GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: מי שתובע הוא מי שהיה בבדיקות ויש לו כסף לתבוע.
מאיר שטרית: אבל ניקח למשל את המגזר החרדי, שם נשים לא מפילות.
מאיר שטרית: גם במגזר הערבי יש הבעיה, נשים לא מפילות.
מאיר שטרית: מגיל מסוים לפי הדת האסלאמית נשים לא מפילות.
מאיר שטרית: כתוצאה מכך נולדים הרבה מאוד ילדים עם מומים במגזר החרדי.
מאיר שטרית: רופא או גניטיקאי אומר לאישה חרדית שהיא צריכה להפיל כי הילד עם מום, והיא מסרבת להפיל, והיא חותמת על זה, ולכן היא לא יכולה לתבוע אף אחד.
מאיר שטרית: התוצאה היא שהיא בכלל לא יכולה לתבוע.
מאיר שטרית: לכן הילדים במגזר החרדי והערבי נמצאים במצב שאף אחד לא מטפל בהם.
מאיר שטרית: שם אין להם שום תמיכה.
מאיר שטרית: הם לא יכולים לתבוע את בתי החולים, הם לא יכולים לתבוע את הרופאים.
מאיר שטרית: בהם אף אחד לא מטפל.
מאיר שטרית: יש לזה תרופה, ואני רוצה לעשות את התרופה.
מאיר שטרית: אני רוצה לעשות חוק שנקרא "אין אשמה", כמו שעשו בתאונות הדרכים.
מאיר שטרית: עשו חוק כזה בניו-זילנד ב-1994, עשו חוק כזה בצרפת, עשו חוק כזה בשתי מדינות באמריקה, עשו חוק כזה בשבדיה, בנורבגיה.
מאיר שטרית: החוק הזה אומר שאין אשמה לרופא אם נולד ילד עם מום, אבל אתה עושה קרן שממנה משלמים.
מאיר שטרית: אי-אפשר להגיש תלונות על מומים מולדים.
אברהם מיכאלי: אגב, מומחיותי בעריכת דין היא רשלנות רפואית.
אברהם מיכאלי: עסקתי בזה המון.
מאיר שטרית: היום במצב הנוכחי אתה חייב להוכיח רשלנות רפואית כדי לבקש פיצוי.
מאיר שטרית: זה נמשך שנים, ועד שמגיע הפיצוי הילד גדל, משפחות נשארות באוויר.
מאיר שטרית: במקום שאין תביעה עשו קרן, שממנה היום משלמים לכל הילדים עם מומים, בלי יוצא מן הכלל, בלי תביעה.
אברהם מיכאלי: משהו מקביל ל"אבנר".
מאיר שטרית: עכשיו אני מכין את החוק יחד עם קבוצה של מדענים וגניטיקאים.
מאיר שטרית: זה אחד החוקים הראשונים שאביא לוועדה ואכין אותו.
אברהם מיכאלי: בקדנציה הקודמת היה פה דיון רציני על אחד התיקונים בחוק הגנטי, של אביגדור יצחקי ואיתן כבל.
מאיר שטרית: אני התנגדתי לו במליאה.
מאיר שטרית: יש חשש ממזרות.
אברהם מיכאלי: היו שותפים רבנים בקביעה של החוק הזה פה.
מאיר שטרית: לדעתי הם טועים.
אברהם מיכאלי: על הרבנים שהיו פה אני לא יכול להגיד שהם טועים.
אברהם מיכאלי: היתה פה הגוורדיה הכי בכירה כמעט.
מאיר שטרית: בחוק החיסיון הגנטי קבענו שאסור להורים לעשות בדיקת הורות, אלא אם הדבר נדרש להצלת נפשו של הילד או הצלת קרוב משפחה שלו.
מאיר שטרית: כי אחרת כל אבא ילך לבדוק האם הילדים הם שלו.
מאיר שטרית: מחשש ממזרות החלטנו שאסור לעשות בדיקת הורות, אלא בצו של בית-משפט, כשזה דרוש להצלת חייו של הילד או חייו של קרוב משפחה שלו.
מאיר שטרית: אז עשו את השינוי כבל ואביגדור יצחקי.
מאיר שטרית: לשמחתי בסוף הדרך, גם בגלל התנגדות שלי, הוחלט שרק אישה רווקה שיש לה ילד תוכל לבקש בדיקה, דבר שהגביל את זה מאוד.
מאיר שטרית: הבאתי דוגמה של החוק הזה.
מאיר שטרית: יש דוגמאות רבות של חוקים נוספים רבים, שאני מקווה להביא אותם לפה.
מאיר שטרית: אחד החוקים שאני מקווה שיגיע לשולחננו זה חוק שהגשתי אותו כשר הפנים, חוק לזיהוי ביומטרי שמקים מאגר מידע.
מאיר שטרית: החוק עבר קריאה ראשונה בכנסת, אנחנו מתכוונים להחיל עליו רציפות.
מאיר שטרית: דיברנו עם שר הפנים שיעבירו את החוק לפה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: היום זה בוועדת החוקה.
מאיר שטרית: העברתי אותו לוועדת החוקה בזמנו, בגלל שהיתה לי הבטחה ממנחם בן-ששון שהוא יטפל בו במהירות ויגמור אותו לפני הפגרה.
מאיר שטרית: עכשיו המצב השתנה, ואני אטפל בו במהירות.
אברהם מיכאלי: נתבקשתי כבר על-ידי השר לטפל בו במהירות.
מאיר שטרית: כל עוד שלא מעבירים את החוק הביומטרי, אי-אפשר להתחיל בהפקת תעודות הזהות והדרקונים החדשים.
מאיר שטרית: חתמנו כבר חוזה עם חברת HP להפיק תעודות זהות ביומטריות, שזה קריטי למדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: היום ברשימה של החוקים שצריך לחול עליהם דין רציפות זה לא מופיע.
מאיר שטרית: דיברתי עם משרד הפנים, והסיכום אתם הוא שזה יבוא לפה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש לנו במקביל תיקון של חוק חתימה אלקטרונית, שבא לאפשר למדינה להיות גורם מאשר כדי להכין את הקרקע גם לזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם זה בטעות הועבר לוועדת חוקה, אבל יושב-ראש ועדת החוקה יבקש להעביר את זה לוועדת המדע.
מאיר שטרית: בתעודות הזהות החדשות יהיה גם צ'יפ אלקטרוני שיאפשר חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: זה מחובר.
מאיר שטרית: תודה רבה לכולם.
מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: ברוכים הבאים.
מאיר שטרית: אני מודה לכולם שבאתם.
מאיר שטרית: נמצא אתנו שר המדע החדש, פרופסור דניאל הרשקוביץ, ואני מאחל לו הצלחה בתפקידו.
מאיר שטרית: זכינו הפעם לשר מדע שהוא גם פרופסור וגם בא מהאקדמיה, דבר שאני מקווה ייתן דחיפה לכל נושא המדע בארץ.
מאיר שטרית: זאת בעצם הישיבה הראשונה של הוועדה בקדנציה הזאת ואני בחרתי להיות בראש ועדת המדע ולא ללכת לוועדת חוץ וביטחון, כספים וועדות בהן הייתי חבר כבר עשרים וכמה שנים.
מאיר שטרית: העדפתי דווקא לבוא לוועדה הזאת, בהכירי אותה כחבר כנסת מן המניין.
מאיר שטרית: כאשר קמה הוועדה הזאת בשנת 1996, בשנת 1999 אני חוקקתי את חוק חסיון גנטי בוועדה ועשינו עבודה יפה מאוד כאשר החוק הוא אחד החוקים המתקדמים בעולם.
מאיר שטרית: חשבתי שצריך לשלב ידיים וכוחות כדי לקדם את המדע בישראל.
מאיר שטרית: אני מצוי ומתעניין מאוד בתחום המדעי ומכיר את הנושאים המדעיים היטב.
מאיר שטרית: כאמור, אני שמח שנמצא אתנו שר המדע שבא מהתחום הזה.
מאיר שטרית: את הישיבה הראשונה אנחנו מקיימים עם כל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה וזאת בעצם ישיבה גם לצורך היכרות וניהול שיחה על המתרחש בתחום הזה.
מאיר שטרית: אני מברך את כולכם שבאתם לכאן ומברך גם את חברי הכנסת.
מאיר שטרית: אנחנו כאן לא בהרכב גדול.
מאיר שטרית: נמצא אתנו כאן חבר הכנסת רוברט טיבייב.
מאיר שטרית: יש לנו בוועדה תשעה חברי כנסת, אבל האיכות קובעת ולא הכמות.
מאיר שטרית: אם זה היה תלוי בי, הייתי מצמצם את מספר חברי הכנסת החברים בוועדה כך שכל חבר כנסת היה חבר בוועדה אחת בלבד ומתמקד בנושאים שלו במקום לרוץ בין הוועדות השונות כאשר תמיד תפסת מרובה, לא תפסת.
מאיר שטרית: ברשותכם, אני רוצה בפתיחת הישיבה לבקש מהשר לומר דברי פתיחה.
מאיר שטרית: לפי הסימנים הראשונים שנעשים בממשלה, הוא כבר הצליח להגדיל את תקציב המשרד וזה כבר צעד אחד קדימה.
דניאל הרשקוביץ: תודה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת שטרית.
דניאל הרשקוביץ: אני מאוד מאוד שמח על כך שאתה יושב-ראש הוועדה.
דניאל הרשקוביץ: אני חדש מאוד בפוליטיקה.
דניאל הרשקוביץ: לפני חמישה חודשים בכלל לא היו לי כוונות פוליטיות וחבר הכנסת שטרית, לא רק שהוא בקיא ומנוסה, אלא באמת יש לו כוונות רבות בפוליטיקה.
דניאל הרשקוביץ: הוא טוב בהמון תחומים ואנחנו יודעים שתחום המדע הוא אחד התחומים היקרים ללבו.
דניאל הרשקוביץ: אני באמת מאוד שמח שהוא יושב-ראש הוועדה.
דניאל הרשקוביץ: כבר הייתה לנו פגישה ראשונה ואין ספק שיהיה שיתוף פעולה רב.
דניאל הרשקוביץ: הנושא של המדע שאולי צריך להיות מספר אחד על סדר יומה של מדינת ישראל - כיוון שההון היחידי שיש לנו זה ההון האנושי, כמעט ואין לנו שום משאבי טבע - הוא לא כל השנים זכה למקום הראוי לו.
דניאל הרשקוביץ: הדבר בא לידי ביטוי בתקציבים מאוד מדולדלים שבשנה האחרונה הספיקו רק לכיסוי חובות ולא לביצוע פעולות.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו באמת מקווים שיש מגמה שמבשרת שינוי.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו המשרד היחידי שבאמת הגדיל מעשית את תקציבו, כי כל יתר המשרדים אמנם קיבלו העלאה בממוצע של 2.95 אחוזים, או בין 2 ל-4 אחוזים, אבל אחר כך יש קיצוץ רוחבי של 6.5 אחוזים, ובמשרד המדע – זה לא הלך פשוט – הצלחנו להגדיל את התקציב ב-50 אחוזים.
דניאל הרשקוביץ: אגב, קודם זה היה משרד המדע, התרבות והספורט ואמרתי שאחת הדוגמאות שאני רוצה להביא היא מכבי חיפה.
דניאל הרשקוביץ: אני לא מומחה גדול בספורט, אבל אני כן יודע ששלשום היה משחק מאוד מאוד חשוב שאולי חרץ את גורל האליפות של מדינת ישראל, מכבי חיפה ניצחה את הפועל תל-אביב 1:0 והגדילה את עצמה לצמרת לחמש נקודות.
דניאל הרשקוביץ: אני מביא את מכבי חיפה כדוגמה טובה שקרובה ללבי כי הנפח שהוקדש אתמול בכל העיתונים לניצחון של מכבי חיפה על הפועל תל-אביב היה לאין ערוך יותר מהנפח שהוקדש בזמנו בעיתונים לכך ששני חיפאים צנועים, פרופסור הרשקו ופרופסור צ'חנובר, קיבלו את פרס נובל בכימיה.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, אני שמח מאוד להיות גם בפורום הנכבד.
דניאל הרשקוביץ: אחד היתרונות של ועדת המדע על ועדת חוץ וביטחון הוא שאנחנו באמת לא עוסקים כאן בפוליטיקה.
דניאל הרשקוביץ: כאן עוסקים באמת בדברים טובים.
דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שכולנו ביחד נוכל להצעיד את המחקר וממילא את מדינת ישראל קדימה.
מאיר שטרית: אכן כאן לא עוסקים בפוליטיקה ואני אומר את זה מראש.
מאיר שטרית: אנחנו כאן לא אופוזיציה וקואליציה אלא המדע הוא עניין באינטרס הלאומי של מדינת ישראל, במקום הראשון ונדמה לי – ואני אומר את זה בצער, כשאני קורא את הנתונים – שהנושא די הוזנח.
מאיר שטרית: השקעה בתחום המחקר והפיתוח בישראל היא מאוד נמוכה, היא פחות מ-2 אחוזים מתקציב המדינה.
מאיר שטרית: יושב-ראש ועדת המדע הקודם, זבולון אורלב, הגיש הצעת חוק לקבוע רף למחקר ופיתוח אזרחי של 2 אחוזים מתקציב המדינה ואני אבחן את האפשרות הזאת.
מאיר שטרית: אני מתכוון לפעול ככל יכולתי כדי לקדם את הנושאים המדעיים במדינת ישראל בתחומים רבים ושונים, כולל גם בתחומי חקיקה והוועדה הזאת תהיה פעילה מאוד בכיוון חקיקה אותה נעשה יחד אתכם.
מאיר שטרית: ענת לוי היא מנהלת ועדת המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: אגב, אנחנו עומדים לרשותכם בכל עניין.
מאיר שטרית: אני נמצא כאן ובדרך כלל אני מגיב לכל פנייה והכתובת שלי בעניין הזה היא הגברת ענת לוי, מנהלת הוועדה, ואתם תראו שכל מי שפונה אלי, אני חוזר אליו.
מאיר שטרית: ההתרשמות שלי היא שכל קרנות הון סיכון לא מביאות שום דבר למחקר אקדמי באקדמיה ומשקיעים בעיקר ב-RND ורוצים לראות תוצר תוך שנה וחצי-שנתיים, ואם לא, הם לא משקיעים כסף.
עמירם פורת: אני לא עוסק בגיוס כספים למחקר מקרנות הון סיכון.
מאיר שטרית: כי אין סיכוי.
עמירם פורת: בדרך כלל תחומי המחקר שאני מתעסק בהם הם ממחוץ לסקופ ההתעסקות של קרנות הון סיכון.
עמירם פורת: הן עוסקות יותר בכיווני הפיתוח ופחות בכיווני המחקר.
מאיר שטרית: אני שמח שסוף סוף יש מדען ראשי במשרד התחבורה.
יוסי פלשקר: כבר שנתיים.
מאיר שטרית: ניסיתי קשה בזמנו לאייש את המשרה הזאת.
זלינה בן-גרשון: אני יועצת במועצה הלאומית למחקר ופיתוח וממשיכה בחלק מתפקידיי לשעבר בלשכת המדען במשרד הבריאות כסגן יושב-ראש הוועדה העליונה לניסויים רפואיים בבני-אדם וסגן יושב-ראש המועצה לניסויים בבעלי חיים.
ברכה רגר: אני יועצת למדען הראשי במשרד הבריאות ולשעבר מדענית ראשית במשרד.
ברכה רגר: אני בכל-זאת רוצה להעיר איזושהי הערה אישית ולומר שהיה לי הכבוד לשבת עם חבר הכנסת שטרית בחקיקת חוק המידע הגנטי מתחילתו, ולאור הניסיון הקודם אני מצפה שתהיה לנו ועדה מאוד מעניינת.
מאיר שטרית: אני שמח להיכרות הראשונה הזאת ואני מעביר את רשות הדיבור למדען הראשי של משרד המדע.
דוד מנדלוביץ: בוקר טוב לכולם.
דוד מנדלוביץ: אני מאוד שמח על ההזדמנות שיש לנו להיכרות עם ועדת המדע של הכנסת.
דוד מנדלוביץ: יש לנו שר חדש, יש לנו ועדה חדשה.
דוד מנדלוביץ: כפי שהוזכר, אנחנו בפורום המדענים הראשיים נפגשים אחת לחודש וחשבתי שיהיה נכון לתת איזושהי מצגת קצרה שמצד אחד מתארת מה מצפים מאתנו כמדענים ראשיים ומצד שני לספר קצת על מה אנחנו עושים ואולי בסוף לספר מה היינו רוצים לעשות אם האפשרות הייתה נתונה.
דוד מנדלוביץ: פתחתי בשקף אחד שמזכיר לכולנו שישראל ידועה כמדינה בהובלה מדעית ברורה.
דוד מנדלוביץ: יש כאן מבחר ציטוטים - שאת רובם לקחתי מהמועצה למחקר ופיתוח לאומי של שנת 2007 – לגבי מעורבותה של ישראל בתחום המדעים השונים מכל מיני אספקטים כמו אספקט של פרסומים מדעיים, ואתם יכולים לראות שאנחנו בערך פי עשר יותר מחלקנו באוכלוסיית העולם, יש תחומים שאנחנו אפילו יותר מזה כמו התחום שבו מתעסק השר שלנו, מתמטיקה.
דוד מנדלוביץ: גם איכות הפרסומים נבחנה ונמצאה כטובה הרבה מעבר לממוצע והיא נמדדת בין היתר על ידי מספר הציטוטים שכל מאמר זוכה להם.
דוד מנדלוביץ: זה נותן את האימפקט של המאמר בקהילה המדעית.
דוד מנדלוביץ: מספר מדענים רב, השקעה במדע, בעשור האחרון ארבעה או חמישה פרסי נובל לישראלים שזה הישג יוצא דופן ואני חושב שהוא ממש נדיר וכבר השר שלנו הזכיר שאנחנו לא ממנפים את ההישג הזה מספיק, לא ממנפים אותו לא בתוך הארץ ולא בחוץ לארץ כאשר באמת מדובר כאן בהישג יחיד במינו.
דוד מנדלוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה הוא אולי איזשהו מודל ללשכת מדען ראשי בכל אחד ואחד מהמשרדים.
דוד מנדלוביץ: כלומר, אנחנו לשכת מדען ראשי יותר גדולה ויותר ממונפת והייתי אומר שמה שנכון לומר למשרד המדע והטכנולוגיה, יהיה נכון לומר לכל אחד ואחד מלשכות המדען שקיימות במשרדי הממשלה האחרים.
דוד מנדלוביץ: לכן נתתי כאן איזשהו תקציר של החזון או המטרה העיקרית של משרד המדע והטכנולוגיה.
דוד מנדלוביץ: הייתי אומר שנכון יהיה לומר אותו דבר על כל אחד ואחד מלשכות המדען האחרות בתחומים הספציפיים שלו.
דוד מנדלוביץ: חלק מזה אלה סדרי עדיפויות לאומיים שזה תמיד עבר קשה כי כל מדען חושב שמה שהוא עושה הוא בעל העדיפות הגבוהה ביותר ואנחנו מנסים לעזור בעניין הזה.
דוד מנדלוביץ: כאשר מדברים על מחקר במדינת ישראל, אנחנו יכולים לאתר למעשה שני סוגי מחקר שנמצאים באזורים הקיצוניים – המחקר הבסיסי שעיקרו סקרנות, יכולת מדעית בסיסית של החוקר עצמו, ושם החופש האקדמי הוא כלי עבודה.
דוד מנדלוביץ: אם אין חופש אקדמי, אי אפשר לפרוץ גבולות ואי אפשר לחשוב מחוץ לקופסה.
דוד מנדלוביץ: מהצד השני יש את המחקר היישומי-התעשייתי שעיקרו אמון על משרד התעשייה והוא מתבסס על כדאיות כלכלית.
דוד מנדלוביץ: כתבתי כדאיות כלכלית קצרת טווח, אבל מבחינתנו גם חמש שנים נחשב קצר טווח.
דוד מנדלוביץ: במושגים מדעיים לפעמים צריך דור כדי להתקדם קדימה.
דוד מנדלוביץ: קצת על הפורום של המדענים הראשיים.
דוד מנדלוביץ: לפורום הזה יש היסטוריה די ארוכה.
דוד מנדלוביץ: הפורום הוקם בתוקף החלטת ממשלה וסיכמתי כאן פחות או יותר את מה שכתוב באותה החלטה לפיה הוקם הגוף הזה.
דוד מנדלוביץ: ההחלטה מדברת בעיקר על הכנה של תוכניות מחקר ממשלתי בתחומי האחריות השונים של המשרדים, שילוב התוכניות האלה והיישום שלהן בצורה הטובה והיעילה ביותר, תוכניות עבודה של המחקר הממשלתי והמטרות שלהן וכמו שכבר אמרתי, עיצוב מדיניות המחקר של הממשלה בטווח הקצר, הבינוני והארוך ואפילו דיון באספקטים בין-דוריים שקשורים למדע וטכנולוגיה.
דוד מנדלוביץ: זה תקציר של מסמך הרבה יותר ארוך אבל חשבתי שיהיה ראוי לתת אותו.
מאיר שטרית: היא לא קיימת.
מאיר שטרית: היא לא התכנסה משנת 1996 ולו פעם אחת.
דוד מנדלוביץ: הייתה התכנסות אחת.
דוד מנדלוביץ: יש גם את הנושא התפעולי והשקף הזה מדבר עליו.
דוד מנדלוביץ: אנחנו מנסים גם לתאם בינינו את כל מה שקשור להוצאה לפועל של המדיניות.
דוד מנדלוביץ: כולנו מפרסמים קולות קוראים, מקבלים הצעות מחקר מחוקרים, עושים מיון, עושים הערכה, חותמים חוזים עם אוניברסיטאות ובעניין הזה אנחנו מנסים לעשות אחידות, לייעל את המערכת, להקל על החוקר ולגרום לנו לבחור את המחקרים הכי טובים.
דוד מנדלוביץ: אנחנו למשל עמדנו על כלים מאוד טובים שיש במשרד הבריאות ואנחנו מנסים להעתיק אותם אלינו.
דוד מנדלוביץ: אנחנו מנסים לחתום חוזה אחיד עם האוניברסיטאות כדי שיהיה סטנסיל אחד שיהיה נכון לכולנו.
דוד מנדלוביץ: כל זה נעשה בישיבות האלה של פורום מדענים ראשיים.
מאיר שטרית: אתם מתאמים את המחקר והפיתוח של משרדי הממשלה השונים, יש את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שגם תפקידה הוא לתאם ולייעץ לממשלה בתחומי מחקר ופיתוח, יש את האקדמיה הלאומית למדעים שגם היא מתאמת את המחקרים וגם מייעצת לממשלה ושם הוקמה הקרן הלאומית למדע שהיא בעצם מחליטה מה לעשות עם הכסף ואיפה להשקיע אותו, יש את המדען הראשי במשרד התעשייה שהוא בכלל לא שואל אף אחד ועושה את מה שנראה לו, בעיקר בתחום מחקר ופיתוח.
רוני דיין: מחקר תעשייתי.
מאיר שטרית: מי אמר שהמחקר התעשייתי הוא הדבר היותר נכון מאשר מחקר בסיסי?
מאיר שטרית: אולי דווקא כסף ממשלתי צריך ללכת למחקר בסיסי ופחות למחקר ופיתוח?
מאיר שטרית: למחקר ופיתוח ל-RAV שילכו קרנות הון סיכון שלשם כך הן קיימות.
דניאל הרשקוביץ: גם המחקר הרפואי.
מאיר שטרית: הרי כשאתה מסתכל על הכספים של המחקרים היום אתה רואה שהרבה מאוד מהכסף של מחקר ופיתוח מתוך 4 אחוזים תל"ג פלוס משהו, רוב הכסף הוא כסף פרטי שנכנס מחברות תעשיות וכן הלאה.
מאיר שטרית: זאת אומרת, מה מידת היכולת של הממשלה באמת לכוון את המחקר והפיתוח למטרות שהממשלה רוצה בהן?
מאיר שטרית: למשל, אני אומר שאם הייתי שר מדע, הייתי עושה כל מאמץ להביא לכך שיוקצה כסף גדול כדי לפתח אנרגיה חליפית שתחזיר את הערבים לאן שהם היו.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצורה הכי ישרה כיוון שאני חושב שישראל הייתה צריכה להיות הגורם המוביל בתחום הזה של פיתוח אנרגיה חליפית בהיותנו הארץ היחידה שלמשה רבנו לקח ארבעים שנים להביא את ישראל לכאן, כי אמרו שהיא חיפש את המקום היחידי במזרח התיכון שאין בו נפט.
מאיר שטרית: אני חושב שפיתוח אנרגיה חליפית למשל בעיניי הוא אחד מהנושאים המרכזיים שהיה צריך לעמוד כמטרה אסטרטגית של מדינת ישראל.
מאיר שטרית: אני לא רואה את ההתמקדות ואת פריצת הדרך.
מאיר שטרית: יש משהו שאני קורא לו סינדרום עוקץ.
מאיר שטרית: איך דבורה שהמשקל שלה הוא בקושי גרם מצליחה לחדור את העור של אדם?
מאיר שטרית: בקלות ובלי בעיה.
מאיר שטרית: חישבו ומצאו שהעוקץ של הדבורה כל כך חד שהלחץ שהוא מפעיל פר-סנטימטר מרובע הוא של טונות ולכן אין לו בעיה לחדור את העור כי זה ממוקד לנקודה.
מאיר שטרית: כשאנחנו מתפזרים על אלפי מטרות ולוחצים קצת, הלחץ יתפזר על שטח גדול ולא משיגים שום פריצת דרך.
מאיר שטרית: אם היינו מתמקדים בנקודה אחת ומשקיעים שם כמות רצינית מאוד של כסף, תשומת לב וכן הלאה, היינו עושים פריצה.
מאיר שטרית: אגב, ישראל עשתה את זה בנושאים שונים בעבר כאשר אז היו פריצות דרך מדעיות פנטסטיות, דווקא בתחום הביטחון וגם בתחומים אחרים.
מאיר שטרית: כשמתמקדים, משיגים.
מאיר שטרית: לכן אני שואל איך מתאמים בין כל המתאמים.
דוד מנדלוביץ: זה רעיון טוב, אבל אני אציין שאנחנו מדברים בינינו בצורה מאוד שוטפת.
דוד מנדלוביץ: הזכרתי למשל את המולמו"פ שנמצא אצלנו בפורום.
דוד מנדלוביץ: צריך לזכור שהמולמו"פ עצמו הוא גורם מייעץ והוא גורם שמהווה כוכב ששולח שלוחות גם לאקדמיה למדעים וגם למשרדי הממשלה השונים וכולי, אבל תיאום אף פעם לא מזיק, במיוחד אם אין פוליטיקה ואין פוליטיקה בתחום הזה, ואני חושב שזה בהחלט דבר שיכול לעבוד.
רוני דיין: אני יושב בפורום המדענים הראשיים כנציג המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, אבל המועצה עצמה שבעצם פעילה בשנה וחצי האחרונות והיא תיפגש אתך בעוד זמן קצר, הקימה 14 ועדות שבוחנות באמת מתוך מטרה להתמקד בכל נושא בנפרד כאילו הוא הנושא היחיד ולנסות לראות במה ניתן לקדם.
רוני דיין: אחת מהוועדות היא הוועדה שבדיוק בוחנת – ראיתי שכאן צורף גם פירוט החוק של המולמו"פ – את הנושא של המחקר הממשלתי ופעילות המדענים הראשיים.
רוני דיין: כלומר, אחד הדברים שאנחנו בפירוש עובדים עליו, זאת ועדה בראשותם של פרופסור יהודית בירג ופרופסור פרידמן שהיה נציב שירות המדינה, שבוחנת את הנושא הזה של המדענים הראשיים.
מאיר שטרית: מזל טוב.
בנימין לשם: זה התוצר הראשון המבורך של הוועדה.
דוד מנדלוביץ: התבקשתי על ידי איש המחקר של הכנסת לומר כמה מלים על המלצות שהתקבלו לגבי הפעלת המו"פ הממשלתי בשנת 2006 ומה קרה אתן במהלך השנים האלו.
דוד מנדלוביץ: יש כאן כמה נקודות ואני לא יודע לאיזה עומק אנחנו רוצים להיכנס, אבל ציינתי בראשי פרקים את ההחלטות עצמן ומה נעשה.
מאיר שטרית: למשל בנושא של הקמת תשתית ומחשוב, אנחנו רחוקים מאוד מהעולם.
דוד מנדלוביץ: דווקא כאן התקבלה החלטה לפני חצי שנה, לא רק החלטה אלא גם תקציב בצידה.
דוד מנדלוביץ: בתלם, שהוא גוף שאחראי לתשתיות לאומיות, למעשה גוף התנדבותי שחברים בו משרד המדע, משרד האוצר, משרד התעשייה, מפא”ת, ו-ות"ת, הוחלט להקים גריד משמעותי במדינת ישראל.
מאיר שטרית: עושים את זה רק לגופי המחקר כדי להתחבר ל-סרם.
דוד מנדלוביץ: לא.
דוד מנדלוביץ: זה גוף שיהיה פתוח לכל.
מאיר שטרית: היום בעולם כבר גולשים במהירות של 100-150 מגה-בייט ואצלנו גולשים ב-10 מגה-בייט וזה כבר נחשב הרבה ועולה הרבה כסף.
דוד מנדלוביץ: זאת רשת רחבת פס וזה אחרת.
דוד מנדלוביץ: בנושא הזה אנחנו קצת פחות מתקדמים ביחס ל-גריד.
דוד מנדלוביץ: ב-גריד נעשה מהלך ובאמת דיווחתי עליו.
דוד מנדלוביץ: הוקם גריד בעזרת תלם ואני מקווה שהוא יהיה פעיל כבר השנה הזאת וייתן שירותים לכל המדענים.
דוד מנדלוביץ: הבטחת איכות, נוהלי שיפוט והערכה אחידים – נעשים ניסיונות כנים לעשות במגזר הממשלתי איזושהי אחידות ומחשוב של כל הנושא של שיפוט והערכה של הצעות מחקר.
דוד מנדלוביץ: זה מאוד קשה, לצערנו יש דבר שנקרא מרכבה שאנחנו לא מצליחים לעבור אותו.
דוד מנדלוביץ: כל משרד רוצה לעבוד רק דרך המרכבה וזה לא בדיוק מתאים לסביבה שאנחנו מדברים עליה.
רוברט טיבייב: זה של משרד האוצר.
דוד מנדלוביץ: משרד האוצר דורש מאתנו לעשות את המערכת הממוחשבת בתוך מרכבה ואנחנו פשוט לא מצליחים לעשות את זה.
מאיר שטרית: מה התקציב השנתי הכולל?
דוד מנדלוביץ: אני אומר.
דוד מנדלוביץ: הסכום הזה הוא למעלה ממכפיל את התקציב השנתי שלנו.
דוד מנדלוביץ: תיאום ואיגום משאבים, הצגת פעילויות המשרדים השונים, תכנון לטווח ארוך, מנגנון מיון ובקרה אחיד למשרדים, דיון משותף עם המולמו"פ שנעשה עם כל חברי המולמו"פ והוספת משקיף מטעמה, דיון על קשרי חוץ מדעיים, חברויות בארגונים בינלאומיים – ועל זה אני אומר עוד מעט כמה מלים כי זה נושא שכואב לכולנו – מעמד המדענים הראשיים במשרדיהם השונים, החוק הזה שרוצים להריץ עם ועדת הכנסת לגבי משאבי מחקר ופיתוח מוקצים לפי חוק, תוכנית מרכזי המחקר והפיתוח האזוריים שהוצגה ובדקנו מה אפשר לעשות ביחד בתחום הזה, והגברת שיתופי הפעולה הבין-משרדיים בתחומי המדע והטכנולוגיה.
דוד מנדלוביץ: אחד המפתחות לקיום מחקר מדעי טוב הוא למנף את מה שנעשה בעולם ואת זה אפשר לעשות על ידי השתתפות בארגונים בינלאומיים.
דוד מנדלוביץ: אנחנו כנציגי המשרדים השונים אמורים להוביל את ההשתתפות הזאת.
דוד מנדלוביץ: צריך להיות מוקצה לזה תקציב אבל זה לא המצב היום.
מאיר שטרית: ישראל לא הצטרפה ל-סרן?
דוד מנדלוביץ: אנחנו כן נמצאים ב-סרן.
מאיר שטרית: זה תלוי בכסף.
מאיר שטרית: מי עושה את פעולת השכנוע, משרד החוץ?
דניאל הרשקוביץ: ביחד.
דניאל הרשקוביץ: משרד המדע ומשרד החוץ.
דניאל הרשקוביץ: יש כאן יש כאן שיתוף פעולה מצוין בין שני המשרדים.
דוד מנדלוביץ: נתתי את השקף הזה דווקא כדי להראות מה כסף יכול לעשות.
דוד מנדלוביץ: תסתכלו על השורה השלישית, התוכנית השביעית של הקהילה האירופית.
דוד מנדלוביץ: מדינת ישראל החליטה לקחת את העסק הזה ברצינות, שמה בבסיס התקציב סכום, זה נותן לנו היום החזר של עשרות אחוזים יותר ממה שאנחנו משקיעים ועוד היד נטויה.
דוד מנדלוביץ: זאת אומרת, כבר כיסינו את כל מה שהשקענו שם ואנחנו מתחילים לראות פרות.
מאיר שטרית: היה כנס של אורקה בפורטוגל.
רוני דיין: מדינת ישראל הולכת להוביל החל מהשנה הבאה.
מאיר שטרית: בשנה הבאה אנחנו נהיה הנשיאים של הארגון הזה.
מאיר שטרית: אני בא מכנס של אורקה בפורטוגל וישראל מקבלת בממוצע 10 אחוזים בשנה ממיליארד וחצי.
מאיר שטרית: זאת אומרת, זה הישג אדיר.
מאיר שטרית: אלה הישגים אדירים שמדענים עובדים באופן ישיר ומי שמנהל את זה, זה המט"י מו"פ.
מאיר שטרית: כלומר, דרך המדען הראשי מנהלים את המט"י מו"פ ושוב, זאת מסגרת מאוד רחבה שישראל מאוד פעילה בה ואנחנו הגוף היחידי, המדינה היחידה שלא חברה באיחוד האירופי וחברה מן המניין בפורום הזה.
מאיר שטרית: בשנת 2010 ו-2011 אנחנו נהיה הנשיאים של הארגון.
מאיר שטרית: אגב, אנחנו נעשה כנס פה בכנסת של כל ועדות המדע מכל אירופה, כמו שעשינו כשהייתה פורטוגל.
מאיר שטרית: אנחנו נקיים את הכנס בכנסת ואני מקווה שנוכל בתקופת נשיאותנו, במשך שנה, לעשות משהו לטובת העניין.
יוסי פלשקר: אבל האוצר לא עוזר.
מאיר שטרית: לכן אני אומר שאני מודע למצב.
מאיר שטרית: התקציבים לא ממש משופעים ולכן יש למצוא דרכים אחרות.
מאיר שטרית: אני חושב למשל שתקציבי משרד התחבורה והתשתיות כל כך גדולים, שלי כשר התחבורה לא הייתה שום בעיה לומר שאני מקצה מתוך תקציב התשתיות 100 מיליון שקלים למחקר, אם הייתי רואה מטרה בפניי.
מאיר שטרית: לא הייתה שום בעיה להקצות את זה.
דוד מנדלוביץ: אני אדלק על השקף הזה שנתן את שלבי העבודה ביחד עם המולמו"פ בקביעת אסטרטגיית מחקר ופיתוח כי אני רוצה לדבר על התקציב.
דוד מנדלוביץ: לא סיכמתי כי לא רציתי שהמספר הסופי יהיה רשום על איזשהו מסמך כי הוא כל כך נמוך ביחס למה שמדינת ישראל מוציאה כתקציב מדינה אבל אתם יכולים לראות שמעבר למשרד המדע ומשרד החקלאות שיש להם תקציב עם משמעות, בשאר המשרדים זה תקציב מאוד קטן, זה תקציב שחייבים להגדיל אותו.
דוד מנדלוביץ: משרד הבריאות - מדובר פה על תקציבי מיליארדים – הוא המשרד השלישי או הרביעי במדינה והשאלה מה זה התקציב הזה למחקר ופיתוח.
דוד מנדלוביץ: השקף הזה הוא שקף כואב.
דוד מנדלוביץ: בישיבות הפכנו להיות צינים מול העניין הזה.
מאיר שטרית: זה מה שאמרתי קודם, שתקציב המשרדים הוא ממש עלוב.
דוד מנדלוביץ: כאן באמת אפשר לעשות הרבה מאוד.
דוד מנדלוביץ: אלו המספרים.
דוד מנדלוביץ: המשרד להגנת הסביבה לא נתן לי את המספר אבל הוא חד-ספרתי באזור הנמוך שלו.
דוד מנדלוביץ: נושא מאוד חשוב, הגנת סביבה, ויש הרבה מה לחקור והרבה מה לפתח ואין סיבה שהמספר יהיה נמוך.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שלהווה ידוע, במצב הנוכחי היום אין עדיין מדען במשרד החינוך ואין מדען במשרד התקשורת, עד 2006 הייתה במשרד החינוך יחידת מדען ראשי אבל קיומה בוטל.
מאיר שטרית: במשרד הבינוי והשיכון כבר שמונה שנים אין מדען ראשי.
מאיר שטרית: במשרד הרווחה ובמשרד הקליטה ומשרד הפנים, אין מדען ראשי.
מאיר שטרית: זאת אומרת, יש מקומות בהם אין התייחסות לתחום הזה של מדע.
מאיר שטרית: אני יכול להעיד שבמשרד הפנים טיפלנו בנושאים של הכנת תעודות ביומטריות, שזה עסק מאוד מאוד מורכב אבל באין מדען ראשי לקחנו יועצים חיצוניים שעבדו אתנו והם מומחים בתחום הזה, אבל ברור שאם יש מדען ראשי, מישהו שמרכז את העבודה המדעית ובא עם אינסנטיב ברור ומדעי ויודע מה צריך לעשות, זה מקל מאוד על המשרד.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער מכיוון שאני חושב שאנחנו ננסה לפעול כדי שאכן יהיה מדען ראשי בכל משרד.
מאיר שטרית: בעניין הזה אני אציק לממשלה ואם צריך חקיקה, נעשה גם אותה.
מאיר שטרית: נראה לי שאין שום סיבה שלא יהיה מדען ראשי בכל משרד, בעיקר שיש תקנים מאושרים וצריך לאייש אותם ולתת להם תקציבים.
מאיר שטרית: יכול להיות שאומרים שלא ממנים מדען ראשי ואז גם אין מי שיבקש תקציבים.
מאיר שטרית: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לכל המעונין בכך כדי שיוכל לדבר על פעילות משרדו או להתייחס למה שנאמר כאן.
יוסי פלשקר: אני שנתיים בתפקיד ואני מנסה לסדר תקציב אבל האוצר לא עוזר וכשאני אומר לא עוזר, זה בלשון המעטה.
יוסי פלשקר: עד כדי כך שלא מזמן הייתי בדיון ונשאלתי אם יש תקציבי מחקר במשרדי ממשלה אחרים.
יוסי פלשקר: אמרתי שיש.
יוסי פלשקר: מי שהיום מונע את העברת התקציב זה באמת לא המשרד שלא נתן לי כסף אלא זה האוצר שפשוט לא מעביר לי תקציב וזאת מכל מיני סיבות כאשר הוא עושה חשבונות פנימיים במשרד התחבורה ואומר לי שיש לי את חברת מע"צ שם יש מחקר וכולי.
יוסי פלשקר: בקיצור, מנסים לעשות סדר בנושא דרך תקציבי מחקר.
מאיר שטרית: במשרד התחבורה אין היום בכלל תקציב מחקר?
יוסי פלשקר: יש לי תקציבים גדולים אבל זה לא מחקר.
מאיר שטרית: תקציבים למה?
יוסי פלשקר: סקר הרגלי נסיעה שאנחנו עושים במקביל למפקד וכאן מדובר בהוצאה גדולה.
מאיר שטרית: זה משרד התחבורה עושה באמצעות סקרים ובדיקות.
יוסי פלשקר: זה ממש לא מפקד.
יוסי פלשקר: אנחנו עושים סקר, אמנם בהיקף קטן של 2 אחוזים, אבל סקר הרגלי נסיעה במדינת ישראל ועושים את זה במקביל למפקד ואני אחראי עליו.
יוסי פלשקר: יש עוד דברים קטנים פה ושם אד-הוק שמתגנבים אלי, אבל תקציב מחקר – אין.
מאיר שטרית: העניין תלוי גם בשרי המשרדים הרלוונטיים.
מאיר שטרית: אני מאמין ששר בתוך המשרד שלו יכול, אם הוא רוצה, לתת תקציב למחקר.
מאיר שטרית: הייתי גם שר התחבורה ובזמנו הקציתי 5 מיליון שקלים ופתחנו קול קורא לחוקרים בארץ כדי שיפתחו מכונית לצורך לימוד נהיגה, סימולטור לנהג.