GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שחר גבירץ: אנחנו שומעים על חברות שמצבן משתנה מהר מאוד, ממצב טוב יותר למצב טוב פחות.
שחר גבירץ: אתה לא חושש שיתגלה שתוכנית כזאת טובה בחודשים הראשונים ולאחר מכן נמצא עוד 5,000 עובדים שיפוטרו אחרי שמצאו לכאורה עבודה אבל המפעל לא הצליח להחזיק אותם?
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים כרגע על ניסיון לשפר את המצב הכלכלי הקשה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מדברים על משהו שיש ביטוח שיצליח.
אברהם מיכאלי: אבל מבחינה כספית, השקעה באותם מפעלים אינה סיכון.
זבולון אורלב: אם מותר לי להוסיף, כיושב-ראש לשעבר של ועדת המדע והטכנולוגיה, הוועדה לאורך כל עבודתה ראתה שההשקעה במו"פ, ההשקעה בגורם האנושי, היא ההשקעה המשתלמת ביותר.
זבולון אורלב: לכן מדינת ישראל היא המדינה המובילה בעולם בהשקעות הפרטיות במו"פ, לא בהשקעות ממשלתיות כי הממשלה, לצערי, עצלה.
זבולון אורלב: חבר הכנסת מיכאלי אומר שסוף-סוף יש התעוררות מסוימת גם בקרב אנשי האוצר להבין שההשקעה, דווקא בתקופת משבר, באוצר האנושי שלנו היא אולי ההשקעה המשתלמת ביותר.
זבולון אורלב: הבעיה היחידה היא שזאת השקעה לטווח ארוך, ואנחנו מדינה עם אופק קצר מאוד, עד קצה האף.
זבולון אורלב: לפני שאני מוסר את רשות הדיבור לחבר הכנסת דוקטור בני בגין אני רוצה להודות לרועי גולדשמידט ולראש הצוות שלו, שרון סופר, על החומר שהכין מרכז המחקר והמידע לחברי הכנסת, חומר רקע לדיון בציון יום המדע בכנסת, שנערך היום.
זבולון אורלב: אני גם לא יכול להתעלם מכך שאחד מהמדענים הצעירים הוא בן של עובדת הכנסת.
זבולון אורלב: האמא הגאה של רמי יושבת פה, והיא עובדת באתר האינטרנט של הכנסת.
זבולון אורלב: ברוכים תהיו.
זבולון אורלב: עכשיו ניתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת דוקטור בני בגין.
זבולון אורלב: הוא, כידוע, גיאולוג, עמד בראש המכון הגיאולוגי של מדינת ישראל והיה גם שר המדע.
זבולון אורלב: הכנסת הקימה בקדנציה האחרונה ועדה פרלמנטרית מיוחדת שעסקה בסוגיה של רעידות אדמה, עם מסקנות מאוד חשובות.
זבולון אורלב: ככל שאני זוכר, הסטטיסטיקה היא כזאת שאחת ל-80 שנה יש אירוע משמעותי בתחום רעידות האדמה.
זבולון אורלב: הנתון המדאיג הוא שהאירוע האחרון היה ב-1927.
זבולון אורלב: עכשיו אני נותן לך את רשות הדיבור.
בני בגין: תודה, אדוני היושב ראש.
בני בגין: אני מתנצל על האיחור, אבל הוא תואם מראש.
בני בגין: נפגשתי עם משלחת מחוץ לארץ והפגישה הזאת נועדה כבר לפני שבועות אחדים.
בני בגין: הכנסת בשנים האחרונות הקדישה תשומת לב מרובה באופן יחסי לנושא שהיה מוזנח שנים רבות.
בני בגין: בשלוש השנים האחרונות ניהלתי את המכון הגיאולוגי – מוסד קטן, מפואר, חשוב - אבל אני עוסק במחקר של רעידות אדמה ותוצאותיהן יותר מ-30 שנה.
בני בגין: לפני 30 שנה היינו מעטים מאוד, אולי ניתן היה למנות אותנו על כף יד אחת, והנושא לא נחשב לסכנה שצריך לטפל בה.
בני בגין: יש התעוררות רבה בשנים האחרונות, גם תקציב ממשלתי צנוע אך נאה למחקר, ואכן התקדמנו מאוד בעשר השנים האחרונות.
בני בגין: אני מבקש לומר למדענים הצעירים שזו דוגמה נאה למדע בשירות החברה – מדעי האדמה בשירות האדם.
בני בגין: אנחנו יודעים הרבה על רעידות אדמה בכלל, על העקרונות של התרחשותן.
בני בגין: זה פרי מאמץ של מאות ואלפי מדענים ברחבי העולם, בעיקר בארצות הברית וביפן המועדות לרעידות אדמה חזקות ודי תכופות.
בני בגין: אבל מזה כמה עשרות שנים שאנחנו, כגיאולוגים וחברינו הסיסמולוגים, חושבים שאנחנו מבינים מה המנגנון שמביא להתרחשותן של רעידות אדמה באזורנו, לאו דווקא באופן כללי.
בני בגין: יודעים ומבחינים בכך שבלי להרגיש הקרקע נעה מתחת לרגלינו.
בני בגין: ישראל וסיני יחדיו, כגוש אחד, נעות צפונה.
בני בגין: גם הלוח של ארץ ישראל המזרחית, ירדן וערב הסעודית, גם הוא נע צפונה.
בני בגין: אבל הלוח המזרחי נע צפונה במהירות רבה יותר מאשר הלוח המערבי, בשיעור של כחמישה מילימטרים לשנה, והתנועה הזאת בין הלוחות והחיכוך ביניהם מחוללים מידי פעם רעידות אדמה.
בני בגין: המחקר בשנים האחרונות הניב פרי הילולים, לא בכך שאנחנו יודעים היום מהן רעידות אדמה או מכירים את הקטלוג של רעידות האדמה ב-2,000 השנים האחרונות – אלה המתועדות בתעודות היסטוריות, והיו כעשר כאלה בממוצע בקטע החשוב שבין הכינרת לדרום ים המלח אחת לארבע מאות שנה בערך, אבל עם סטיית תקן של 200 שנה בערך.
בני בגין: איננו יודעים מתי תתחולל רעידת האדמה החזקה, המסוכנת, הקטלנית הבאה.
בני בגין: באופן דרמטי, זה יכול להיות עם סיום המשפט הבא שלי, אבל זה יכול להיות גם לאחר שייוולדו כבר הנינים שלכם.
בני בגין: איננו יודעים.
בני בגין: אנחנו יודעים בוודאות שלאחר שהתחוללה רעידת האדמה החזקה והקטלנית ביוני 1927, שגרמה למותם של 300 ולפציעתם של 1,000, בתנאים של ארץ לא נושבת כמעט, ההסתברות להתרחשותה של רעידת אדמה חזקה, קטלנית, הרסנית, בפרק זמן נתון בעתיד גדלה והולכת בהתמדה, על-פי המנגנונים של התרחשות רעידות אדמה הידועים לנו.
בני בגין: הקושי הגדול הניצב בפני חברה הוא העובדה – ואני חושב שהיא תישאר עובדה עוד עשרות שנים בעתיד - שאין לנו יכולת לחזות התרחשות רעידת אדמה בזמן רלוונטי להתכוננות: ימים אחדים, שבועות אחדים, עשר שעות.
בני בגין: זה לא בנמצא.
בני בגין: אנחנו לא יכולים להודיע לאנשים: תעזבו עכשיו את הבתים למשך יומיים, תישנו בגנים אבל תצילו את נפשותיכם.
בני בגין: אין לנו ולא תהיה לנו אפשרות לדעת את זאת.
בני בגין: המחקר יתקדם, נקווה שנדע יותר.
בני בגין: זה לא במציאות ברגע זה.
בני בגין: על כן, המסקנה המעשית היא שעלינו להתכונן, לגרסתי, לא לרעידות אדמה אלא לרעידת האדמה ההרסנית הבאה, אחריה יחלפו עוד דורות עד לזאת שתבוא אחריה, עד לבוא חליפתנו וחליפתם, ועד אז נדע יותר, נפיק את הלקחים.
בני בגין: אבל לקראת רעידת האדמה ההרסנית הבאה, שבוא תבוא בוודאות, תתרחש עלינו ועל בתינו, האמצעי הטוב ליותר להתגוננות – והוא מיושם בהצלחה בארצות הים, במיוחד בקליפורניה - הוא בנייה נאותה, שתשאיר את בני הבית ללא פגע או עם שריטות אחדות וייצאו מן הבית, ינקו את האבק וייוותרו בחיים, ללא פציעות קשות.
בני בגין: את הרכוש יהיה קשה להציל, הנזק הלאומי יהיה רב.
בני בגין: כדאי, ראוי, לערוך מחקר כלכלי גם בנושא הזה.
בני בגין: בנייה מתאימה גם היא דורשת מחקר מדעי.
בני בגין: תכלית המחקר המדעי להביא בפני המהנדסים מדדים לבנייה מתאימה.
בני בגין: מהי בנייה מתאימה?
בני בגין: בנייה מתאימה היא כזאת שמצד אחד מגינה על יושבי הבית, מגינה על הסביבה ליד מפעל שיש בו חומרים מסוכנים מפני ניתוק צינורות ופליטת החומרים המסוכנים, מצד אחד, אבל שהיא גם בנייה כלכלית, שאיננה דורשת קריסה כלכלית של החברה כדי להגן על עצמה.
בני בגין: אם אני רוצה להגן על עצמי בפני תאונות דרכים באופן מוחלט בכביש בין ירושלים לתל-אביב אז אקח טנק מרכבה מספר 4.
בני בגין: כנראה אגיע בשלום לתל-אביב, אבל העול הכלכלי הוא בלתי נסבל.
בני בגין: הכותל המערבי עומד כפי שהוא 2,000 שנה.
בני בגין: לכן מחקר מדעי נוסף, שמתבצע בשנים אלה גם באוניברסיטאות וגם במכוני המחקר הממשלתיים – המכון הגיאופיזי והמכון הגיאולוגי – תכליתו להביא בפני המהנדסים פרמטרים לתכנון טוב, שיהיה גם כלכלי וגם יעיל.
בני בגין: אני מצטער, חבר הכנסת שי, שלא הייתי בזמן הדברים שלך, אבל כיוון שאני רואה שהנושא היה "המדע כמנוף לדיפלומטיה ציבורית" אומר גם שהשדה הזה יכול להיות שדה פעולה טוב, אמור להיות, צריך להיות בעינינו שדה פעולה טוב לשיתוף פעולה בינינו לבין שכנינו.
בני בגין: רעידת אדמה הרסנית, על פי מיטב ידיעתנו, תתחולל באיזשהו קטע שבו ייקרע קרום כדור הארץ אי שם על בקע ים המלח, בין הבקעה לבין מפרץ אילת, גם באזורים המרוחקים 30-40 קילומטר תתחולל רעידת אדמה חזקה.
בני בגין: היא תשפיע על קריית שמונה או אילת.
בני בגין: אם תתחולל רעידת אדמה בדומה לזאת של 1927 היא בוודאי תשפיע גם על האנשים בממלכה ההאשמית הירדנית, גם בשכם, יריחו, רמאללה וחברון, כפי שאכן היה בשנת 1927 כשרעידת האדמה לא הייתה חזקה ביותר, בדרגה 6.2, ויש חזקות ממנה ויש לצפות לכך.
בני בגין: כמנהל המכון הגיאולוגי בשנים האחרונות ניסיתי להגיע לשיתוף פעולה עם השכנים שלנו בהצלחה מוגבלת מאוד, בין אם באופן ישיר ובין אם תחת חסות של ארגונים בינלאומיים.
בני בגין: אבל לדעתי אנחנו צריכים – ואנחנו גם נוטלים למעשה - אחריות גם על עצמנו בתחום הזה.
בני בגין: איננו מזניחים את הערכותינו, למשל, על תוצאות רעידת אדמה בשכם.
בני בגין: שכם באופן מיוחד, אנחנו יודעים, רגישה לרעידות אדמה והדבר ישפיע גם עלינו, כשכנים.
בני בגין: נצטרך גם שם לעזור, ואנחנו משתדלים אכן לעזור.
בני בגין: בסגנון של תחנת הרדיו המתחרה לזאת של "קול ישראל" – אלה היו חמש דקות על רעידות אדמה.
בני בגין: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
זבולון אורלב: אנחנו ממשיכים על קרקע יציבה.
זבולון אורלב: תודה רבה, דוקטור בגין.
זבולון אורלב: אני חושב שהרגעת אותנו.
זבולון אורלב: לא אאפשר כרגע המשך שאלות אלא נעבור הלאה.
זבולון אורלב: ביקשנו לבחור ארבעה מדענים צעירים שיספרו על העבודות שלהם.
זבולון אורלב: הראשונה היא עינב ספיר, שתדבר על מנגנון ההגנה בפני וירוס ה-GVA, שגורם למחלות של פרי הגפן.
זבולון אורלב: היא ממקווה ישראל.
עינב ספיר: המחקר שלי נערך במכון וולקני בבית דגן בהנחיית דוקטור מוניר מואסי ודוקטור סברינה חביב.
עינב ספיר: גפן הינו אחד מגידולי הפרי הנפוצים בארץ ובעולם, שחשיבותו הכלכלית רבה.
עינב ספיר: כרמים רבים חשופים למגוון וירוסים שגורמים לנזק כלכלי רב.
עינב ספיר: במחקר שלי בחנתי את הדרך שבה וירוס ה-GVA נע בצמחי גפן מתא לתא.
עינב ספיר: וירוס ה-GVA גורם למחלת ניקרון העצה בצמחי גפן ופוגע בכמות הפרי, בהתפתחותו ובאיכותו.
עינב ספיר: תוצאות המחקר הראו כי וירוס ה-GVA שהינו וירוס חוטי, הוא הווירוס החוטי הראשון שנע על-פי המודל המקובל.
עינב ספיר: עד כה כל הווירוסים שנעו על-פי המודל הספציפי שבחנתי היו וירוסים כדוריים.
עינב ספיר: קודם כול, זו פריצת דרך מדעית, מלבד זאת למחקר הזה יש אפליקציות רבות שניתנו ליישום בהקניית עמידות לצמחי הגפן מפני וירוסים בכלל ומפני וירוס ה-GVA בפרט.
עינב ספיר: כלומר, אפשר להשתמש בווירוס כמחסן כדי למנוע מחלות וירליות והתפשטותן.
עינב ספיר: מלבד זאת, כיום קיימת התנגדות ציבורית בפלח מסוים באוכלוסייה לתוצרת טרנסגנית ואפשר להשתמש במחקר הזה לשם שיבוח והטבת התוצרת החקלאית מבלי ליצור צמחים טרנסגניים, וזאת באמצעות וירוס ה-GVA.
עינב ספיר: אני רוצה להוסיף שעבורי המחקר היה מרתק.
עינב ספיר: אני מאוד מקווה שיצליחו ליישם את העמידות.
עינב ספיר: אני חושב שיש תוצאות טובת ואני מקווה שזה ייושם בצורה חד-משמעית וחלקה.
זבולון אורלב: לידה יושבת עלמה עזריהו.
זבולון אורלב: יש לה עבודה בהיסטוריה על משפטי נירנברג והיא מתיכון עירוני ד' בתל-אביב.
עלמה עזריהו: כתבתי על משפטי נירנברג, משפטם של 23 מבכירי המשטר הנאצי בגרמניה.
עלמה עזריהו: זה משפט שנערך לאחר מלחמת העולם השניה.
עלמה עזריהו: בעבודה חקרתי לפי התפתחות כרונולוגית ועקבית.
עלמה עזריהו: חילקתי את העבודה לארבעה פרקים, הראשון בהם הוא ההקדמה למשפט, ההכנות למשפט; הפרק השני הוא התביעה של בעלות הברית; הפרק השלישי הוא ההגנה של הנאשמים על עצמם; הפרק הרביעי הוא פסקי הדין, הקראתם וביצועם.
עלמה עזריהו: חשיבות המחקר מתחלקת לשניים.
עלמה עזריהו: אחת – אני חושבת שחשיבות המחקר מסתכמת בהבנה שחשיבות המחקר שווה לחשיבות המשפט, כמשפט שעשה היסטוריה.
עלמה עזריהו: הוא היה חידוש משפטי בשני מובנים.
עלמה עזריהו: מובן אחד – זו הייתה הפעם הראשונה שהעמידו מנהיגים של מדינה מובסת על אחריותם, העמידו אותם לדין על לפשעי מלחמה.
עלמה עזריהו: במובן השני – זה משפט שעשה היסטוריה, השתמש בהיסטוריה ככלי משפטי.
עלמה עזריהו: תמיד אומרים שההיסטוריה תשפוט, אבל פה שפטו את ההיסטוריה.
עלמה עזריהו: באמצעות עדים ומסמכים שהוצגו לאורך כל המשפט חשפו את ההיסטוריה של המפלגה הנאצית מתחילתה ועד נפילתה, ניתחו אותה ובאמצעותה שפטו את הנאשמים.
עלמה עזריהו: כל אלה הם תקדימים.
עלמה עזריהו: החשיבות הנוספת – העבודה הזאת היא ניסיון לארגן נושא מאוד מורכב ומסובך באופן שניתן להבנה.
עלמה עזריהו: הפרוטוקולים של המשפט הם 42 כרכים, זה המון חומר.
זבולון אורלב: הפרוטוקולים הם באנגלית או בגרמנית?
עלמה עזריהו: אני מניחה שהם התפרסמו בכל מיני שפות.
עלמה עזריהו: אני קראתי באנגלית.
עלמה עזריהו: העבודה שלי היא ניסיון להפוך נושא מאוד מורכב לנושא מאוד פשוט.
עלמה עזריהו: מרוב עצים לא רואים יער - ניסיתי להבדיל בין העיקר לתפל, להשאיר יער ולהראות כמה עצים.
זבולון אורלב: מעניין וחשוב.
זבולון אורלב: לידה יושב נדים שורבג'י מאום-אל-פחם, תיכון עתיד "אלאהלייה".
זבולון אורלב: נדים עשה עבודת מחקר על מערכת החייאה ממוחשבת.
נדים שורבגי': אני לומד במגמת מדעי ההנדסה בתיכון שלי.
נדים שורבגי': לפני כשנה וחצי התבקשנו להגיש הצעה לפרויקט עבודת גמר שיהווה תרומה לחברה או שיכלול את המידע שצברנו במהלך שנתיים.
נדים שורבגי': כידוע, רוב הרעיונות היצירתיים באים למחשבתו של הממציא במקרה, כך אחד החברים שלי גלש באינטרנט וקרא על הסימולטור של צה"ל.
נדים שורבגי': זה סימולטור שמיועד רק לאנשי צה"ל ופרמדיקים, שמהווה כלי תרגול ואבחון בניתוחי שטח, החייאה וטיפולים.
נדים שורבגי': כאן הייתה נקודת ההתחלה, חשבנו על בובת החייאה שתהיה נגישה לציבור, שקל להשתמש בה.
נדים שורבגי': הצלחנו לפתח ולבנות בובה שבנויה ממערכת הדרכה על אופן ביצוע ההחייאה, נותנת למשתמש לתרגל ומחזירה היזון חוזר על אופן הביצוע.
נדים שורבגי': היה לנו הישג אדיר.
נדים שורבגי': הבובה תפקדה נכון, בדקה נכון ונתנה היזון מדויק.
נדים שורבגי': בהזדמנות זאת אני מודה לבית ספרנו, שעומד בראשו המנהל דוקטור סמיר מחאמיד.
נדים שורבגי': איש זה האמין ביכולתנו ודחף אותנו כל הזמן קדימה.
נדים שורבגי': הוא הצליח להוביל אותנו עד כדי כך ששלושה פרויקטים הגיעו לשלב הגמר בתחרות מדענים צעירים, לא רק מאותו בית ספר אלא גם מאותה כיתה – הכיתה שלי.
נדים שורבגי': אני גם מודה להורים שלי, שתמכו בי.
נדים שורבגי': (מחיאות כפיים)
זבולון אורלב: אמרנו שאין מחיאות כפיים.
רחל אדטו: זה הולך לכיוון מסחרי?
נדים שורבגי': המטרה היא שהבובה תימצא בכל קופת חולים, כל בן-אדם שלא יודע לעשות החייאה יוכל להתאמן.
נדים שורבגי': כולם יודעים שקורס החייאה לוקח הרבה זמן, מספר פגישות.
נדים שורבגי': יש את הבובה, היא מחוברת למחשב, ניתן להשתמש בה.
רחל אדטו: כלומר, פיתוח מסחרי.
נדים שורבגי': לא בדיוק, למטרה חברתית.
זבולון אורלב: האחרון הוא מתחום הפיזיקה.
זבולון אורלב: אנחנו ממריאים מהגיאולוגיה לחלל, על חקר התפרצות שביטים.
חנוך גוטפרוינד: אדוני היושב ראש, ראוי להזכיר שהתלמיד הזה אתמול אחרי הצהרים גם השתתף בגמר של חידון התנ"ך הארצי.
זבולון אורלב: באיזה מקום זכית?
אדיר חיים סימן טוב: לא ריאלי.
זבולון אורלב: אדיר חיים סימן טוב מ"אוהל שם" ברמת גן.
אדיר חיים סימן טוב: תודה רבה.
אדיר חיים סימן טוב: בראשית דבריי אני רוצה לומר תודות לכל מי שעזר לי, גם להורים אבל בעיקר למנחה שלי, ליגאל פת אל, ולמורה המנחה שלי, גברת חנה מזלה.
אדיר חיים סימן טוב: עבודתי עוסקת בשביטים, אותם גרמי השמיים הנעים בחלל במחזוריות, כאשר הם מתאפיינים בתופעה מאוד מוכרת בקרב אסטרופיזיקאים, אסטרונומים - התפרצות.
אדיר חיים סימן טוב: שביט הולמס – בשנת 2007 חלה התפרצות מאוד מרשימה, כאשר התפרץ והבהיר עצמו פי חצי מיליון, זה גרם שמיים שלא רואים אותו בכלל בשמי הלילה והוא הגיע לגודל גדול יותר מקוטרה של השמש.
אדיר חיים סימן טוב: אותה התפרצות מרשימה הובילה אותי – יותר נכון את דוקטור פת אל ודוקטור דיאנה לאופר - לפתח מערכת מרשימה וייחודית מסוגה בעולם של להדמיית שביטים הכוללת בתוכה מערכת ואקום שיוצרת שביט.
אדיר חיים סימן טוב: היא מורידה אותו מן החלל העצום, האינסופי, עד לתנאי מעבדה שבה אנחנו יכולים לחקור.
אדיר חיים סימן טוב: הורדנו את אותו שביט לאדמה, בדקנו את תוצאות החימום בתנאי מעבדה, גילינו אפשרות נוספת להתפרצויות שביטים שעד עתה לא חשבו עליה.
אדיר חיים סימן טוב: ייתכן שחשבו עליה תיאורטי אבל לא יישמו אותה, לא קיבלו אישור מדעי.
אדיר חיים סימן טוב: ראינו שלא צריך לפגוע בשביט באופן פיזי כדי שיתפרץ, אלא כיס גז בתוכו – ספציפית אצלנו בשביט היה בעומק של סנטימטר אחד, אבל השלכנו את התוצאות שלנו על הולמס בחלל העצום.
אדיר חיים סימן טוב: גילינו שעומק כיס גז של 39 סנטימטר בלבד יכול לגרום לשביט בקוטר של 1,000 קילומטרים להכפיל את ממדיו פי אלף ולהגיע לקוטר של מיליון קילומטר והלאה.
זבולון אורלב: זה מרתק לראות את המגוון העצום של תחומי העבודות והמחקרים.
זבולון אורלב: חשבתי לומר דברי סיום וחשבתי לומר שאני שמח שהכנסת חשפה את פניה היפות היום בדיון הזה, את חברי הכנסת בעולמם האקדמי וכדומה.
זבולון אורלב: אבל אחרי זה אמרתי שזה לא נכון, בסף הכול הצלחנו אולי לחשוף אתכם ואת הפעילות שנעשית, שזה דבר הרבה יותר מעניין והרבה יותר מרתק, ודרך זה לעודד מאוד תלמידים, מורים והורים למצות, כל אחד עם הכישרון והיכולות האנושיות שלו, להביא אותם לידי ביטוי ולדעת שיש הזדמנות מאוד טובה.
זבולון אורלב: אני שוב מברך את המפעל החשוב הזה של המדענים הצעירים.
זבולון אורלב: אני רוצה גם להודות גם לחברי הכנסת.
זבולון אורלב: ניפגש שוב בבית הנשיא, ועדת המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני מקווה שחברי הכנסת ילוו אתכם גם לבית הנשיא ונהיה שותפים גם בחלוקת הפרסים.
זבולון אורלב: דרך אגב, לא אמרו לנו מי הזוכים, כי פחדו שנדליף.
זבולון אורלב: דבר שני, אנחנו מזמינים אתכם ליציע המיוחד של מליאת הכנסת.
זבולון אורלב: הכנסת פותחת בשעה 11:00 דיון לציון יום המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני שוב רוצה להודות לכולכם, תודה גם למנהלת הוועדה, ענת לוי ולאיילת, מזכירת הוועדה, שסייעו לנו בארגון הדיון המעניין הזה.
זבולון אורלב: תודה רבה ובהצלחה לכולכם.
ראובן ריבלין: אני שמח לברך את חברי הטוב מאיר שטרית, שכבר היה כמעט בכל התפקידים.
אברהם מיכאלי: חוץ מראש הממשלה.
דליה איציק: הוא עובד על זה.
ראובן ריבלין: בין שהוא שר ובין שהוא חבר כנסת מן המניין, תמיד הוא משרת את הציבור כמי שעוסק בצורכי ציבור באמונה.
ראובן ריבלין: מראש עיר ועד אחרון חברי הכנסת ועד ראשון השרים.
ראובן ריבלין: ועל כך תבוא על הברכה.
ראובן ריבלין: אנחנו בהחלט יודעים שיש ועדת מדע בישראל, למרות שהמדע הוא חלק בלתי נפרד מהחינוך, הוא הפסגה של החינוך בישראל.
ראובן ריבלין: ובכל זאת אנחנו, בגלל צרכים כאלה או אחרים – אני גם יודע מה דעתו של מאיר שטרית כפרלמנטר ותיק – יצרנו את הוועדה הזאת.
ראובן ריבלין: כל עוד היא קיימת והיא עוד ועדה סטטוטורית, היא תמלא את תפקידה.
ראובן ריבלין: יש לה השנה גם ייעודים לא פשוטים, משום שיהיה ויכוח בתוך המערכת החינוכית בפנים, ובתוך המערכת התקציבית בכלל.
ראובן ריבלין: כי היית גם שר האוצר וגם עסקת בחינוך וגם כראש עיר.
מאיר שטרית: הייתי גם שר חינוך.
ראובן ריבלין: היית גם שר חינוך, ואתה יודע את כל ההתלבטויות ואת כל השאלות העולות בנושא הזה.
ראובן ריבלין: שכן כאשר אתה נותן תקציב ואתה רוצה להתערב בו, וטוענים שיש עניין של חופש אקדמי, הקונפליקט בין הפיקוח התקציבי לפיקוח האקדמי הוא דבר שהיום ועדת המדע נקלעת אליו יחד עם ועדת הכספים.
ראובן ריבלין: אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אדוני המועמד לראש ממשלה, אדוני ראש העיר וחברי הטוב.
ראובן ריבלין: תעשה ותצליח.
מאיר שטרית: תודה רבה ליושב-ראש הכנסת.
מאיר שטרית: חבר הכנסת אלקין, יושב-ראש ועדת הכנסת, בבקשה.
זאב אלקין: תודה רבה, אדוני יושב-ראש הוועדה הנבחר.
זאב אלקין: אני אדבר לא רק כיושב-ראש ועדת הכנסת ויושב-ראש הקואליציה, אלא כחבר הוועדה.
זאב אלקין: אני מעכשיו תחת פיקודך.
זאב אלקין: ביקשתי להיות חבר בוועדה הזאת, ולכן אני גם חייל שלך פה.
זאב אלקין: אני חושב שזאת ועדה חשובה מאוד, למרות שכאשר מקימים ממשלה וכאשר מקימים ועדות בכנסת, למדע וטכנולוגיה מגיעים לקראת הסוף.
זאב אלקין: אבל בסופו של דבר כשבודקים מה מבטיח את סוד הקיום של המדינה הזאת ושל הכלכלה של המדינה הזאת, זה מה שנעשה בדיוק באותם תחומים של מדע וטכנולוגיה.
זאב אלקין: לכן הוועדה הזאת בעיני היא חשובה ביותר, ואני חושב שחשוב מאוד שבראש הוועדה עומד מישהו כמוך, מישהו שהוא גם שר ותיק וכיהן כמעט בכל התפקידים האפשריים ואחד הפלרמנטרים הכי ותיקים בכנסת.
מאיר שטרית: הכי ותיק.
ראובן ריבלין: תמיד תזכור שפרס יכול עוד לחזור.
עתניאל שנלר: אתה רוצה לקצר את הכהונה שלך כיושב-ראש?
ראובן ריבלין: אני רואה בטעות מוחלטת את פרשנותך.
זאב אלקין: אין לי ספק שכאשר נכנס לראשות הוועדה מישהו כמוך, הוועדה הזאת תהיה זירה מרכזית להרבה מאוד דברים כאן בכנסת.
זאב אלקין: אני חושב שזה ראוי מאוד לכנסת ישראל, ראוי מאוד למדע וטכנולוגיה, ואשמח להיות, כחבר הוועדה, חלק מהמהפך הזה ומהתהליך הזה.
זאב אלקין: מהיכרותנו, אין לי ספק שתצליח, ובגדול.
דליה איציק: אדוני יושב-ראש הכנסת, אדוני יושב-ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, באתי לומר כמה דברים, אבל אני מודה שיש לי גם יחס מיוחד לא רק למאיר אלא גם לוועדה.
דליה איציק: אני הייתי כאן היושבת-ראש הראשונה כשהיא היתה ועדה מיוחדת.
דליה איציק: דן תיכון אישר אותה כוועדה קבועה.
דליה איציק: ייתכן שגם עשו לי טובה.
ראובן ריבלין: זאת האמת ההיסטורית, שעשו לחברת הכנסת דליה איציק, שבאה מהמערכת העירונית בירושלים, טובה ופיצלו.
ראובן ריבלין: אמרו שעושים את זה רק כהוראת שעה, בגלל אישיותה של חברת הכנסת, שהיא בקיאה בנושאי חינוך, ולא היה אפשר להוציא את יושב-ראש ועדת החינוך והיה צורך פוליטי למצוא פתרון.
ראובן ריבלין: אחרי זה התחילו לקחת את זה ברצינות, ואני לא בטוח, גברתי יושבת-ראש הכנסת ה-17, שאנחנו לא צריכים להחזיר את המצב לקדמותו.
ראובן ריבלין: לא היום, אלא בקדנציה הבאה, יהא השלטון אשר יהא.
ראובן ריבלין: אני לא בטוח שזה טוב, אבל לך יש ניסיון רב יותר.
דליה איציק: אני דווקא יותר ויותר חושבת שהוועדה הזאת צריכה לקבל מעמד יותר איתן, מסיבה פשוטה.
דליה איציק: הייתי גם יושבת-ראש ועדת החינוך של הכנסת, ואני יודעת שוועדת החינוך של הכנסת עמוסה בעבודה, כי חינוך מעניין את כולם.
ראובן ריבלין: אפשר ועדת משנה.
דליה איציק: אבל בוועדת משנה יתייחסו אליה כאל ועדת משנה.
דליה איציק: ועדת מדע וטכנולוגיה, כפי שאמר חבר הכנסת אלקין, זאת לא פראזה, זה סלע קיומנו.
דליה איציק: איזה סיכוי יש לנו פה אם לא מדע וטכנולוגיה?
דליה איציק: היא לא קיבלה מספיק את העוצמה שלה, אבל אני זוכרת שהבאנו לכאן מדענים.
דליה איציק: אני מניחה שתהיינה התנגשויות עם ועדת החינוך, ובוודאי לא צריך להיבהל מזה.
ראובן ריבלין: היום האקדמיה והבריאות רוצים לבוא רק לוועדת הכספים, כי היא הוועדה היחידה עם שיניים.
ראובן ריבלין: יואל חסון למד להכיר את הוועדה בפעם הקודמת, משום שדווקא תנועת השלטון לא השתתפה כמעט, רק בשלהי הדיונים.
ראובן ריבלין: ועדת הכספים השתלטה היום על כל החינוך בישראל.
דליה איציק: זה נכון.
דליה איציק: מי שמסתכל על הרשימה של האנשים שנרשמה להיות חברים בוועדה, כולל מפלגתי שלי – זה רק נובע מחוסר הבנה, ולא מספיק מהעובדה שהוועדה הזאת נחשבת חשובה.
דליה איציק: כי במפלגה שלי, למשל, עדיין לא נרשמו נציגים.
ראובן ריבלין: אני צריך לקבל עכשיו את נשיא אל-סלבדור.
ראובן ריבלין: לפני כן אני מבקש לברך את המיועד להיות יושב-ראש ועדת ביקורת המדינה.
ראובן ריבלין: הייתי מאוד רוצה להשתתף שם.
ראובן ריבלין: זאת הוועדה היחידה שמשמשת כוועדה כמו ועדות הסנאט – ועדה חוקרת, עם שיניים.
ראובן ריבלין: ליבאי ואני נתנו לה את השיניים, בניגוד לדעתו של שר שהיה אז, ונתנו לה את השיניים על-מנת שהיא תוכל להיות ועדה חוקרת והיא יכולה להזמין, ופקידי הממשלה חייבים להתייצב בפניה.
ראובן ריבלין: הלוואי וכל ועדות הכנסת יגיעו למצב שבו ועדות הכנסת יהיו ועדות סנאט.
דליה איציק: בתקנון הכנסת החדש יש חובה על כל פקיד בישראל להופיע.
ראובן ריבלין: אלא אם כן השר רוצה להופיע.
מאיר שטרית: אני שמח לבוא לוועדה הזאת.
מאיר שטרית: בחרתי לבוא לוועדה הזאת ולא ללכת לוועדת החוץ והביטחון או כספים, בכוונה, כדי לעשות דקלרציה שאני בא לפה לעבוד כחבר הכנסת.
מאיר שטרית: אני חבר הכנסת, גלגל מסתובב לו.
מאיר שטרית: היו ימים שהייתי שר, ועכשיו אני בא לעבוד כחבר הכנסת וכפרלמנטר.
מאיר שטרית: אני יודע שהוועדה הזאת במשך שנים, לצערי, לא קיבלה את המעמד הראוי, גם בגין העובדה שכדי לטפל במעמד הראוי בוועדה הזאת צריך גם רקע מדעי, לדעת להבין את הנושאים הטכנולוגיים והמדעיים.
מאיר שטרית: אני בקיא בנושאים הללו היטב.
מאיר שטרית: כזכור, הייתי ראש ועדת המחשוב בכנסת ועשיתי את כל מהפיכת המחשוב בכנסת.
מאיר שטרית: אני בקיא בנושאים הטכנולוגיים.
מאיר שטרית: יש לי גם רקע מדעי מקצועי, למדתי מקרו-ביולוגיה וביוכימיה.
מאיר שטרית: אני רוצה להזכיר ליושבת-ראש הכנסת לשעבר, שבתקופת כהונתה כראש הוועדה וקדנציה אחת לאחריה עשיתי פה אחד החוקים, חוק פרטי שלי, חוק החיסיון הגנטי.
מאיר שטרית: זה היה החוק הראשון בעולם שנעשה בתחום הזה, שהסדיר בארץ את הבדיקות הגנטיות ופתר שורה ארוכה של בעיות.
מאיר שטרית: אחרינו העתיקו את החוק כמעט בכל העולם, בכל אירופה וארצות-הברית.
מאיר שטרית: אני שמח וגאה על כך.
מאיר שטרית: עבדתי עליו במשך שתי קדנציות בוועדה, והעברנו את החוק פה-אחד בכנסת, בתמיכת הממשלה, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.
מאיר שטרית: אני שמח שאתה, כיושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הוועדה הזאת, כדי לתת מעמד לוועדה.
מאיר שטרית: אני יודע שיש קונפליקטים בוועדת הכנסת בשאלה מה ידון בוועדה לעומת ועדות אחרות.
מאיר שטרית: יש המון עניינים שנוגעים זה בזה.
מאיר שטרית: אני תמיד תמה כשאני רואה ועדות אחרות שעמוסות לעייפה בהמון חוקים ולא מספיקות לדון בהם נלחמות שהצעות חוק יעברו אליהן, ובלבד שלא להעביר לשום ועדה אחרת.
מאיר שטרית: אני רוצה לבקש תמיכה שלכם להעביר חוקים לוועדה.
מאיר שטרית: ועדת המדע היא לא ועדה אופוזיציונית, היא ועדה שתפקידה לנסות לקדם דברים, וזאת הכוונה שלי.
מאיר שטרית: גם אם יש חוק שנוגע הן לחינוך והן למדע, הן למדע והן לפנים, אני מבקש שתעבירו את זה לפה כדי שנוכל לחוקק.
מאיר שטרית: אני יכול להזיז דברים במהירות, כידוע, וגם באחריות.
מאיר שטרית: זה תלוי בכם, ואני מבקש שאתם תסייעו לנו בעניין.
ראובן ריבלין: בהצלחה לכולכם.
דליה איציק: מאיר, אני בטוחה שתהפוך את הוועדה הזאת לוועדה חשובה.
דליה איציק: אגלה לך סוד, ששאלו מה תעשה בוועדת המדע, ואני השבתי שיחכו ויראו שאתה תעשה.
דליה איציק: כשמוסיפים גם את הניסיון וגם את האישיות שלך, אני שמחה מאוד.
דליה איציק: אני מודה שיש לי יחס מאוד מיוחד לנושא, וכל עזרה שאתה תצטרך ממני, אני כאן לרשותך.
מאיר שטרית: מאחר שראיתי שב"קדימה" עוד לא איישו את המקומות של חברי הוועדה, אני מתכוון לפנות לכמה חברים בסיעה שיצטרפו.
מאיר שטרית: רוברט, בבקשה.
רוברט טיבייב: הנושא קרוב אלי.
רוברט טיבייב: יש לי תואר שני בהנדסת חשמל.
רוברט טיבייב: בהצלחה, מאיר, ואם תצטרך עזרה ממני אני אשתתף בכל דבר.
אברהם מיכאלי: מאיר, גם אני מברך אותך על המינוי.
אברהם מיכאלי: אני כבר הייתי פה קדנציה שלמה, ואני נשאר פה.
אברהם מיכאלי: ההפתעה שלי בוועדה הזאת היתה גמורה מהרצינות של הדיונים שהיו פה.
אברהם מיכאלי: היו פה דיונים עמוקים, דיונים ברמה הכי גבוהה, כמו שאתה יודע.
אברהם מיכאלי: אבל צריך להביא את זה לתרגום פרקטי מעשי לכל מיני כיוונים.
אברהם מיכאלי: אני מאחל לך בהצלחה, ואני לרשותך.
מאיר שטרית: נקווה שלא נשב רק שנינו בוועדה, אבל אין לי בעיה לשבת אפילו לבד.
מאיר שטרית: אני מעדיף להחליט פה-אחד, אם אפשר.
מאיר שטרית: אבל אשמח אם תצטרף באופן פעיל לוועדה.
אברהם מיכאלי: אני אשמח, ככל יכולתי.
מאיר שטרית: בוועדה הזאת אפשר לעשות דברים גדולים מאוד, ואתן דוגמה אחת של חוק שאני כבר מטפל בו כדי להביא אותו לוועדה הזאת.
מאיר שטרית: אחד הנושאים שכואבים מאוד במדינת ישראל, שלצערי לא שמים לב אליהם, זה הנושא של ילדים עם מומים גנטיים, ילדים שנולדים עם מומים.
מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות שיש בתחום הזה היא שנוצר בארץ מצב שעם השנים, כשבודקים מה קרה משנת 1990 ועד היום, רואים שהיתה עלייה של כמעט 3,000 אחוז בהיקף התביעות נגד רופאים גניקולוגיים ונגד גנטיקאים בגין מומים מולדים.
מאיר שטרית: זה יוצר מערכת של רפואה מתגוננת, שהתוצאה שלה היא שרופאים גניקולוגים, מאחר שהם חוששים מתביעות, לא לוקחים שום סיכון.
מאיר שטרית: באה אישה בהיריון לבדיקה, אם יש להם ספק כלשהו הם שולחים אותה לבדיקה אצל גניטיקאי, כי הרופא מפחד מתביעות, ופרמיות הביטוח של רופאים עלו לשמים.
מאיר שטרית: גנטיקאים מפחדים גם הם, כי תובעים אותם על כל דבר.
מאיר שטרית: אם היום נולד ילד עם מום כלשהו, הוא יכול בגיל 18 לתבוע אותו באופן אישי.
מאיר שטרית: בעולם זה הפך להיות פרשה גדולה מאוד, והתוצאה היא שרופאים לא לוקחים סיכונים ואומרים לאישה להפיל.
מאיר שטרית: מפילים אלפי ילדים סתם, ילדים שלא צריך להפיל אותם בכלל.