GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט טיבייב: ברגע ששמעתי שמאיר שטרית הוא יושב-ראש הוועדה, מיד הצטרפתי כי ברור שהוא אדם רציני ואני רוצה להיות שותף בהצלחה שלו.
רחל אדטו: אני כמובן מצטרפת לשני קודמיי בברכות למאיר שטרית שיש לי אתו היכרות אישית, וכמובן גם לשר.
רחל אדטו: למרות שנאמר שאין אומרים שבחו של אדם בפניו, מחצית שבחו אפשר לומר כאן.
רחל אדטו: אין ספק שזה מינוי ראוי, של יושב-ראש הוועדה וכמובן גם של השר.
שלמה ולד: צריך לומר שאת דוקטור, עורכת-דין וגם מוסמכת במינהל עסקים.
רחל אדטו: כאמור, בתפיסת עולמי אני מאמינה בהון האנושי שלנו במדינת ישראל שללא ספק בקצת הזמן שהייתי כאן ושמעתי את הדברים, ברור לכולם שההון האנושי שלנו הוא לא בא לידי ביטוי כי חלקו הגדול גם לא נמצא כאן.
אברהם מיכאלי: הייתי חבר בוועדת המדע גם בקדנציה הקודמת.
אברהם מיכאלי: החשיבות של הוועדה בהתמקדות במספר נושאים כי גם בקדנציה הקודמת ניסינו לעשות הרבה מאוד דברים וכל פעם כשבאו לכאן מכובדים מהמשרדים ומהאקדמיה, כל פעם הם הביעו את התסכול שלהם ואמרו שאין תקציבים.
מאיר שטרית: אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון ולשר המדע שכיבד אותנו בנוכחותו.
מאיר שטרית: אני בין אלה שמאמינים במדע ולדעתי אחת הבעיות של המדע היא שה-PR שלו מאוד חלש.
מאיר שטרית: אנשים לא ערים.
מאיר שטרית: זה בכל העולם ולא רק בכנסת אלא גם בקרב הציבור הרחב לא ער למדע.
מאיר שטרית: הוא אוהב להשתמש בתוצאות המדעיות כמובן, ואין מישהו שלא משתמש בפלאפון, לא מסמס ולא מדבר, אבל כשאתה מנסה להסביר למישהו איך הדבר הזה עובד, הוא כבר לא מוכן להשקיע בזה שום מאמץ.
מאיר שטרית: יכול להיות שאם המדע היה יכול להשבית את כל הטכנולוגיה והמדע ליומיים, הציבור היה מבין מה המשמעות של המדע ואיך חיים בלעדיו, כי אז היינו חוזרים לתקופה הפרימיטיבית שלנו.
מאיר שטרית: האמת היא שמי שמתעמק במדע, ככל שלומדים יותר, יודעים פחות.
מאיר שטרית: זה אבסורד בלמידה, כי כמה שאתה לומד יותר, אתה יודע פחות.
מאיר שטרית: למדע אין יחסי ציבור טובים, לא בממשלה ולא בחוץ, אנשים מתייחסים למדע לפעמים בחוסר הבנה וחושבים שזה טוב שיהיה, אבל הם לא בעסק.
מאיר שטרית: המדע הרי מגרד רק את הקצה.
מאיר שטרית: כשלומדים יותר, יודעים כמה יודעים פחות.
מאיר שטרית: שאלו פעם את אלברט אינשטיין באיזה נשק הוא חושב ישתמשו במלחמת העולם השלישית.
מאיר שטרית: הוא אמר שהוא לא יודע באיזה נשק ישתמשו במלחמת העולם השלישית, אבל במלחמת העולם הרביעית ישתמשו בגרזנים.
מאיר שטרית: כלומר, המדע מתקדם לכיוונים שהם פשוט פנטסטיים לתפיסה וליכולת.
מאיר שטרית: אני חושב שאם מדינת ישראל יכולה להיות אור לגויים, זה אחד הנושאים בו אנחנו יכולים להיות אור לגויים.
מאיר שטרית: יש לנו פוטנציאל בלתי רגיל, דווקא של המשאב האנושי שלצערי – ואני אומר בצער – לא מנוצל.
מאיר שטרית: אני רואה את האוניברסיטאות, אני רואה את הבריחה ממקצועות המדע גם בלימודים שם ויש ירידה דרסטית ויותר נהירה לכיוונים כמו מינהל עסקים, משפטים וכולי.
מאיר שטרית: תראו את המספרים של עורכי-הדין כאשר המספרים גדלים בצורה מטורפת וזה ללא שום הצדקה וללא שום צורך, בעוד שמספר הרופאים למשל הולך ומצטמצם בצורה דרסטית ועוד מעט אין מספיק רופאים שיטפלו באנשים, שלא לדבר על מדעים מדויקים כמו מתמטיקה, פיזיקה, כימיה וביולוגיה.
מאיר שטרית: אני מודה שזה יותר קשה ללמוד את המקצועות האלה מאשר מקצועות אחרים, ושלא ייפגע אף מדען.
מאיר שטרית: את המקצועות המדויקים הרבה יותר קשה ללמוד.
מאיר שטרית: אתה מוכרח ללמוד רמה אחרי רמה ואתה לא יכול לדבר פילוסופיות אלא לדעת את החומר.
מאיר שטרית: אני אומר את זה כמי שלמד מיקרו-ביולוגיה וביו-כימיה, ולכן נוח לי לומר את הדברים, ולמדתי גם מדעי המדינה.
מאיר שטרית: אני חושב שהמדעים המדויקים הם יותר קשים ללימוד ולכן גם יש בריחה מהנושאים האלה.
מאיר שטרית: לדעתי אחד הנושאים שאנחנו יכולים לתרום בו – ואני אומר את זה לחברי הכנסת, חברי הוועדה ואני מציע לעשות בעניין הזה חוק פרטי שנקדם אותו כמובן באמצעות הוועדה – ליצור מצב שתהיה העדפה מוכוונת של סטודנטים שהולכים ללמוד מדעי הטבע והטכנולוגי באוניברסיטאות ובטכניון.
מאיר שטרית: לדעתי אם צריכה המדינה לממן משהו משכר הלימוד, זה שכר לימוד שהייתי מממן אותו מבחינתי במאה אחוזים כי כל אחד כזה שלומד מדע, מחר הוא תורם פי מיליון אחרי סיום לימודיו.
מאיר שטרית: אנחנו נותנים את אותו יחס למקצועות המדעיים ומדעים מדויקים כמו שלומדים, תסלחו לי, סינית או יפנית או תקשורת או מדעי המדינה או כל דבר אחר.
מאיר שטרית: לדעתי היחס פה צריך להיות שונה.
מאיר שטרית: אני בין אלה שמאמינים שצריך להגדיל את שכר הלימוד, אני אף פעם לא הסתרתי את דעתי.
מאיר שטרית: שכר הלימוד במדינת ישראל הוא כל כך נמוך ללא שום פרופורציה למה שקורה בעולם וזאת בעצם השקעה בלימודים שאנשים אחר כך משתכרים בשכר הרבה יותר גבוה.
מאיר שטרית: הפופוליזם חוגג ומנסים כל פעם להוריד עוד ועוד בשכר הלימוד.
מאיר שטרית: אני אומר שלפחות בואו נתנה את זה בכך שאני מוכן לתת מלגה בגובה של מאה אחוזי לימודים לכל מקצוע שהמדינה מעונינת בו.
מאיר שטרית: אני מוכן לתת מלגה בגובה של מאה אחוזים לכל אחד שמוכן לעזור לילד אחד במצוקה ולחנוך אותו שש שעות בשבוע אבל מי שלא רוצה, שישלם שכר לימוד מלא של 30 אלף שקלים לשנה, כמו שמשלמים במרכז הבין-תחומי ושם מספר הסטודנטים הולך וגדל.
מאיר שטרית: המתן החופשי לכולם בלי מגבלה, וכאשר אדם יכול ללמוד עשרה תארים, הוא מקבל את אותו סבסוד.
מאיר שטרית: 90 אחוזים מעלות שכר הלימוד למדינה, היא אוטומטית מסבסדת למרות שכר הלימוד שמשלמים.
מאיר שטרית: הלוואי שיכולתי להשקיע את הכסף הזה בחינוך היסודי כדי שתלמידים לא יפלו.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שמדע הוא בעיניי העתיד של מדינת ישראל ולא רק העתיד הכלכלי, לא רק העתיד של היכולת שלנו לדחוף נושאים בעולם, אלא גם העתיד שלנו כמדינה בעולם מאמין, להיות באמת אור לגויים.
מאיר שטרית: לצערי העניין הזה לא מטופל בצורה מהודקת ולא בצורה מוכוונת, ואני מקווה שנצליח בקדנציה הזאת לשנות את התפיסה של החברה הישראלית, של הממשלה, של הכנסת ולשים דגש על העניין הזה.
מאיר שטרית: אם עשינו את זה, נרוויח את לחמנו ביושר.
מאיר שטרית: אני מקווה שיחד עם כולכם באמת נצליח לעשות את זה.
מאיר שטרית: לסיכום אני רוצה לומר שאני קורא לממשלה לחדש את פעילות ועדת השרים למדע וטכנולוגיה.
מאיר שטרית: גם זה חלק מההכרה ומהצורך להפעיל אותה.
מאיר שטרית: בהיות שר המדע יושב-ראש הוועדה הזאת, הכינוסים של הוועדה יהיו תלויים בך.
מאיר שטרית: אתה יכול לכנס אותה ובדרך כלל תמצא את עצמך לבד, כך אני בטוח, אבל זאת הזדמנות יוצאת מן הכלל לקבל החלטות.
מאיר שטרית: אני נותן לך עצה כיושב-ראש ועדות שרים רבות בממשלה ואומר לך שגם כאשר אתה יושב לבד, זאת הזדמנות שלך לקבל החלטות גם אם מישהו מתנגד להן, ובעצם אם אף אחד לא מתנגד, זה הופך להיות החלטת ממשלה פורמלית.
מאיר שטרית: אם מישהו מתנגד, זה בא לדיון בממשלה וכאשר יש דיון בממשלה, זאת הזדמנות לפתוח את העניין ולהילחם על זה.
מאיר שטרית: דע לך שהדלת פתוחה ואני באמת חושב שזכינו לברכה שמדען עומד בראש ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה ואני מקווה שהיא תתכנס כי לדעתי מאז שנת 2006 היא התכנסה רק פעם אחת לדעתי.
מאיר שטרית: אם כן, כדאי לכנס את הוועדה ולהפעיל אותה.
מאיר שטרית: אני קורא למשרדים בהם אין מדען ראשי – ומניתי את כולם קודם – למנות מדענים ראשיים.
מאיר שטרית: אין סיבה שלא יהיו מדענים ראשיים במשרדי הממשלה.
מאיר שטרית: אם לא יהיה מדען ראשי שידחף את העניין, לא יהיה כלום.
מאיר שטרית: צריך מישהו שאיכפת לו ושהוא יהיה מסוגל לעשות זאת.
מאיר שטרית: בוועדה הזאת לפחות אנחנו מתחייבים שהפעולה שלנו כאן תהיה לא פוליטית בשום צורה שהיא אלא לגופו של עניין והמטרה היא אחת, לקדם את המדע ואת המחקר בישראל.
מאיר שטרית: זאת המטרה שלנו ואני מקווה שנוכל לעשות זאת ולהשיג אותה.
דניאל הרשקוביץ: אני מודה מאוד ליושב-ראש הוועדה על הדיון שהתקיים.
דניאל הרשקוביץ: אני כבר אומר שעל סדר היום של ישיבת הממשלה הבאה עומדת הקמת הוועדה.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת, אנחנו כבר הצענו את החברים וכבר סוכם.
דניאל הרשקוביץ: ההצעה שניתנה כאן, אני כבר מאמץ אותה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו נקים את אותה ועדה עליה דובר כאן ונתחיל לקדם עניינים.
מאיר שטרית: חברים, ברשותכם, אני פותח את הישיבה.
מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע על בואו וזאת הישיבה השנייה שהוא משתתף בה.
מאיר שטרית: הוא השתתף גם בישיבה של ועדת המדע לפני שבוע ואני מברך את הבאים בשערנו.
מאיר שטרית: אני מברך את עשר התלמידות שנמצאות פה איתנו כדי להתרשם ולראות את הפרלמנט מתיכון תורני לבנות בירושלים.
מאיר שטרית: אני מאחל לכן הצלחה בלימודים ואני מקווה שאתן לומדות גם מדע בבית הספר ולא רק תורה, גם תורה וגם מדע.
מאיר שטרית: אמנם יש כאלה שאומרים 'יגעת ומצאת תאמין', אבל בימים אלה צריך ללמד ממש הלכה למעשה ואני מקווה שאתן לומדות גם מדע ואתן מתעניינות בתחום.
מאיר שטרית: נושא הדיון שלנו הוא משרד המדע והטכנולוגיה.
מאיר שטרית: אנחנו רוצים לשמוע דיווח גם מהשר וגם מהמדען הראשי ואני נותן את רשות הדיבור לשר.
מאיר שטרית: בבקשה, אדוני.
דניאל הרשקוביץ: אני מודה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מאיר שטרית, שציין את העובדה שזאת הישיבה השנייה שבה אני נוכח.
דניאל הרשקוביץ: אני ניהנה משיתוף פעולה פורה מהוועדה, כפי שהוא יבוא לידי ביטוי בשקף האחרון שנציג לכם פה.
דניאל הרשקוביץ: אני חדש במשרד המדע.
דניאל הרשקוביץ: אני לא חדש במדע, אבל אני חדש במשרד המדע, אני חדש בפוליטיקה, אבל הודות לצוות המסור, שחלקו נמצא פה לידי – המדען הראשי והסמנכ"ל – גם אני השכלתי ללמוד דברים שלא ידעתי על משרד שבראייתי הוא עם הפוטנציאל הגבוה ביותר בארץ, מסיבה פשוטה מאד – מדינת ישראל נטולת משאבי טבע וכפי שאתם יודעים אין לנו נפט וכפי שאמרתי פעם מעל דוכן הכנסת:
דניאל הרשקוביץ: שאלת גבולותיה של מדינת ישראל היא לא שאלה פוליטית.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו חיים במזרח התיכון, שיש בו את מרבץ הנפט בין הגדולים בעולם ובכל זאת לכולם יש נפט חוץ מאשר לנו.
דניאל הרשקוביץ: אם אתם רוצים לדעת מה שייך לנו ומה לא, פשוט תחפרו, יש נפט – שלהם, אין נפט – שלנו.
דניאל הרשקוביץ: הגדרה מאד מאד פשוטה גיאולוגית ומדעית.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו מדברים על אולי גז, אבל אנחנו די נטולי משאבי טבע ואפילו מים כמעט אין לנו.
מאיר שטרית: צריך לקוות שלא ימצאו נפט בתחומי הקו הירוק.
דניאל הרשקוביץ: המשאב הבלעדי שיש לנו, פחות או יותר, הוא המשאב האנושי.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו רואים שהמשאב האנושי שלנו אדיר ואתם יכולים לראות שישראל היא אחת משתי המדינות המובילות בעולם בפרסומים מדעיים לנפש.
דניאל הרשקוביץ: מתמטיקה היא דוגמה יוצאת מן הכלל כי מתמטיקה היא אחד התחומים שבו התשתיות הנדרשות לצורך ביצוע מחקר הן מחשב, פחות או יותר.
דניאל הרשקוביץ: זה אחד התחומים שכמעט ואינו תלוי בתקציבים כספיים גדולים ושם אנחנו מצטיינים.
דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה רק מציינים את זה שהחלק החזק שלנו הוא אנושי.
דניאל הרשקוביץ: ציטוטים מדעיים הוא אחד הכלים לבדיקת איכותו של המחקר, מה שנקרא אימפקט-פקטור.
דניאל הרשקוביץ: לפעמים אנשים מפרסמים, אבל את אף אחד זה לא מעניין ולכן אחד הכלים, שהוא לא הכלי היחיד וודאי לא הכלי הכי אובייקטיבי כי זה מאד תלוי בדיספלינות – מתמטיקה, למשל, היא אחד התחומים שבהם זה לא כלי כל כך אובייקטיבי – הוא ציטוטים מדעיים ואנחנו נמצאים במקום השלישי בעולם, לא באופן יחסי אלא שלישי אבסולוטי בעולם וב-6 מתוך עשרים תחומים מדעיים אנחנו במקום הראשון.
דניאל הרשקוביץ: במספר המדענים לנפש אנחנו נמצאים במקום הראשון בעולם.
דניאל הרשקוביץ: לו היה נמצא כאן איש משרד האוצר הוא היה שואל למה יש טענות כי יש לנו מה שאנחנו רוצים, אבל פה נראה את אחד האבסורדים הכי גדולים.
דניאל הרשקוביץ: השקעה בהכשרת מדען, במיוחד בתחומי מדעי הטבע, היא כמיליון דולר.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שכאשר אנחנו משקיעים במדענים בכל מערכת החינוך, שמתחילה לא רק בלימודיו לתואר שני, ההשקעה אדירה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו משקיעים הרבה במערכת החינוך שלנו, אבל כ-4,000 מדענים ישראלים נמצאים היום במקומות אחרים בעולם.
דניאל הרשקוביץ: 3,000 מהם נמצאים בארצות הברית ובקנדה ופירוש הדבר שאנחנו מסבסדים את הכלכלה האדירה של ארצות הברית בכ-3 מיליארד דולר.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו משקיעים ואחרים קוטפים את פירות ההשקעה.
דניאל הרשקוביץ: בנוסף לכך, העובדה שיש לנו בעשור האחרון ארבעה ישראלים חתני פרס נובל, מעידה על עוצמתה של המדינה.
דניאל הרשקוביץ: \
דניאל הרשקוביץ: את המגבלות שלנו אנחנו מכירים ולכן ברור שאנחנו צריכים להיות מאד ממוקדים כשאנחנו באים לנצל את ההון האנושי.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להתפרס באופן לא מבוקר ובאופן מבוזר.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו חייבים להשקיע השקעה מושכלת, נקודתית, ולכן צריכה להיות יד מכוונת ומקצועית.
דניאל הרשקוביץ: לצורך זה קיים במדינה משרד המדע והטכנולוגיה, אבל גם מתוך הכרת המגבלות השונות, כולל המגבלות התקציביות, שתפקידו להיות אותה יד מכוונת.
דניאל הרשקוביץ: לכן הוא צריך להיות גורם מרכזי בעיצוב ובהובלת מדיניות מחקר ופיתוח בישראל, הוא צריך להיות אמון על קביעת סדרי עדיפות לאומיים מכיוון שהמדע אין סופי והכיוונים אין סופיים.
דניאל הרשקוביץ: המשרד צריך להיות אחראי על עיבוי תשתיות אנושיות ופיזיות ומאחר ויש לנו יתרון יחסי בעולם – האדרת שמה של ישראל ומינוף היתרונות היחסיים שלה.
דניאל הרשקוביץ: איך אנחנו עושים את זה?
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על מחקר ופיתוח אנחנו מדברים על ספקטרום די רחב.
דניאל הרשקוביץ: מצד אחד אנחנו מדברים על המחקר הבסיסי, שבדרך כלל מתבצע במוסדות אקדמיים.
דניאל הרשקוביץ: מה שמאפיין מחקר בסיסי הוא שזה מחקר מאד מאד לא מוכוון, דהיינו הוא מחקר שבו חוקר, לפי טעמו, לפי כישוריו ולפי העניין שהוא מגלה – העניין שהוא מגלה יכול להיות מנותק מכל שימושים – הוא חוקר.
דניאל הרשקוביץ: בקצה השני של הספקטרום נמצא המחקר היישומי-תעשייתי.
דניאל הרשקוביץ: כשאני מקים מפעל לתחום מסוים לא מעניין אותי להשקיע במחקרים בסיסיים שלא קשורים בכלל.
דניאל הרשקוביץ: אני עוסק בתחום מסוים ואני רוצה חוקרים שיפתחו לי את התחום הזה.
דניאל הרשקוביץ: אגב, הרבה פעמים יש גבול דק בין מחקר ופיתוח ולכן פעמים רבות אנחנו מדברים על מו"פ והמחקר היישומי-תעשייתי הוא יותר פיתוח ופחות חידושים מדעיים.
דניאל הרשקוביץ: ישנו פער בין המחקר הבסיסי לבין המחקר היישומי.
דניאל הרשקוביץ: הפער הזה הוא פער רחב מאד ואחד הדברים שיכולים לגשר על הפער הוא לזהות את אותם מחקרים בסיסיים, שיש לה פוטנציאל יישומי ולנסות לכוון אותם.
דניאל הרשקוביץ: הכוונה היא לדברים רבים, ראשית, לחשוף אנשים לטכנולוגיות או לחוקרים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: לפעמים יש חוקר שעוסק בדבר א' וחוקר שעוסק בדבר ב' ואחר לא יודע על השני, אבל אתה, עם ראייה כוללת, רואה שאם תחבר אותם תוכל לכוון אותם למחקר יישומי.
דניאל הרשקוביץ: לזה אנחנו קוראים מחקר תשתיתי אסטרטגי ובדבר הזה נכנס משרד המדע.
דניאל הרשקוביץ: זאת אחת הפעילויות העיקריות, אותו מחקר תשתיתי אסטרטגי ואלה העקרונות שלנו – יצירת תשתית צמיתה של ידע, כוח אדם וציוד בנושאי עדיפות לאומית.
דניאל הרשקוביץ: כאן אנחנו משתדלים להיות ממוקדים ומוכוונים, דהיינו לזהות כיוונים.
דניאל הרשקוביץ: יש עוד הרבה כיוונים עם פוטנציאל יישומי גבוה, אבל מטבע הדברים אנחנו משתדלים לזהות כיוונים ובאותם כיוונים ליצור תשתית ולחבר בין אנשים שונים שעוסקים בנושא.
דניאל הרשקוביץ: התכנית הזאת היא כלי עיקרי להוצאה לפועל של האסטרטגיה הזאת והיא נותנת החזר מקסימלי בטווחים של 5-10 שנים.
דניאל הרשקוביץ: במונחים של מחקר בסיסי זה נראה זמן קצר ובמונחים של מחקר יישומי זה אולי נראה זמן ארוך, אבל אנחנו כאן בדיוק בקטע הביניים.
דניאל הרשקוביץ: התכנית הצליחה לקדם נושאים שונים ולעשות אתם את כל הדרך החל מהמחקר הבסיסי ועד למחקר היישומי.
דניאל הרשקוביץ: בנושא הזה המשרד תמך ב-300 פרויקטים בהיקף ממוצע של 2 מיליון שקלים ואלפי מדענים הוכשרו בתחומים האלה.
דניאל הרשקוביץ: בחלק גדול מהפרויקטים נוצרו פטנטים, חברות וכו'.
דניאל הרשקוביץ: מי שסקר את הדברים האלה היה מוסד נאמן.
דניאל הרשקוביץ: מנהל מוסד נאמן נמצא כאן, פרופ' משה משה, עמיתי מן הטכניון.
דניאל הרשקוביץ: כשהייתי דיקאן הפקולטה למתמטיקה הוא היה משנה לנשיא לעניינים אקדמיים וזה מראה שאנחנו ממשיכים לשתף פעולה.
דניאל הרשקוביץ: מוסד נאמן עוסק בתחומים רבים ומעניינים, ובין היתר הוא ניתח את ההשקעה במחקרי תשתית של משרד המדע בין השנים 1995-2004.
דניאל הרשקוביץ: באותן שנים מומנו כ-240 מחקרים והתוצאות משקפות סקירה של שני שלישים מן המחקרים האלה.
דניאל הרשקוביץ: התוצאות ממש מרשימות ומי שבקיא במחקר בסיסי יודע שהאחוז שמגיע באופן נורמלי ממחקר בסיסי למחקר יישומי הוא אחוז מאד נמוך ואתם יכולים לראות שהוקמו 32 חברות חדשות, 55 מחקרים יישומיים בתעשייה, 880 פרסומים, 72 פטנטים, 45 רשיונות לשימוש והכשרה של דור המשך.
דניאל הרשקוביץ: כפי שאמרתי, המחקר התשתיתי הוא אותו מחקר שמחבר את המחקר הבסיסי עם המחקר היישומי והוא חוליה חשובה מאד בניצול ההון האנושי של המדינה.
דניאל הרשקוביץ: פעילות נוספת וחשובה מאד, שאולי פחות עוסקת בחיבור בין המחקר הבסיסי למחקר היישומי, היא מה שאנחנו קוראים לו מו"פ איזורי ומדע בקהילה.
דניאל הרשקוביץ: המדע הבסיסי, מטבע הדברים, מתרכז באוניברסיטאות.
דניאל הרשקוביץ: כפי שאתם יודעים, יש במדינת ישראל שבע אוניברסיטאות ויש גם מכללות שבהן נעשה מחקר בהיקף כזה או אחר, אבל מרכז הכובד הוא בשבע אוניברסיטאות המחקר.
דניאל הרשקוביץ: יש גם מחקר ופיתוח שנעשה בתעשיות, חלק גדול ממנו בתעשיות הביטחוניות.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן, הדברים האלה מרוכזים וממוקדים בדרך כלל.
דניאל הרשקוביץ: הרעיון של המו"פ האיזורי הוא להביא את המדע לפריפריה ומדובר בפריסה של עשרה מרכזים מקריית שמונה בצפון ועד הערבה לדרום.
דניאל הרשקוביץ: המטרה היא להביא את המדע לפריפריה בכמה רמות – ברמה הסופר-מקצועית יש פעילויות של מחקר ופיתוח שמאפיינות איזור.
דניאל הרשקוביץ: כולנו יודעים שבים המלח, למשל, הדברים המאפיינים את ים המלח מבחינת המלחים והחומרים והן מבחינת הטבע, הצמחייה וכו'.
דניאל הרשקוביץ: כלומר, מדובר בתכניות ייחודיות ומעבר לכך גם לקשור עם מערכות החינוך כדי להביא את המדע אל הקהילה.
דניאל הרשקוביץ: זה דבר שגאוותנו עליו כי אנחנו מדברים על מפעלי מו"פ שהם בהשקעה קטנה יחסית ויש להם אפקט אדיר.
דניאל הרשקוביץ: אגב, אחד מהם כבר התפתח, מיג"ל בקריית שמונה, שהוא דבר מרשים בפני עצמו ויש בו 150 עובדים.
דניאל הרשקוביץ: כל העובדים הם עובדי איזור, הם חייבים לגור באיזור ואנחנו לא מייבאים עובדים.
דניאל הרשקוביץ: הכוונה שלנו היא לפתח את זה גם באמצעות תכנית שאנחנו משיקים בימים אלה, שנקראת פרחי מדע.
דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך עוסק בחינוך ילדי ישראל, אבל אנחנו מדברים על החינוך הלא פורמלי, כנראה דרך אותם מרכזי מו"פ איזוריים, להביא את הנוער כדי שיוכל להיחשף לפעילות מדעית גבוהה ולתשתיות מדעיות.
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על פריפריה אין מדובר רק בפריפריה גאוגרפית אלא גם על פריפריה דמוגרפית.
דניאל הרשקוביץ: ישנם מקומות שאולי מבחינה גאוגרפית הם לא פריפריאליים, אבל גאוגרפית אלה סקטורים שבהם המדע כמעט ולא קיים.
דניאל הרשקוביץ: מדובר, למשל, בסקטור החרדי והמטרה שלנו היא להגיע גם לשם כדי להעלות את המודעות וכדי שפוטנציאל שלא מגיע לידי מימוש בכיוון המדעי, יגיע לשם.
דניאל הרשקוביץ: מעבר לדברים האלה ישנו תחום נוסף שהמשרד אמון עליו והוא קשרי החוץ המדעיים של מדינת ישראל.
דניאל הרשקוביץ: קשרי חוץ מדעיים נעשים בדרך כלל בשתי רמות – רמה אחת היא רמה אישית.
דניאל הרשקוביץ: אני חוקר בתחום מסוים, אני יודע על חוקר אחר במדינה אחרת ואנחנו מתקשרים בינינו ויוצרים מחקרים.
דניאל הרשקוביץ: היום קל מאד להתקשר כי העולם שלנו הוא כפר גלובלי קטן.
דניאל הרשקוביץ: הרמה השנייה היא רמה שבה האוניברסיטאות חותמות ביניהן הסכמי שיתוף פעולה וגם זה מקובל מאד.
דניאל הרשקוביץ: משרד המדע אחראי על קשרי חוץ מדעיים פורמליים בין מדינות, כאשר ברוב המקרים זה מאופיין ביצירת תכניות שמממנות או תומכות במחקרים משותפים של צוותי חוקרים, שבהם יש חוקרים מישראל ומהמדינה השותפה.
דניאל הרשקוביץ: יש כמה ותיקים מאד, כמו ה-BSF, הקרן הדו-לאומית ישראל-ארצות הברית, שאני עצמי ניהניתי ממנה בשעתו וכמה פעמים זכיתי לתמיכה של הקרן במחקרים משותפים שלי עם חוקרים אמריקניים.
דניאל הרשקוביץ: ישנה הקרן הגרמנית, ה-GIF, שגם היא מתפתחת ובשנה האחרונה בלבד נוסף ההסכם עם יפן, דבר שיצר פריצת דרך.
דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל משתתפת גם בארגונים בינלאומיים.
דניאל הרשקוביץ: על השקף מצוינים שלושה ארגונים כאלה, שיש להם היום תפקיד מוביל במחקר הבינלאומי.
דניאל הרשקוביץ: אחד מהם הוא מאיץ החלקיקים המוביל בעולם, ה-CERN, שנמצא בשווייץ.
דניאל הרשקוביץ: זאת פעולה ששותפות לה 21 מדינות באירופה.
דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל היא אמנם עדיין לא במעמד של חברות מלאה, אבל היא במעמד של משקיף עם אפקט גדול על התכנית.
דניאל הרשקוביץ: ה-EMBL הוא ארגון מוביל במחקרים ביולוגיים, וה-FP-7, תכנית המחקר השביעית של האיחוד האירופי, תכנית שממנה ניהנים הן חוקרים באוניברסיטאות והן מערכת החינוך.
דניאל הרשקוביץ: רק לאחרונה הובילה רשת החינוך אורט בקונצרן של שבע מדינות אירופיות בנושא הננו-טכנולוגיה.
דניאל הרשקוביץ: תחום נוסף שנמצא באחריותו של משרד המדע הוא סוכנות החלל הישראלית.
דניאל הרשקוביץ: ישראל, למרות היותה מדינה קטנה מאד ודלת משאבים, נחשבת מעצמה בתחום החלל.
דניאל הרשקוביץ: למדינת ישראל יש יכולות שיש רק למספר חד ספרתי של מדינות בעולם.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו נמצאים בחוג מאד יוקרתי ואגב, מנהל סוכנות החלל נמצא כאן, צביקה קפלן והיושב ראש הוא יצחק בן-ישראל.
דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל עוסקת בדברים שונים ויש בה פוטנציאל אדיר לפיתוח ולקשרים עם התעשיות, הן התעשיות הביטחוניות והן לשימושים אזרחיים.
דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים, יש גבולות מטושטשים בין השימושים כאשר משרד המדע אמון על השימושים האזרחיים.
דניאל הרשקוביץ: ישנם תחומים בנושא הזה שישראל מובילה בהם כמספר 1 בעולם.
דניאל הרשקוביץ: דיברנו קודם על זיהוי נושאים בעדיפות לאומית ואני אציג לכם עכשיו ארבעה נושאים שבאחד מהם היה למשרד המדע תפקיד מוביל, ללא ספק, בכך שישראל הפכה תוך זמן קצר להיות אחת המעצמות המובילות בעולם, וזה נושא הננו-טכנולוגיה.
דניאל הרשקוביץ: אחד הכיוונים שסימנו לעצמנו ככיוון חשוב מאד הוא אנרגיה וסביבה.
דניאל הרשקוביץ: יש לו חשיבות רבה הן מבחינת איכות חיינו – כולנו מכירים את בעיית התחממות כדור הארץ, בעיית האנרגיה ואנחנו מדברים על אנרגיה ירוקה – ויש לזה גם משמעות פוליטית.
דניאל הרשקוביץ: בישיבה הקודמת אמר יושב ראש הוועדה שאם נמצא את התחליף הראוי לנפט, הדבר ישנה את המאזן הפוליטי בעולם בצורה דרמטית.
דניאל הרשקוביץ: במילים אחרות, למדינות מפיקות הנפט יש כוח פוליטי אדיר והן תעמודנה במקומן.
דניאל הרשקוביץ: היעדים של משרד המדע והטכנולוגיה, כפי שגיבש הצוות המיומן של המשרד, שמוביל אותו המדען הראשי.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שכמעט כל הפעילות של המשרד היא במסגרת מינהל המדע, שבראשו עומד המדען הראשי של משרד המדע.
דניאל הרשקוביץ: לכל משרד ממשלתי ישנו או אמור להיות מדען ראשי, לרובם יש, וכשאומרים המדען הראשי בדרך כלל מתייחסים למדען הראשי של התמ"ת מכיוון שהתקציב שלו הוא התקציב הגדול.
דניאל הרשקוביץ: הוא המדען שתומך במחקרים יישומיים ולא עוסק בגשר בין המחקר הבסיסי לבין המחקר היישומי.
דניאל הרשקוביץ: היעדים – אנחנו רוצים לעבות את תשתיות המחקר והפיתוח בישראל הן בהון האנושי והן בסביבת המו"פ על ידי המיקוד בנושאים, כפי שהראינו קודם.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו רוצים למסד תכניות מחקר הזנק לחוקרים בודדים וכאן מדובר בהשקעה קטנה יחסית, אבל כשאנחנו מזהים פוטנציאל גבוה אצל חוקר אנחנו רוצים לתת דחיפה.
מאיר שטרית: הזנק זה סטרט-אפ בעברית.
דניאל הרשקוביץ: שיפור כלי הערכה ומיומנות של בקשות מחקר בכל משרדי הממשלה כי יש כפילות רבה, לפעמים יש חפיפה רבה וחוסר תיאום.
דניאל הרשקוביץ: מדע וקהילה – אנחנו רוצים לשים על זה דגש ולקרב אוכלוסיות, הן חדשות והן צעירות, להרחיב את החינוך המדעי ברבדים השונים.
דניאל הרשקוביץ: כפי שאמרנו, זהו באמת היתרון היחסי שלנו.
דניאל הרשקוביץ: המו"פ נעשה בתחומים רבים וכן במשרדי ממשלה.
דניאל הרשקוביץ: יש משרדי ממשלה שהם עתירי מו"פ, מטבע הדברים – משרד הביטחו, משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה וכו'.
דניאל הרשקוביץ: המטרה היא לעשות רה-ארגון כדי שתהיה מדיניות מו"פ מסודרת.
דניאל הרשקוביץ: ישנה ועדת שרים למדע ולטכנולוגיה והוועדה הזאת התכנסה בעשור האחרון רק פעם אחת.
דניאל הרשקוביץ: הוועדה הזאת מוסדה השבוע על ידי הממשלה והמטרה שלנו היא להחיות אותה ולהפעיל אותה.
דניאל הרשקוביץ: מטרה נוספת היא לחזק את הקשרים עם הגורמים המשיקים, בעיקר ועדת הכנסת למדע ופורום המדענים הראשיים.
דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים מהווים על פי חוק פורום, כאשר הגורם המתאם והמוביל הוא משרד המדע, למעשה שר המדע ומטעמו המדען הראשי.
דניאל הרשקוביץ: נקודה אחרונה נותנת לנו את הכלי שיעזור לנו לבצע חלק מהדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: זאת היתה הצעה של יושב ראש ועדת המדע של הכנסת בישיבה הקודמת ומייד הרמנו את הכפפה.
דניאל הרשקוביץ: ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת אמורה להיות, כמו כל ועדה, גוף שיוצר קשר בין הרשות המחוקקת לרשות המבצעת כדי שתהיה הפריה הדדית.
דניאל הרשקוביץ: מאחר ויש הרבה גורמים בארץ שעוסקים במחקר ובמחקר ופיתוח הן באקדמיה, הן במשרדי ממשלה והן בתעשיה, החלטנו להקים גוף מתאם, שיכלול את מובילי המחקר ופיתוח בארץ, דהיינו נשיא האקדמיה למדעים, ראש המולמו"פ – המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, שבראשה עומד פרופ' עודד אברמסקי.
דניאל הרשקוביץ: גורם נוסף הוא ראש מפא"ת בתחום הביטחוני והמדענים הראשיים של משרד המדע ומשרד התמ"ת.
דניאל הרשקוביץ: הכוונה והציפיה היא שהדברים האלה יעזרו לנו לחזק ולאגם את הכוחות השונים כדי שנוכל להוציא את הדברים מן הכוח אל הפועל.
דניאל הרשקוביץ: המועצה הלאומית למחקר ופיתוח היא הגוף המייעץ לממשלה בנושא מדיניות מחקר ופיתוח.
דניאל הרשקוביץ: היא קשורה עם משרד המדע, היא גוף המייעץ לממשלה, גוף שבו יש חברים נכבדים מאד ויוזם פעילויות שונות.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שראוי באחת הישיבות לדון במועצה.
מאיר שטרית: הם יהיו פה בשבוע הבא.
דניאל הרשקוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה, למרות חשיבותו ולמרות המקום המרכזי שהוא צריך לתפוס, הוא אחד המשרדים עם התקציבים הקטנים בין משרדי הממשלה.
דניאל הרשקוביץ: נבהיר שאצל ראש הממשלה יש אוזן קשבת ובעוד בשאר משרדי הממשלה הגידול התקציבי, לפני הקיצוץ הרוחבי, היה בסדר גודל של 2.95% - כך החליטה הממשלה – משרד המדע קיבל הגדלה של 60%.
דניאל הרשקוביץ: אמנם נומינלית זה לא הרבה כסף, אבל משרד האוצר עובד באחוזים.
דניאל הרשקוביץ: אתם רואים שיש לנו השקעה גדולה בקשרי חוץ כולל החזר חובות, כי יש לנו מחויבויות לארגונים בינלאומיים.
דניאל הרשקוביץ: יש לנו החזר חובות עבור מחקרים מכיוון שהמחקרים שאנחנו מממנים הם תלת-שנתיים, בדרך כלל, ולכן יש לנו מחויבויות שיצרנו בשנים קודמות.
דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל, שהתקציב שלה נראה מזערי, הפעילות שלה הרבה יותר נרחבת, אבל זה זה פר פרויקט, כאשר לצורך ביצוע פרויקטים מאוגמים אמצעים ממשרדים שונים.
דניאל הרשקוביץ: פרחי מדע מתחבר למו"פ האיזורי ובסך הכל אנחנו מדברים על 130 מיליון שקל פלוס הרשאה להתחייב, אמנם לא מזומן, אבל יכולת ליצור התחייבויות עתידיות.
דניאל הרשקוביץ: זאת הסקירה ואני מודה לכם על ההקשבה.
מאיר שטרית: אני מודה לשר על ההצגה.
מאיר שטרית: אנחנו שמחים לשמוע את הנמרצות ואת המרץ של שר המדע.
מאיר שטרית: אני שמח שקיבלתם את הצעתי להקים את הגוף המתאם בין המדענים, בין הגופים המרכזיים שאמורים לייעץ לממשלה בתחום המדע.
מאיר שטרית: נדמה לי שהקמת הגוף והישיבות שלו יגרמו לתיאום הרבה יותר טוב בין כולם ותהיה הכוונה אחת למדינה מה עושים בתקציבי המדינה.
מאיר שטרית: נדמה לי שהיום מרוב עצים לא רואים את היער כי זה מפוזר בין גורמים רבים.
מאיר שטרית: אני רוצה לציין שבנוסף לגופים הבינלאומיים שהוזכרו פה יש תכנית נוספת והיא תוכנית אוריקה.
מאיר שטרית: זאת תכנית אירופית למחקר ופיתוח, שישראל שותפה בה.
מאיר שטרית: ישראל היא הגורם היחיד מחוץ לאירופה ששותף לתכנית הזאת והתכנית מקצה כל שנה 1.5 מיליארד למחקרים מדעיים על בסיס של מחקר משותף בין גורמים ישראליים לגורמים אירופים.
מאיר שטרית: בשנה הבאה ישראל תהיה הנשיאה של התכנית הזאת.