיעלם.
חיים אשד: וחבל.
חיים אשד: איפה תהיה מדינת ישראל עם כל היכולות.
חיים אשד: הפלא הטכנולוגי בעולם של היום.
חיים אשד: מדינות בעולם רואות בחלל אמצעי לקידום ופיתוח אסטרטגי וחיזוק העוצמה הטכנולוגית זו גם הבנה שזה פרמטר לעוצמה של המדינה.
חיים אשד: זה לא רק החלל ומערכת הביטחון.
חיים אשד: זהו גם הפרמטר המרכזי שמדינת ישראל נשענת עליו.
חיים אשד: היתרון הטכנולוגי.
חיים אשד: החלל, אני לא מכיר קטר אחר שיודע לקדם טכנולוגית, כלכלית וגם ביטחונית.
חיים אשד: את האמיתות האלו הבינו בצורה מובהקת, ראיתם את הודו ולצערנו גם איראן ואחמדיניג'אד גם הוא הבין את העניין איך מדינת ישראל פורחת, מדינה קטנה בלב העולם הערבי.
חיים אשד: אז הם משקיעים.
חיים אשד: משקיעים הון עתק בחלל ומבינים שהחינוך זה הקטר המוביל.
חיים אשד: זה לא שאין להם בעיות.
חיים אשד: להודו אין בעיות?
חיים אשד: יש להם הרבה בעיות.
חיים אשד: הם משקיעים בחלל בצורה מסיבית וגם לצערי האיראנים.
חיים אשד: לסיכום מה בעצם, אני פונה לוועדה המכובדת, מה הבקשה שלי?
חיים אשד: התמונה כיום היא שמדינת ישראל התפתחה תעשיית חלל אזרחית נמרצת.
חיים אשד: היא עדיין קיימת.
חיים אשד: אתם רואים שהיא מתכווצת אבל עוד לא מאוחר.
חיים אשד: ונדרשת הסתכלות חדשה על פעילות ישראל בחלל ולא רק בהיבט הביטחוני.
חיים אשד: זה נכון שזה התחיל מההיבט הביטחוני.
חיים אשד: שימו את זה בצד.
חיים אשד: בואו נראה מה אפשר לעשות.
חיים אשד: תפקידה של הוועדה לדעתי הוא חשוב ביותר גם בראייה הלאומית וגם בהרכב האנושי שלה כיום.