GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אתה מכיר את הסיפור כמוני, אולי יותר טוב ממני.
מאיר שטרית: כל המאכערים שמסתובבים ומסדרים אחד לשני אישור ומוכרים את האישורים אחד לשני.
מאיר שטרית: זה בלגן אחד גדול שאני מאוד לא אוהב אותו.
מאיר שטרית: הצעתי ללכת למסלול, לצערי שר האוצר לא הסכים ללכת עד הסוף איתי, אני הצעתי ללכת למסלול שאומר כל יזם לא משנה איפה הוא מקים תעשייה מקבל מסלול של עידוד ענק באמצעות המס אוטומטית.
מאיר שטרית: הוא לא צריך אישור מאף פקיד.
מאיר שטרית: כלום.
מאיר שטרית: מקים מפעל, אוטמטית זכאי להטבות מס.
מאיר שטרית: עכשיו אחת מהשניים, אם מפעל מרוויח זה דבר נהדר.
מאיר שטרית: אם הוא מרוויח הוא יענה.
מאיר שטרית: מצידי פטור במס הכנסה הרי נותנים לעשר שנים, שיענה פטור ממס הכנסה לעשר שנים.
מאיר שטרית: אם הוא מפעל מפסיד אז אני לא רוצה אותו.
מאיר שטרית: הוא ממילא עושה לי בעיות.
מאיר שטרית: וצריך לשלם עליו פעם ופעמיים.
מאיר שטרית: מעניין אותי האם יש אפשרות לנצל את המסלול הזה, היום בגלל העובדה שאתה אומר מענקים אין ויש מענקים רק למכונות ולציוד, שראיתי שקנו במענקים האלה עמק שרה ודניהיל ועוד מפעלים שקיבלו עשרות מיליוני דולרים.
מאיר שטרית: אני שואל האם תעשיית ההיי טק מסוגלת לנצל את המסלול הזה של פטור ממס או של מס נמוך כדי ליצור תעשייה כזאת?
מאיר שטרית: אפרופו השקעות הון סיכון וכן הלאה.
מאיר שטרית: האם ניתן ליצור את החיבור הזה?
שלמה וקס: כדי להתחיל קו חדש ולקחת את הסיכונים וכל הדברים האלה צריך, יש את המסלול הזה.
שלמה וקס: אני עכשיו לצורך העניין אני הולך להעסיק מאה עובדים עם האיכויות האלו והאלו.
שלמה וקס: אני לא קונה מכונה שהיא בגרוטאות בשטח ומביא אותה.
שלמה וקס: אני לוקח מהנדס או אני לוקח איש מדעי המחשב, מכניס אותו, מתחיל להעסיק אותו.
שלמה וקס: עליו אני משלם מס.
שלמה וקס: זאת אומרת זה דברים מדידים בניגוד לדברים אחרים.
מאיר שטרית: אני המדינה אני אומר אז מה?
מאיר שטרית: אתה מעסיק מאה אנשים שאתה מקבל מענק כדי להעסיק אותם.
שלמה וקס: אני לא מקבל מענק.
מאיר שטרית: והם לא מייצרים שום דבר.
שלמה וקס: אני מוכיח גם שאני מייצא ועל זה אני משלם גם מס.
שלמה וקס: אנחנו מאמינים, יש לנו תוכנית שאנחנו מעבדים אותה עכשיו לנצל עוד מקורות שהמדינה משלמת.
שלמה וקס: לקוחות שהמדינה משלמת.
שלמה וקס: הזכירו כאן, הזכיר ברוך שיש לנו בעיה לקלוט 8000 עובדים כל שנה.
שלמה וקס: אנחנו הצענו למשל במקום לשלם להם מענקי אבטלה וכל הדברים האלה לקחת את הזה ולעשות להם מסלול של שנה הכשרה שירכשו ניסיון, חניכה .
שלמה וקס: באותה מידה אפשר לקחת גם ולהעסיק אותם בתעשייה.
שלמה וקס: זה חלק מהתקציבים.
שלמה וקס: זה הסטה של תקציבים.
שלמה וקס: זה לא בהכרח תוספת תקציב.
שלמה וקס: נכון אני מכיר, הייתי בממשלה כפקיד ממשלתי והסטה מביטוח לאומי לכל מיני זה כי זה אבטלה אז זה ביטוח לאומי וזה ככה.
שלמה וקס: חבר'ה במדינה מסודרת אפשר לעשות את זה.
שלמה וקס: עכשיו הזכרתי את הפרויקטים הממשלתיים.
שלמה וקס: אני לא חושב שמדינת ישראל מסוגלת לעשות את מה שהסינים עשו ולהעביר את הכול לצריכה פרטית.
שלמה וקס: אין לנו את ההיקף הזה ואת היכולת להגדיל את הצריכה אפילו במיליארד דולר.
שלמה וקס: אנחנו מתוך התעשייה שלנו שזה 21 מיליארד בערך 2 מיליארד בארץ.
שלמה וקס: הרוב זה בצבא.
שלמה וקס: אין לנו יכולת.
שלמה וקס: אבל כן אנחנו יכולים להוציא והיה צריך להיות כאן דיון שנדחה בגלל העתירה שלי לבית המשפט, על אספקת שירותי המחשוב לממשלה.
שלמה וקס: אבל כן לפתוח פרויקטים נוספים שישנם ולקדם לשיפור השירות.
שלמה וקס: אז בואו נשפר.
שלמה וקס: וניתן את המיליארד וחצי שניים שיש בצנרת לזה.
שלמה וקס: אני אומר דבר אחד, אם אנחנו נצליח להגדיל, ולשמר לפחות, לא להגדיל, אחר כך לעבור לשלב צמיחה.
שלמה וקס: אז לא יהיו פערים כאלו בהכנסות המדינה.
שלמה וקס: לא נצליח לעשות את זה הפערים יגדלו, המוחות יברחו, ואנחנו נחזור לטקסטיל ולתפוזים.
מאיר שטרית: יוסי שובל ביקש להעיר.
יוסי שובל: ברוך הציג מצגת משכנעת.
יוסי שובל: יש שני דברים שרציתי להעיר.
יוסי שובל: אחד, צריך להפסיק להשוות את עצמנו להודו ולסין.
יוסי שובל: זה קל מאוד... ההיקפים הם כאלה פנטסטיים שזה חסר פשר.
יוסי שובל: יש מדינות קטנות יותר שהזכרת אותן כמו צ'כוסלובקיה, כמו גרמניה באזורים מסוימים, רוסיה, אירלנד למרות המצב הכלכלי.
יוסי שובל: זאת ההשוואה האמיתית.
יוסי שובל: שמה אנחנו נצליח או ניכשל.
יוסי שובל: סין תהיה תמיד גדולה יותר מישראל למרות מאמצי האוניברסיטאות והריבוי הטבעי.
יוסי שובל: הדבר השני הזכרת בחטף את ה-multi national אינטל ומוטורלה וכולי, אז רק למען הסדר הטוב זה נכון שהייצוא של אינטל שנה שעברה היה 1.3, מדובר עד סוף מאי זה 1.6 מיליארד דולר ייצוא של אינטל שזה השנה ועד סוף השנה 3.1 מיליארד דולר.
יוסי שובל: המפעל החדש פלוס הפיתוח בחיפה.
יוסי שובל: אלו דברים שהם כבר קורים עם המשבר ועם כל התקנות.
יוסי שובל: עוד איזה מילה אחת בקשר למה שאמר שלמה ואני מסכים איתו ביותר ממאה אחוז.
יוסי שובל: שניים שלושה דברים שלא הזכרנו וזה בידינו.
יוסי שובל: זה לא בידי הממשלה.
יוסי שובל: השכר במרכזי הפיתוח מתקרב בצעדי ענק לשכר של היקרות שבמדינות בעולם.
יוסי שובל: היתרון שלנו מול ארצות הברית הולך ונשחק.
יוסי שובל: גם לפני הדולר.
יוסי שובל: שער הדולר מאוד לא מועיל אבל גם לפני הדולר אנחנו מתקרבים ומתרוצצים בדבר הזה.
יוסי שובל: יש איזשהו דבר קטן שמטאטאים מתחת לשטיחים פה.
יוסי שובל: זאת חקיקה שמאיימת על ההיי טק.
יוסי שובל: חקיקה, מיני יוזמות חקיקה, למשל בעסקת החבילה האחרונה.
יוסי שובל: חקיקה שאומרת שזכות ההתאגדות וכולי שזה איום ענק על תעשיית ההיי טק בעיקר על ה mulit nationals.
יוסי שובל: תיקונים לחוק תיקון 24 של שלי יחימוביץ.
יוסי שובל: יש דברים, צריכים גם עליהם לחשוב.
יוסי שובל: האיום הנוסף עכשיו במפת אזורי הפיתוח שאם תעבור לבאר שבע אז זה יהיה כך ואם תישאר במקום אחר זה יהיה אחרת.
יוסי שובל: גם ל-7000 מהנדסים בחיפה למשל, אומרים לנו שאם נעביר אותם לתפן אז הם בסדר.
יוסי שובל: אם נשאיר אותם בחיפה, פעם אמרו שצריך לתמוך בחיפה.
יוסי שובל: חיפה היתה באיום של טילים בזמנו.
יוסי שובל: חיפה זה פסה.
יוסי שובל: זה לא מרכז הארץ חיפה.
יוסי שובל: עכשיו עם כביש 6 וכל ההתפתחות התחבורתית אני חושב שאנחנו קצת אנכרוניסטים בדיבורי פריפריה מרכז.
לידיה לזנס: מצגת שנעשתה, עבודה שנעשתה במסגרת פורום קיסריה.
לידיה לזנס: פורום קיסריה התייחס בפאנל שלם בנושא צמיחה של תעשיית ההיי טק.
לידיה לזנס: מה שמעניין בעבודה הזאת מעיבוד נתונים והניתוח שלהם וההשוואה הבינלאומית מצאנו שתעשיית ההיי טק נמצאת במשבר מתמשך מאז משבר הדוט.
לידיה לזנס: קום.
לידיה לזנס: המשבר של היום הוא רק עוד משבר נוסף אבל מנתונים נוספים שאני לפחות בדקתי באתר של מדינות ה-OACD מצאתי שהצמיחה בתחום ה-ICT במדינת ישראל נמצאת בסטגנציה מאז שנת 2000 ועד היום.
לידיה לזנס: מסתבר שמשבר הדוט.
לידיה לזנס: קום, הצמיחה בתעשייה הזאת תעשיית ה-ICT שהביאה לצמיחה משום ש-450% ירדה בשנת 2000 עד 2003 ל-25% ועלתה ב-25% בשנת 2004 ועד שנת 2007.
לידיה לזנס: ואם להשוות את זה למדינות מפותחות נוספות בהשוואה בינלאומית בגודל של מדינת ישראל אנחנו מוצאים שפינלנד עלתה ב-85%, ארצות הברית שאמנם הוא משק גדול אבל הוא הסמן הימני של מדינת ישראל בכל מה שכרוך בהיי טק בתחרות עלה ב-60%.
לידיה לזנס: המשמעות של הדברים האלה יש עוד משקים נוספים שעלו למעלה ממאה אחוז ויותר.
לידיה לזנס: מה שזה אומר שלמעשה תעשיית ה-ICT הירידה שלה היא לא נובעת ממה שקורה במשקים בעולם.
לידיה לזנס: הסיבות הן סיבות פנימיות.
לידיה לזנס: פורום קיסריה מתייחס אליהם.
לידיה לזנס: הוא מתייחס לכל הנושא של המימון הממשלתי שירד בשנת 92 מרמה של 26% לארבעה וחצי אחוז כאשר מדינות העולם האחרות כאסטרטגיה לאומית לקחו החלטה להכפיל ולשלש את המימון הממשלתי.
לידיה לזנס: הצמיחה במדינת ישראל היא בכל מדינות העולם.
לידיה לזנס: הנקודה הזאת היא מאוד מדידה ואם נשלב בזה מה שקורה היום באקדמיה אז המשבר הוא בהחלט חריף.
לידיה לזנס: הפורום גם ממליץ על צעדים.
לידיה לזנס: מה ניתן לעשות.
לידיה לזנס: אני מאוד ממליצה לשמוע את הנושאים האלה.
לידיה לזנס: הם מאוד מעניינים.
לידיה לזנס: צריך לעשות מעשה כדי שלא נאבד את המומנטום.
לידיה לזנס: לעניין הביקושים בלשכת המדען הראשי שנת 2009 מטבע הדברים הביקושים גדלו בסדרי גודל.
לידיה לזנס: על שולחן המדען הראשי נכון להיום למעלה ממיליארד שקלים ביקושים שאין להם מענה.
לידיה לזנס: עד לאוקטובר אנחנו, על פי התחזיות שלנו מצפים לביקושים נוספים שיכנסו בהיקפים גדולים.
לידיה לזנס: זאת אומרת שאנחנו כבר היום שני מיליארד בקשות שאין להם מענה.
לידיה לזנס: תקציב המדען הראשי הוא תומך תעסוקה.
לידיה לזנס: 80% מהתוכניות של המדען הראשי הן תעסוקה.
לידיה לזנס: ועל כל מהנדס אנחנו יודעים שמעבר למעגל הראשון יש עוד שלושה.
לידיה לזנס: יש כאלה שטוענים שיש לפחות ארבעה עובדים נוספים.
לידיה לזנס: המעגל השני והשלישי.
לידיה לזנס: אנחנו מתייחסים גם לעובדי שירות החל מעורכי דין ויועצים למיניהם.
לידיה לזנס: כמובן קבלני משנה ועוד.
לידיה לזנס: למדען הראשי יש יכולת היום להניע את כל הפרויקטים האלה מהיום להיום.
לידיה לזנס: זה מענה נכון, זו תוכנית טובה שיכולה לפתור את הבעיות מהיום להיום בלי לייצר איזשהו מנגנון של קרן שתקום בעוד שנה שנתיים, ועד אז יחלוף המשבר והרבה מאוד חברות יקומו.
לידיה לזנס: תודה רבה.
מאיר שטרית: אלן פלד ביקש להתייחס לעניין שהעלינו קודם לקרנות הון סיכון.
אלן פלד: הייתי ברקע.
אלן פלד: הופעתי יחיד כמשקיע בקרנות הון סיכון כ-465 מיליון דולר.
אלן פלד: 300 מיליון דולר הושקע או מיועד להשקעה בתור קרנות הון סיכון.
מאיר שטרית: בתוך כמה זמן 465 מיליון שקל?
אלן פלד: אנחנו השקענו את זה מ-2002.
אלן פלד: יש לנו כמאתיים מיליון דולר מיועד להשקעה.
אלן פלד: אנחנו גם מעורבים בקרנות הון סיכון אחרות.
אלן פלד: היום אנחנו בתוך 46 קרנות הון סיכון.
אלן פלד: יש לנו היום נתונים על 96% מהתעשייה ברמה רבעונית.
אלן פלד: על בסיס הנתונים שאנחנו אספנו והאנליזה שעשינו יש כ-3 מיליארד דולר פנוי להשקעות בארץ על ידי קרנות הון סיכון פלוס קרנות זרות.
אלן פלד: זאת אומרת אני לוקח בעצם נתונים על קרנות הון סיכון שגייסו במשך השנתיים האחרונות על בסיס דוחות כספיים של מרץ מה שיש להם פנוי להשקעות חדשות פלוס כ-50% מהכסף שמושקע כל רבעון בארץ בחברות היי טק, בא דווקא לא מקרנות הון סיכון אלא מקרנות אמריקאיות שחלק מהם יש להם משרדים בארץ.
אלן פלד: אז על בסיס הנתונים שלנו יש כ-3 מיליארד דולר שמיועד ופנוי להשקעות.
מאיר שטרית: אז למה לא משקיעים?
אלן פלד: אז הנה השאלה.
אלן פלד: מה שמעניין אם אתה עושה את הפעילות לאן הכסף הזה הולך יש ירידה דרמטית בחלק מהכסף הזה שמיועד לסין.
אלן פלד: אנחנו ראינו ב-2007 וב-2008 כבר ראינו את הירידה ב-2007 כי שני שליש ירידה בהשקעות בחברות בסין.
אלן פלד: רק לחזק מה שאמרה סגנית המדען הראשי כי אני חושב שהיא צודקת אלף אחוז.
אלן פלד: הפער, כדי לסגור את הדבר הזה ולסגור אותו מהר הוא על בסיס לחזק את התקציב של המדען הראשי.
אלן פלד: הרעיונות האלו להקים קרנות נוספות וכולי לדעתנו זה לא הפתרון ובטח לא פתרון ברמה מיידית.
אלן פלד: הדבר הנכון הוא לחזק בצורה דרמטית את התקציב של המדען הראשי.
אלן פלד: דבר נוסף צריך להסתכל כעושים את הפעילות רואים שחסר כסף ממקומות אחרים לא רק בתחום ה-ICT.
אלן פלד: דווקא איפה שיש לנו באמת בעיה בתחום רפואי, אין קרן אמריקאית אחת שנמצאת בארץ בתחום הרפואי למרות שיש יותר מ-15 משרדים בתחום ה-ICT פה.
אלן פלד: יש שתי בעיות.
אלן פלד: אחד תחום הביו טק על ידי הקרנות הזרות, עשינו סקר על הנושא הזה, לא נחשב כאטרקטיבי פה בארץ בגלל התקציבים הדלים בעצם לאוניברסיטאות במחקר.
אלן פלד: בתחום המכשור הרפואי התחום כן מעניין ואנחנו מתחילים לראות אולי מספר קרנות שמתחילות לשקול להשקיע פה בתחום הזה.
מאיר שטרית: אלן יש מקום לקיים דיון עם ראשי קרנות הון סיכון?
אלן פלד: ברצון.
מאיר שטרית: אני אשמח לתאם דבר כזה.
אלן פלד: דבר אחרון שהייתי מוסיף.
אלן פלד: אחד, בתחום הקלין טק, חסר מאוד כסף בתחום הזה.
אלן פלד: ודבר אחרון הלכתי עם יושב ראש האיגוד הון סיכון בשנה שעברה מארצות הברית.
אלן פלד: מסרה לי אצל משקיעים זרים לשחרר אותם מלהשקיע בישראל.
אלן פלד: אם אנחנו לא פותרים את הבעיה של תקציבים באוניברסיטאות למחקר ופיתוח לא רק בתחום ה-ICT אלא בתחומים אחרים אנחנו נהיה בבעיה.
מאיר שטרית: אלן תודה רבה.
מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור ליגאל ארליך.
מאיר שטרית: אני גם מעביר את רשות הניהול לאברהם מיכאלי.
מאיר שטרית: אני מתנצל מראש שאני נאלץ לעזוב את הישיבה.
מאיר שטרית: יש לנו מסיבת עיתונאים בגלל התקציב.
מאיר שטרית: אני חייב להיות שם כמי שמוביל את המאבק כנגד התקציב הרע הזה.
יגאל ארליך: יש משבר שאנחנו עדים לו.
יגאל ארליך: מי שצריך לעשות זה הממשלה.
יגאל ארליך: גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך.
יגאל ארליך: כולם לוחצים שהתמונה צריכה להיות בהירה.
יגאל ארליך: האיטיות של התגובה היא לא רק בגלל שהם איטיים אלא הם מחכים לראות אולי המשבר הוא לא כזה גדול כמו שאומרים.
יגאל ארליך: יש להם ניסיון מ-2002.
יגאל ארליך: בעצם כל ההיי טק היה בסכנה וכולם צעקו.
יגאל ארליך: עברה שנה שנתיים ופתאום הכול הסתדר.
יגאל ארליך: אז יש להם לקח לא להזדרז.
יגאל ארליך: דבר שני, חושבים שהשוק הזה של ההון הסיכון וההיי טק צמח יותר מדי וזה טוב שיש משבר שיעשה קונסולידציה.
יגאל ארליך: וזה אכן קורה.
יגאל ארליך: זו תמונת השטח עכשיו.
יגאל ארליך: בסך הכול לטובת ההיי טק עצמו.
יגאל ארליך: צריך לזכור שמדען ראשי צריך חלק מהכסף.
יגאל ארליך: לגבי תוכניות לטווח הקצר.
יגאל ארליך: אנחנו הצענו לעשות מספר דברים לטובת תעשיית ההיי טק כדי למנוע סגירת חברות.
יגאל ארליך: הצענו הצעה שיכולה להציל את העניין של סגירת חברות.
יגאל ארליך: אמרנו שנקים איזושהי קרן.
יגאל ארליך: כל מה שהקרן הזאת תצטרך לעשות זה להשקיע במקביל בעצם מה שעושה המדען הראשי הקרן הזאת תשקיע יחד עם קרנות הון סיכון.
יגאל ארליך: אתה צריך דחיפה דרך מינוף.
יגאל ארליך: מינוף כזה היה יכול להציל כמה חברות שהופקרו לגורלן.
יגאל ארליך: בעיני האוצר קונסולידציה כזאת שקורית עד עכשיו מוצאת חן בעיניהם.
יגאל ארליך: לדעתי זה קצת מסוכן.
יגאל ארליך: כי אם לא יעצרו אז התוצאות לא יהיו טובות.
מיכאל רודה: אני מ-IBM שותף במשך הרבה מאוד שנים להקמה של מה שקורה בארץ.
מיכאל רודה: זה אלף איש.
מיכאל רודה: קצת לשתף בשתיים שלוש נקודות שרלוונטיות לעתיד בנושא הזה.
מיכאל רודה: דבר אחד בעבר עסקתי בהבאת תקנים של IBM בארץ.
מיכאל רודה: החקיקה שמסתמנת היא מסכנת לפי דעתי את החברות הבינלאומיות.
מיכאל רודה: יש חברות בינלאומיות באירופה עם האיגודים המקצועיים שעברו שינויים.
מיכאל רודה: בדיעבד אני יכול להגיד בוודאות זה היה מגביל את מה שניתן לעשות בארץ.
מיכאל רודה: הערה שנייה, יש מגבלות של שיתוף פעולה של חברות בינלאומיות עם גופים ישראליים לפחות במה שקשור לתוכניות הממשלתיות.
מיכאל רודה: בגלל מגבלות בפועל אין שיתוף פעולה ברמה שיכולה היתה להיות עם חברות ישראליות.
מיכאל רודה: לכן האפקט הסביבתי, התועלת שיכולה להיות מהנוכחות של חברות בינלאומיות בארץ היא בגלל החוק.
מיכאל רודה: ברגע שאתה מצטרף לתוכנית מגנט חלק צריך להישאר בארץ.
מיכאל רודה: חברות בינלאומיות לא מנהלות את עצמן בהקשר הגיאוגרפי.
מיכאל רודה: אין שיתוף פעולה.
מיכאל רודה: אין חברות בארץ.
מיכאל רודה: זה מקטין את התפוקה של החברות הבינלאומיות והיכולת שלהן להביא עוד רעיונות.
מיכאל רודה: הסניף הישראלי נחלש כתוצאה מהדבר הזה.
מיכאל רודה: לכן זה פועל לרעת כולם.
מיכאל רודה: הערה שלישית היא הערה הרבה יותר כללית לגבי מדע וטכנולוגיה בישראל.
מיכאל רודה: בעצם יש שני צדדים למשוואה.
מיכאל רודה: צד אחד אומר בואו נייצר יותר מדע וטכנולוגיה.
מיכאל רודה: יותר תוצרים, יותר שירותים וכך הלאה ונייצא אותם.
מיכאל רודה: אבל ישנה שאלה של הצריכה של מדע וטכנולוגיה.
מיכאל רודה: כלומר האם האזרחים משתמשים במדע וטכנולוגיה.
מיכאל רודה: ואם הם לא משתמשים במדע וטכנולוגיה אז הפערים באוכלוסייה למעשה גדלים מאלה שיודעים להשתמש ולפתח צד אחד של האוכלוסייה ואחרים שלא יודעים לא להשתמש ובוודאי גם כן לא לפתח הם צד אחר של העניין.
מיכאל רודה: זאת בעיה של התשתית של המדינה.
מיכאל רודה: התשתית של המדינה היתה צריכה לאפשר לכל האזרחים בכל הרמות בכל המקומות להשתמש במדע וטכנולוגיה.
מיכאל רודה: כי פה מדובר על השאלה האם ההיי טק יעבור לפריפריה.
מיכאל רודה: אני לא עוסק בשאלה הזו.
מיכאל רודה: אני לא עוסק בשאלה של פיתוח היי טק.
מיכאל רודה: אני עוסק בשאלה של שימוש בהיי טק.
מיכאל רודה: והשאלה של שימוש בהיי טק לפי דעתי יש פה פערים עצומים.
מיכאל רודה: טכנולוגית המחשוב והתקשורת היום מאפשרת להשמיש את המדע והטכנולוגיה גם בפריפריה הרבה יותר קל ממה שזה היה בעבר.
מיכאל רודה: לכן כאשר במסגרת הממשלתית שוקלים האם להשקיע בכבישים, חשמל ומים, או לפי דעתי להשקיע בתשתית העתידית שזה התשתית שתאפשר שימוש מדע וטכנולוגיה בכל הארץ היה מאוד שווה להשקיע בתחום הרביעי הזה, נקרא לזה כך.
מיכאל רודה: התשתית העתידית זה התשתית של מדע וטכנולוגיה.
מיכאל רודה: הכוונה היא שכל אזרח יוכל להשתמש בטכנולוגיה מתקדמת.
מיכאל רודה: בדרך כלל אנשים תופסים את זה כבעיה של תקשורת.
מיכאל רודה: אומרים ברגע שיש תקשורת שמגיעה לכל הארץ אז אנחנו מסודרים.
מיכאל רודה: ולא זה המצב.
מיכאל רודה: כשמדברים על שימוש בטכנולוגיה יש לזה לפחות עוד שני מרכיבים.
מיכאל רודה: תקשורת זה אחד מהם.
מיכאל רודה: אמצעי מחשוב זה השני.
מיכאל רודה: היכולת להריץ תוכנה זה השני.
מיכאל רודה: היכולת לשמור נתונים ולטפל בהם בצורה מקצועית זה המרכיב השלישי.
מיכאל רודה: היום הנושא הזה לא מזוהה בכלל כנושא תשתיתי.
מיכאל רודה: שניים, הוא קל יחסית למימוש כי המדינה היא קטנה.
מיכאל רודה: אנשים יודעי דבר נמצאים בארץ.
מיכאל רודה: אין כאן בעיה להקים כזה דבר.
מיכאל רודה: אם אנחנו נתרכז בדבר הזה אנחנו יכולים להיות מדינה מובילה בעולם כי הדברים האלה קורים בפועל אבל הם לא קורים ברמה של מדינה אלא בחברה זו וזו שעושה פרויקט כזה וכזה לא כיוזמה לאומית.
מיכאל רודה: והיה אם היינו נכנסים לזה היה נוצר האפקט המשלים של זה תעשיית ההיי טק.
מיכאל רודה: ברגע שכל האזרחים יכולים להשתמש בתשתית אז יש רעיונות חדשים, מוצרים חדשים.
מיכאל רודה: התפקיד של המדינה הוא גם לקדם היי טק וגם לדאוג לזה שכל אזרח יוכל להשתמש באמצעים מתקדמים.
יובל אשל: כרגע יש האטה בסוג מסוים של מובטלי היי טק.
יובל אשל: נניח שבינואר תיגמר ההאטה, יהיה לנו סוג שני של מובטלי היי טק.
יובל אשל: מבין בוגרי המכללות בתחום ההיי טק יש אנומליה שבוגרי מכללות או הלא מצטיינים מחירם בשוק הוא כזית.
יובל אשל: מצד שני חברות תוכנה משוועות לאנשים בעלי שנתיים ניסיון.
יובל אשל: אני ריכזתי עבודה של ועדה באיגוד נשיאות אלקטרוניקה ומדע שהיא הציעה פתרון שעולה בסך הכול 80 אלף שקל לאדם לשנה.
יובל אשל: במקום שמועמד שבוגר מכללה שלא מצא עבודה בין אם זה עכשיו או בהמשך ב-2010 הוא יתקבל לחניכה בחברות התוכנה.
יובל אשל: במאמץ משותף שבתי התוכנה יתנדבו לקלוט בין אחוז לשלושה אחוז מכוח האדם שלהם ללא תשלום וישקיעו זמן וחניכה ומצד שני אותו מתלמד במקום להיות מובטל יקבל דמי אבטלה מהמדינה במשך שנה אחת.
יובל אשל: הרעיון הוא לא לעשוק את המועמד אלא לתת לו היתר של פריצה להגיע לשנה שנתיים הראשונות.
יובל אשל: בוגר אוניברסיטה בתחום התוכנה יש להם ביקוש הרבה יותר גדול מבוגרי מכללות והבינוניים ומטה לא נקלטים.
יובל אשל: 80 אלף שקל לאדם במקום דמי אבטלה.
יובל אשל: צריך לעבוד על זה עכשיו כדי שלא נהיה בבעיה בסוף 2010.
ישע סיוון: הבעיה היא בעצם לא בעיה.
ישע סיוון: תעשיית ההיי טק בעולם ותעשיית ה-ICT באופן ספציפי עוברת תהליך של בשלות והיא הופכת להיות הרבה יותר קטנה וזה לכולם ברור, גם לגדולים.
ישע סיוון: גם IBM יודעים את זה.
ישע סיוון: אנחנו מחפשים היום טכנולוגיות אחרות הרבה יותר בשלות.
ישע סיוון: היתה פה תקופה של עשרים שנה שהיא היתה תוצאה במהירות גדולה של מחקר שהתחילה בצבא וניצל את הישראליות ביצירת הסטרט אפים וביצירת מקדמי קיצור זמן.
ישע סיוון: בעתיד לא כל כך חשוב קיצור הזמן.
ישע סיוון: חשוב יותר המערכות הגדולות.
ישע סיוון: הטכנולוגיות הגדולות באמת צריכות השקעה וזמן ולכן אני חושב שהרבה ממה ששמענו כאן זה נתונים מן העבר שאינם רלוונטיים לגבי העתיד.
ישע סיוון: צריך לעשות עבודה ספציפית על זה.
ישע סיוון: מציגים פה הרבה נתונים מן העבר.
ישע סיוון: העתיד הוא אחר לגמרי, הוא במקום אחר לגמרי.
ישע סיוון: זה לגבי הבעיה.
ישע סיוון: גם לגבי הפתרון יש לי הערה מערכתית.
ישע סיוון: הגוף שבו אנחנו יושבים כאן צריך להתרכז בדברים שבאים לממשלה עם יתרון.
ישע סיוון: לממשלה יש יתרון יחסי במיסוי, בחקיקה, בתיאום בינלאומי ובתשתיות.
ישע סיוון: במיסוי נאמרו פה כמה דברים מאוד פשוטים.
ישע סיוון: לתת את היתרון במיסוי לאו דווקא למשקיעים מחו"ל.
ישע סיוון: למה מישהו שמשקיע מלוס אנג'לס צריך ליהנות מדבר שאני משקיע מתל אביב לא יכול.
ישע סיוון: מה אני עושה?
ישע סיוון: אני מעביר את הכסף לארצות הברית ואני עוסק משם.
ישע סיוון: הפסדנו פעמיים.
ישע סיוון: למה צריך?
ישע סיוון: כל מי שמשקיע שייהנה מזה.
ישע סיוון: שתיים, חקיקה.
ישע סיוון: יש הרבה דברים שניתן לעשות באמצעות חקיקה, אינם עולים כסף, והם משמנים את המערכת.
ישע סיוון: נעשית עבודה גדולה מאוד בתחום הסלולרי.
ישע סיוון: האינטרנט מעורב בעניין הזה.
ישע סיוון: ליצור סביבה סלולרית הרבה יותר מהירה.
ישע סיוון: תיאום בינלאומי.
ישע סיוון: אני באופן אישי מאוד נהניתי מהעבודה של המדען, היא חיברה אותי עם פיליפס בהולנד.
ישע סיוון: בסופו של דבר אפילו החלטתי לא לקחת כסף מהמדען אבל עצם הדבר הזה שלא היה לי דרך אחרת להגיע לזה והמדינה היא בראש המאמץ הבינלאומי.
ישע סיוון: לכן צריך לעשות את זה ולעשות הרבה יותר בצורה יותר טובה.
ישע סיוון: היזמות הפנימית כבר תביא את התוצאות.
ישע סיוון: וכמובן הדבר הנוסף זה הנושא של התשתיות.
ישע סיוון: תשתיות המדיה ותשתיות הטכנולוגיה.
ישע סיוון: זה המקום לתת את הערך המוסף.
ישע סיוון: תודה רבה.
שרון כהן: אני רוצה להדגיש שתי נקודות.
שרון כהן: אחת, זה הנושא של הלוואות.
שרון כהן: דובר קצת על נושא של ערבויות אבל אני חושב שהמדינה והממשלה יכולה לעזור פה הרבה מאוד לתעשייה.
שרון כהן: זו נקודה אחת שבסך הכול העלות שלה היחסית היא יותר קטנה.
שרון כהן: נקודה שנייה זה לגבי כל הנושא של פרטי המחשוב הממשלתיים.
שרון כהן: תשתית לשוק ממשלתי.
שרון כהן: יצאה איזו אנומליה.
שרון כהן: מי שיצא לו לקרוא את תוכנית ההאצה אז דובר שם על תשתיות אבל לא דובר שם על תשתיות מחשוב בשום צורה שהיא.
שרון כהן: דובר על תשתיות פיזיות.
שרון כהן: כרגע יש בעצם הזדמנות אדירה למדינה בתקופה הזאת להשיג הרבה מאוד יתרונות בפעולה אחת.
שרון כהן: האצה של פרויקטים של מחשוב וכניסה של פרויקטים של מחשוב שהממשלה תעשה , קודם כל צריך להבין שבסוף זה משהו שנהיה צריכים לעשות.
שרון כהן: אם אני רוצה לעשות מערכת במשרד החינוך או במשרד האוצר או שיפור השירות לאזרח, כל מחשוב ממשלתי זה יתרון.
שרון כהן: כל השקעה כזאת הרי ברור שבסוף הדרך היא תיעשה.
שרון כהן: אבל בתקופה הזאת אפשר לעשות את זה בחצי חינם.
שרון כהן: כי במילא המדינה הולכת לשלם כסף למפוטרים.
שרון כהן: אז לפחות שהמפוטרים יעשו משהו.
שרון כהן: ויעשו משהו שאנחנו צריכים להשתמש בו.
שרון כהן: אני בחברה שלי כשיש לי בן אדם שהוא מובטל לרגע מיד הוא עובד על איזשהו פרויקט פנימי.
שרון כהן: בתקופה הזאת המחירים זולים.
שרון כהן: זה יעלה למדינה חצי חינם לא כי הספקים יתנו את זה בחצי חינם, זה כי אם הממשלה במקום לשלם מאה שקל למובטל ותיתן מאה שקל לחברה שתעסיק את המובטל היא תקבל חלק מהכסף בחזרה בדמות מיסים.
שרון כהן: חלק מהכסף היא היתה מוציאה בכל מקרה כי היא צריכה את מערכת המחשוב הזאת.
שרון כהן: אז בפועל זה יעלה לה חצי חינם.
שרון כהן: התעשייה תעבוד במחיר מלא.
שרון כהן: זה בונה תשתיות ומגביר את היכולת התחרותית של מדינת ישראל מול העולם כולו.
שרון כהן: הרי זה ברור שעידוד של המשק יגביר את כל המשק ולא רק לענפי ההיי טק.
שרון כהן: זה שומר על הכשירות שלנו בתקופה הזאת.
שרון כהן: במקום שאנשים ישבו בבית ויהיו מובטלים ויאבדו את המגע הטכנולוגי אז הם יעבדו בתקופה הזאת.
שרון כהן: אז זה גם שומר על הכשירות.
שרון כהן: אפשר לייצר מפה ענפי יצוא.
שרון כהן: מי שקצת מצוי בפרויקט תהילה יודע שהספקים אחר כך יוצאים עם הפרויקטים האלו ויודעים למכור אותם בעולם.
שרון כהן: אם מדינת ישראל תהפוך להיות שיא הקדמה מבחינת מחשוב של עבודת הממשלה או מה שקורה במדינה זה משהו שיש לזה המון תקציבים בעולם ויזמים זריזים, יש המון כספים של הבנק העולמי לאפריקה ושם הרבה חברות היום עושות עסקים.
שרון כהן: אני חייב להגיד גם החברה שלי.
שרון כהן: ולייצא דברים שעשינו בתוך מדינת ישראל החוצה.
שרון כהן: זה גם מעודד ענפי יצוא.
שרון כהן: ואם אני חוזר רגע להתחלה אנחנו בסוף נשקיע את הכסף הזה.
שרון כהן: אז בואו נקים את המערכות האלה עכשיו כי עכשיו זו הזדמנות רכישה טובה.
יוסי טור כספא: אני מנכ"ל של חממה טכנולוגית במסגרת של משרד התמ"ת.
יוסי טור כספא: אנחנו חממה מיוחדת שיושבת בנצרת והיא בבעלות משותפת של ערבים ויהודים.
יוסי טור כספא: זו חממה שעוסקת בתחומי מדעי החיים.
יוסי טור כספא: דיברו פה על כמה נושאים.
יוסי טור כספא: הזכירו את הדברים.
יוסי טור כספא: אנחנו עוסקים בהשקעות שאלה הם השלבים שבהם קשה למצוא כספים.
יוסי טור כספא: קשה למצוא כי אנג'לס כמו שאמר ברוך אותם אנשים עשירים לא מביאים היום את הכסף באותה מידה כמו שהם השקיעו אותו בעבר.
יוסי טור כספא: ואם אנחנו שעוסקים בתחום מדעי החיים אנחנו זקוקים להשקעות הרבה יותר גדולות להרבה יותר שנים.
יוסי טור כספא: כל המקבץ הזה ביחד יוצר קושי גדול.
יוסי טור כספא: ישנו חוק שמאפשר לאנשים שמשקיעים כהשקעה לצורך זיכוי ממס הכנסה.
יוסי טור כספא: אני מציע להריץ בזריזות חוק שאומר שכל מי שמשקיע בחממה טכנולוגית ואו בחברה הפועלת בתקופת החממה הטכנולוגית כאילו שהשקיע במופ.
יוסי טור כספא: כיום אף חברה שמשקיעה ומקבלת כספים, גם אם המדען הראשי יעלה את התקציבים עדיין המדען הראשי לא נותן את כל הכסף לכל הפיתוח.
יוסי טור כספא: הוא תמיד נותן סכום של 85%.
יוסי טור כספא: חברות אחרות זה יכול להיות 50% או 35%.
יוסי טור כספא: אבל תמיד צריך את הכסף המשלים הזה.
יוסי טור כספא: הכסף המשלים הזה אנחנו מחפשים אותו ממקורות.
יוסי טור כספא: הכול נמצא תחת פיקוח.
יוסי טור כספא: כאשר אנחנו מבקשים לקבל כסף מהמדינה אנחנו הולכים לוועדה.
יוסי טור כספא: יש לנו בודק מקצועי.
יוסי טור כספא: כל מערכת המדען הראשי המשופשפת בוחנת אותנו ובודקת אותנו.
יוסי טור כספא: היא בודקת ונותנת לנו כסף רק מכיוון שאנחנו עוסקים במופ.
יוסי טור כספא: אז תתנו לאותו קבלן או לקרן הון סיכון או משקיע פרטי או רופא, לא משנה מי שרוצה להשקיע באותה חברת סטרט אפ תנו לו על זה סיכוי.
יוסי טור כספא: ואז במיידיות אנחנו נגרום לעליית הכדאיות של האנשים האלה להשקיע אותם כספים באותם שלבים שקשה לגייס אליהם כסף.
דורית דבורה כהן: קודם כל אנחנו בלשכה חשים את מה שמתרחש היום במשק משני אספקטים.
דורית דבורה כהן: יש לנו מה שקרוי חברים בסטטוס של סטודנט.
דורית דבורה כהן: הסטודנטים האלה נמצאים בסימן שאלה גדול לגבי עתידם.
דורית דבורה כהן: זה מטריד ומדאיג.
דורית דבורה כהן: זה בכל האוניברסיטאות, בכל המכללות.
דורית דבורה כהן: פשוט אנשים שעומדים לסיים את לימודיהם ואני לא חושבת שהם ימצאו תעסוקה בעתיד הקרוב.
דורית דבורה כהן: ההיבט השני הוא ההיבט של כל החברים האחרים או חרדים או שכבר לא חרדים, פשוט לא עובדים.
דורית דבורה כהן: אני מתייחסת עכשיו לאנשי IT ולאו דווקא לאנשי פיתוח בלבד.
דורית דבורה כהן: כי מה שציינו פה את מספר אנשי פיתוח לעומת כל האחרים בתחום ההיי טק שלא לדבר על הסבה הובלה.
דורית דבורה כהן: אני רוצה להציע פה שלוש הצעות שחלקן הוצעו פה בדרך זו או אחרת.
דורית דבורה כהן: אחת מהן יש הרבה מאוד פרויקטים לאומיים מתוכננים בתחום ההיי טק.
דורית דבורה כהן: רבים בכל המשרדים.
דורית דבורה כהן: צריך להציע אותם.
דורית דבורה כהן: הרשימה הזאת נמצאת בידי כל משרד ממשלתי ובוודאי בידי משרד האוצר.
דורית דבורה כהן: לדעתי צריך לפעול.
דורית דבורה כהן: פשוט מאוד במקום לדחות את הפרויקטים האלה לעשר השנים הבאות להקדים אותם.
דורית דבורה כהן: זה ייצר מקומות עבודה וישמר מקומות עבודה קיימים.
דורית דבורה כהן: הדבר השני, אנחנו יודעים כמה שמשרד התמ"ת היום משקיע בתשתית.
דורית דבורה כהן: כבישים וכל זה.
דורית דבורה כהן: אין לי שום דבר נגד זה.