GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נילי חיון דיקמן: אני חושבת שאולי גם סעיף ההסמכה של השר להתקין תקנות צריך להיות מוקדם כי אם אנחנו צריכים להתקין תקנות בנושא של ניגודי עניינים, לא נוכל למנות את המועצה בלי לפתור את נושא ניגוד העניינים.
נילי חיון דיקמן: מהפן המעשי שלושה חודשים נראה לי קצת קשה לשר לעמוד בזה.
בנימין אלון: גבירתי, אנחנו הולכים לבחירות עכשיו, בואו נהיה מציאותיים, גם שישה חודשים זה לא ריאלי.
בנימין אלון: עוד שישה חודשים עוד אין שר בריאות חדש.
בנימין אלון: אם זה עובר בכנסת הנוכחית השישה חודשים זה לא ריאלי.
בנימין אלון: תשעה חודשים.
נירה לאמעי: נשאלת השאלה אם בטווח זמנים כזה יש לנו צורך בהוראות מעבר.
בנימין אלון: מה אומרות הוראות המעבר?
נירה לאמעי: אין לנו הוראות מעבר כרגע, אני לא חושבת שצריך הוראות מעבר.
אריה אלדד: אם אדם מחזיק מלאי של חיידקים שעד היום היה מותר לו להחזיק, הוא צריך לזרוק אותם?
נירה לאמעי: לא, ברגע שהחוק יכנס לתוקפו הוא יהיה צריך לבקש אישור.
אריה אלדד: יש מחקרים שהם בקנה, שאדם החל מחקר, אז הוא רק חייב לדווח עליו.
בנימין אלון: זאת עבודה מאוד גדולה, צריך לסרוק עכשיו את כל החוק ולראות כל פריט מה צריך לעשות איתו בהוראות המעבר.
בנימין אלון: אם אתה רוצה הוראות מעבר אמיתיות אתה צריך לקחת סעיף סעיף ולראות מה תלוי במועצה, מה לא תלוי במועצה, כי אין לך בינתיים מועצה.
בנימין אלון: הוראות מעבר אומרות מה אתה כבר יכול להחיל עליו ממחר בבוקר.
אריה אלדד: אפשר להסמיך את השר - - -
בנימין אלון: הוראות מעבר באישור הוועדה?
בנימין אלון: עד שהוא יעשה את הוראות המעבר, גם הוראות מעבר וגם תקנות, זה מאוד מסובך.
אריה אלדד: אין בעיה של תשעה חודשים, אני רק אומר שיכול להיות שיש מחקר שהתחיל לפני שנתיים.
בנימין אלון: אתה מכיר את החוק יותר טוב ממני, האם אתה רואה כאן סעיף קריטי?
נירה לאמעי: עוד הערה אחת שלי לגבי הוועדה שלנו, סעיף 9 להצעת החוק מדבר על הגשת דין וחשבון לשר, אדוני מה דעתך שהדין וחשבון יוגש גם לשר - - -
בנימין אלון: איזה דין וחשבון?
נירה לאמעי: שבסעיף 9 (ד).
נירה לאמעי: דין וחשבון שהמועצה צריכה להגיש לשר, בדומה לחוק התערבות גנטית, חוק השיבוט, שגם הכנסת תקבל, הוועדה תקבל את הדו"ח הזה ותערוך עליו דיון.
נירה לאמעי: שהדו"ח יוגש לשר ולוועדת המדע.
בנימין אלון: מה אומר הדו"ח?
אריה אלדד: איזה מחקרים ביקשו, מה לא אושר, מה אושר.
בנימין אלון: מיותר.
בנימין אלון: אנחנו לא מקבלים דוחות איזה מחקרים נעשו בתחום זה או אחר.
בנימין אלון: לקבל את הדו"ח לא איכפת לי אבל לדון בו פעם בשנה על זה תדברי עם היושב ראש הבא.
בנימין אלון: לקבל את הדו"ח לא איכפת לי.
נירה לאמעי: הדו"ח יוגש גם לוועדה וגם לשר.
נילי חיון דיקמן: אם אנחנו מכינים תחולה מוקדמת למינוי המועצה אני חושבת שכדאי גם לגבי מינוי ועדות מוסדיות, כדי שאם יכנס החוק כבר יהיו ועדות שיוכלו לאשר בקשות.
נירה לאמעי: המועצה היא הגורם המוליד של כל הדברים.
נילי חיון דיקמן: לא, המנהל ממנה את הוועדות.
נילי חיון דיקמן: גם מתן אישורים למוסדות מוכרים המנהל נותן.
נירה לאמעי: אבל הכוונה היא לא להקדים את תחולת החוק, הכוונה היא רק שהחוק יתחיל בעוד שישה חודשים, רק שאי אפשר יהיה להפעיל אותו בלי מועצה.
נירה לאמעי: זה הגורם הראשון.
נילי חיון דיקמן: הם גורמים מקבילים ולכן אם אנחנו רוצים שהגופים הנוגעים ליישום החוק כבר יהיו קיימים טרם תחילת תחולת החוק, אני רוצה שיהיו מוסדות מוכרים ושיהיו ועדות מוסדיות וועדה חיצונית.
נילי חיון דיקמן: ביום שיכנס החוק לתוקף אני רוצה שהגופים האלה יהיו קיימים.
ישי יודקביץ: עד כמה שזכור לי יש הסדר בפקודת הפרשנות לגבי חוקים שתחילתם מאוחרת שאפשר לעשות כבר פעולות הכנה לפני תחילת החוק.
דפנה גלוק: יש לי הערה אחת.
דפנה גלוק: בסעיף העונשין כתבנו הוראה מיוחדת לגבי אחריות נושאי מישרה בתאגיד שהוא, הוראה מיוחדת לגבי מוסד להשכלה גבוהה או בית חולים, עשינו הוראה מיוחדת בסייפא של סעיף קטן (א), 22 (א).
דפנה גלוק: אני מבקשת למחוק את ההוראה המיוחדת.
דפנה גלוק: למחוק את ההוראה המיוחדת באחריות נושאי מישרה בתאגיד בנוגע למוסד להשכלה גבוהה או בית חולים ולהשאיר אותה כמו ההוראה הסטנדרטית שקיימת בכל חקיקה אחרת.
נירה לאמעי: על המילים, שבו בוצעה העבירה?
דפנה גלוק: מלכתחילה זאת היתה הערה שלנו, נמסר לי שמכיוון שזה הנוסח שקיים בכל החקיקה שיש בה הוראה של אחריות נושאי מישרה בתאגיד, תצטרכו להסביר למה מטילים אחריות על בעל מישרה כזה או אחר.
אריה אלדד: הם הציעו ועכשיו הם מושכים את ההערה, הם צודקים.
בנימין אלון: האם יש למישהו מהיושבים כאן עוד הערה על החוק?
שוש ויילר: כן.
שוש ויילר: סעיף 13, ועדה מוסדית פנימית.
שוש ויילר: שאלה, האם אתם באמת בטוחים שאתם רוצים להקים עוד ועדה מוסדית פנימית לצורך הזה או שפשוט תשתמשו בוועדות הלסינקי הקיימות שיקחו להם יועצים מתחום המיקרוביולוגיה, מחלות זיהומיות.
נירה לאמעי: זאת החלטה של המועצה.
בנימין אלון: החוק לא מונע מהמוסד לעשות את מה שאת אמרת.
נילי חיון דיקמן: הם חייבים להיות מהתחום הזה, הם לא יכולים להיות יועצים.
בנימין אלון: אמרתי שהחוק לא מגביל, לא בגלל שהוא חבר ועדת הלסינקי אסור לו.
דוד פרידמן: באוניברסיטה אין תמיד ועדות הלסינקי, כך שבטח לא ועדות הלסינקי, כבר נדון בדיונים הקודמים הנושא הזה.
בנימין אלון: אני מעלה את החוק להצבעה.
דוד פרידמן: לגבי הרשימה , כי אתה מתכוון אני מניח להכניס אותה כמו שהיא, רק בקשה אחת - - -
בנימין אלון: אני מתכוון עכשיו להצביע על החוק בקריאה שניה ושלישית ולהביא אותו או היום או מחר לאישור הכנסת.
דוד פרידמן: אין לי בעיה עם זה, אני רק מבקש, אתה הולך להכניס כאן מספר תיקונים, הרשימה לדעתי כתובה בצורה לא כל כך מקצועית ואני מבקש להטיל על משרד הבריאות, כי לנו אין זמן למרות שאנחנו משרד הבריאות, לכתוב את הרשימה בסדר יותר נכון והגיוני.
בנימין אלון: אם זה יעשה בשלוש שעות הקרובות.
בנימין אלון: האם כרגע בגלל עיכוב בסידור הרשימה כדאי להחמיץ כרגע את החוק שפירושו שבכנסת הבאה יצטרכו להחיל עליו את חוק הרציפות.
דוד פרידמן: התשובה היא לא.
בנימין אלון: לכן אמרתי שלוש שעות, אם משרד הבריאות, פרופ' שרדניק מבר אילן והיועצת המשפטית עורכת דין נילי חיון דיקמן רוצים להעביר לנו את הרשימה בסדר הגיוני, שבו עכשיו אתם, תנו את הסדר ההגיוני, ונכניס את הסדר ההגיוני.
בנימין אלון: אני מעלה את החוק לקריאה שניה ושלישית בנוסח שאנחנו הסכמנו עליו על פי הסעיפים ועל פי התיקונים שהתקבלו כאן.
בנימין אלון: מי בעד ירים את ידו.
בנימין אלון: מי נגד?
בנימין אלון: אני קובע שהחוק אושר פה אחד לקריאה שניה ושלישית.
בנימין אלון: גם מבין משרד הממשלה, משרד הבריאות תומך בחוק כפי שאושר, משרד המשפטים תומך בחוק כפי שאושר, משרד ראש הממשלה יש לו הערות?
בנימין אלון: תומך בחוק.
בנימין אלון: משרד הבטחון תומך בחוק.
בנימין אלון: האקדמיה הלאומית למדעים תומכת בחוק.
בנימין אלון: רשויות המחקר, ד"ר ורדי, מקבלים אותו.
בנימין אלון: תודה רבה לכם, אני מודה לחבר הכנסת היוזם אריה אלדד.
בנימין אלון: הצבעה בעד - פה אחד אושר
זבולון אורלב: אני מראש אומר למוזמנים, שאני מניח שרובם נמצאים אולי פעם ראשונה בדיון ועדה בכנסת, שגם בימים כתיקונם אין השתתפות שיא תמיד של חברי כנסת, אבל בימים שלא כתיקונם על אחת כמה וכמה.
זבולון אורלב: חברי הכנסת, כידוע לכם, נמצאים כבר בעונת הבחירות, אז החלטתי בכל זאת לא לוותר על קיום הישיבה, כי אנו עוסקים כאן בדיונים של ועדה, כנסת, הדברים גם מתועדים, גם ידווחו, אז גם אם ידעתי לכתחילה שההשתתפות של חברי כנסת תעמוד בסימן שאלה, חשבתי שמן הראוי לקיים ולא לדחות בגלל סוגיית הבחירות.
זבולון אורלב: אז אני כרגע עוסק אולי בדברים היותר חשובים, וגם אני צריך להיבחר מחדש, גם באופן אישי בתוך מפלגתי, למרות שהחליטה על רעיון חדש, שיהיו פריימריז פתוחים ליושב ראש המפלגה, וגם לאחר מכן המפלגה שאני מקווה שאשתלב ברשימתה גם היא צריכה לעמוד למבחן, אבל אני חושב שהאחריות הממלכתית חייבה לקיים את הישיבה הזו, אני חושב שהחלטנו נכון.
זבולון אורלב: אנו מקדמים את כולם בברכה.
זבולון אורלב: בסדר היום שלנו יש משהו פורמלי ששייך לתקופת קודמי, לפני שחזרתי להיות יושב ראש הוועדה.
זבולון אורלב: הנושא הוא אישור מסקנות הוועדה בנושא תרגום דפי המידע הממשלתיים באינטרנט לערבית – הצעה לדיון מהיר מס' 4426, חבר הכנסת דב חנין, שהוא בעצמו מתמודד לראש עיריית תל אביב.
זבולון אורלב: אמרתי לו, או שהוא בטוח שהוא כבר נבחר או שהוא התייאש.
דב חנין: או שאני עדיין כמוך, מאמין בחשיבות עבודת הכנסת למרות הכל, ואני חושב שטוב עשית שכינסת את הוועדה גם בנושא השני, אם כי אני מתנצל – ארוץ מפה לוועדת העבודה והרווחה לדיון בחוק חשוב.
דב חנין: ברשותך, אדוני היושב ראש, אנצל את ההזדמנות כדי להודות על העבודה הרבה שנעשתה, באמת נעשתה בנושא הזה עבודה מעבר לדיון מהיר רגיל.
דב חנין: אני רוצה להודות קודם כל לחברנו, חבר הכנסת מיכאל איתן, שהתגייס לעבודה ולמחשבה, ולמנהלת הוועדה, לצוות הוועדה.
דב חנין: אני יודע שתודות כאלה נותנים בדרך כלל בהצעות חוק, אבל הפעם באמת נעשתה פה עבודה רבה, והמסקנות מאוזנות ונכונות ויוכלו לתרום לחברה שלנו בעתיד.
זבולון אורלב: המסקנות מונחות על שולחן הוועדה של חברי הכנסת.
זבולון אורלב: אני מודה שעברתי על זה לא בעיון.
זבולון אורלב: אתם עברתם בעיון?
זבולון אורלב: תואם את המסקנות?
ענת לוי: גם על דעת מיקי איתן.
זבולון אורלב: מיקי איתן, לא רק שהחליף אותי בוועדת ביקורת המדינה, שהתחלפנו, אלא הוא גם יו"ר ועדת המשנה בוועדה הזו לסוגיית האינטרנט.
זבולון אורלב: אני מציע שהוועדה תאשר.
זבולון אורלב: מי בעד? מי נגד?
זבולון אורלב: אני קובע שהוועדה אישרה פה אחד את הנחת המסקנות, והמסקנות יונחו על שולחן הכנסת עוד היום, עוד לפני פיזור הכנסת ה-17.
זבולון אורלב: אני מאחל לך באופן אישי הצלחה.
דב חנין: ניסוי אטלס לחקר "המפץ הגדול" – דיווח השתתפות ישראלית בניסוי שבמאיץ ההידרונים הגדול (LHC)
זבולון אורלב: אנו שמענו בהתפעלות רבה ובסקרנות על הניסוי אטלס לחקר המפץ הגדול שהתרחש בשוויץ, אם איני טועה.
זבולון אורלב: למרות שסדר היום שלנו עמוס בדברים מאוד חשובים של פוליטיקה וכל מיני כאלה דברים, הניסוי זכה לסיקור והתעניינות רבה מאוד, בשונה מהדרך הרגילה שבה מתעניינים במדע וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: עובדה שגם למשל הדיון הזה, מי שמחליט בכנסת איזה דיון ישודר בשידור ישיר בערוץ הכנסת לא מצאו לנכון – זה לא דיון חשוב, אז אני לא יודע מה משודר כרגע, זה חלק מהעניין, אבל המפץ, הניסוי זכה לכיסוי גדול מאוד.
זבולון אורלב: שמחתי, כי אני מהאנשים הישנים שחושבים שבכל זאת עתידה של מדינת ישראל קשור מאוד לסוגייה של הרמה של המדע והטכנולוגיה, ומאוד רחב לבי שהתעניינתי יותר, זה היה ביום הראשון או השני שחזרתי להיות יו"ר הוועדה, שיש חלק ישראלי מאוד מכובד בניסוי הזה.
זבולון אורלב: גם שוחחתי באותו יום עם פרופ' מיקנברג, ביקשתי גם למסור דרישת שלום לכל החברים שלנו, והבטחתי לך שנקיים דיון, אז אני מתנצל שפוליטיקאי מקיים הבטחות, והדיון מתקיים.
זבולון אורלב: אחרי זה חשבתי לעשות עוד דיון אחד בנושא המדע והיהדות, בעקבות הדיון הזה, כי בכל זאת, מדינת ישראל היא מדינה יהודית, ומאוד מעניין איך הדברים האלה מסתדרים גם עם האמונה היהודית ובינתיים שוחחתי עם כמה פרופסורים מאוד חשובים, גם מהאוניברסיטה העברית, גם מבר אילן שבקיאים מאוד בסוגייה הזו, אחד מהם גם כתב כמה ספרים חשובים בסוגייה הזו, אבל איני יודע אם זה יהיה בכנסת הנוכחית.
זבולון אורלב: לכן חשבתי שמן הראוי לחשוף את הניסוי גם באמצעות ועדת מדע וטכנולוגיה לציבור הישראלי וגם את החלק של הישראלים בניסוי הזה.
זבולון אורלב: אני גם רוצה שנתייחס, בשיחה בינינו אמרת לי שיש בעיה בתקצוב, במימון בסוגייה הזו.
זבולון אורלב: לא רציתי להטריד את ד"ר אלי אופר, ששהה באותה עת מחוץ לגבולות מדינת ישראל, ואז אמרנו: נקיים את הדיון, גם נדון בדבר הלא חשוב הזה שקוראים לו כסף.
זבולון אורלב: יפתח את הדיון פרופ' ארז עציון מאוניברסיטת תל אביב, יקריא את דבריו של פרופ' רבינוביץ', יו"ר הוועדה לאנרגיות גבוהות בארץ, והוא עצמו התנצל, הוא נמצא בחו"ל.
ארז עציון: התבקשתי על ידי פרופ' אליעזר רבינוביץ מהאוניברסיטה העברית ויו"ר הועדה לאנרגיות גבוהות לשאת דברים אלה בשמו.
ארז עציון: כבוד ראש הוועדה, מר זבולון אורלב, חברי כנסת, חברי הגופים הממנים, עמיתי וחברי המדענים מכובדי, בשם קהילת העוסקים בפיזיקה של אנרגיות גבוהות בישראל אני רוצה להודות למר זבולון אורלב על יוזמתו המבורכת לכינוס מפגש זה.
ארז עציון: אני מתנצל על כך שלא יכולתי להיענות להזמנה לבוא לישיבה עקב כך שאני נמצא בירדן בה, מוקם מקור אור (Synchrotron light source) המזרח תיכוני "ססמי".
ארז עציון: בססמי משתתפות בין היתר ישראל, הרשות הפלשתינאית, מדינות ערב ומדינות שאינן מכירות בישראל.
ארז עציון: שר המדע מר ראלב מג'דלה השתתף גם הוא אתמול בטקס החניכה של מקור אור זה הוקם בהשראת אותו חזון שהיה ביסוד הקמת מעבדת מאיץ החלקיקים צרן ב'גנבה.
ארז עציון: החזון, ששיתוף פעולה מדעי לטובת כלל האנושות יכול במקרים מסוימים לשמש גשר להבנה בין עמים.
ארז עציון: אני מודה לפרופ' ארז עציון שהסכים לשאת דברים אלה בשמי.
ארז עציון: התכנסנו לציין סימן דרך חשוב שמאגד בתוכו מאמץ של אלפים רבים של אנשים במשך למעלה מעשור, בעולם בכלל ובארץ בפרט.
ארז עציון: זהו מאמץ המקיף את כל שכבות החברה, התכלית היא צבירת ידע בסיסי על מרכיבי היקום החומרי, על הכוחות הפועלים בו ועל החוקים השולטים בו.
ארז עציון: הכלים שנעזרים בהם הושחזו תוך מתיחת חזית הטכנולוגיה.
ארז עציון: בהפעלה הראשונית של המאיץ, היו שותפים, כצופים, למעלה מביליון איש ואישה.
ארז עציון: הם ביטאו שילוב של הערכה, חרדה וכמיהה לידע שהם מנת חלקו של בן אנוש.
ארז עציון: השתתפות ישראלית במאמץ זה מחיבת התמודדות עם מספר אתגרים, תנאי הכרחי להצלחה היא אריגה של רשת שילובי ידיים, ליצירתן חשיבות מעבר לניסוי במאיץ הענק LHC .
ארז עציון: האתגר הראשון שהיה צורך לענות עליו היה האם להיענות כלל לאתגר.
ארז עציון: בניסוי ובבנייתו היו אמורים להשתתף, ואכן השתתפו אלפי מדענים מעשרות מדינות הכוללות את המובילות במדע ובטכנולוגיה.
ארז עציון: כיצד תורגש כלל תרומתו של המדע והתעשייה הישראלית בניסוי הענק?
ארז עציון: התשובה לכך היתה קביעת מדיניות מדעית על פיה על כל הקהילה המדעית הישראלית המשתתפת בניסוי לעבוד בצוותא, בגלאי אחד ויחיד, ולבנות בו תת מערכת אחת, כל זאת למשך כעשרים שנה.
ארז עציון: תארו לעצמכם התחייבות לממשלת אחדות לעשרים שנה.
ארז עציון: האגו של מדענים אינו שני לאף אגו.
ארז עציון: במשך כמה עשורים עמדו המדענים הישראלים בהצלחה במבחן זה.
ארז עציון: תת המערכת של הגלאי נוצרה ונבנתה בישראל במכון ויצמן והוכשרה ונבחנה בטכניון ובאוניברסיטת תל אביב.
ארז עציון: תת המערכת נקראת Thin gap Chamber ,TGC .
ארז עציון: ברוח הבית הזה תרגם זאת פרופ' רבינוביץ לחפד (חדר פער דק).
ארז עציון: המערכת בנויה ממספר רב של רגשים ומעטרת את הגלאי אטלס משני צדדיו.
ארז עציון: היא כוללת שמונה גלגלים עתירי אלקטרוניקה, כל אחד בקוטר 25 מטר.
ארז עציון: במסורת שיתוף הפעולה הבינלאומי של צרן, שיתפה ישראל את יפן ואח"כ גם את סין בידע שפיתחה.
ארז עציון: בית החרושת לבניית הגלאים שנבנה בסין הוא העתק בית החרושת שנבנה בארץ וזה שנבנה ביפן כמעט זהה.
ארז עציון: אנחנו אוהבים לשפר טכנולוגיה אמריקנית, היפנים טוענים ששיפרו את הישראלית.
ארז עציון: המערכת זכתה להכרה גורפת.
ארז עציון: המדענים, המהנדסים והטכנאים עמדו גם באתגר התרומה האנושית, הם למדו ולימדו את טובי החוקרים.
ארז עציון: הם הכלילו בקהלם סטודנטים פלשתינאים וסטודנטיות מאיחוד הנסיכויות.
ארז עציון: יחד עם עמיתיהם יצרו ארגון אומות מאוחדות מרשים ומעצים הרבה יותר.
ארז עציון: האתגר השני קשה לא פחות, כיצד ניתן במציאות הישראלית לתקצב פרויקט של מדע גדול.
ארז עציון: תקצוב שהוא חייב להיות אמין וארוך טווח.
ארז עציון: כאן שלבו ידיים בצורה מרגשת הגורמים השונים לאורך השנים.
ארז עציון: משרד התמ"ס תרם במשך השנים מעל לשמונים אחוז מהסכום שעל ישראל לשלם על מנת שנוכל לעשות נסיונות בצרן.
ארז עציון: משרד המדע מכסה את היתרה.
ארז עציון: הוועדה לתכנון ותקצוב, הקרן הישראלית למדע והאקדמיה למדעים תורמים את התקציב הנדרש להשתתפות ישראל בגלאי אטלס בצורת תשלום דמי חבר, וגם על ידי כיסוי חלק מההוצאות של פיתוח ובנית הגלאים.
ארז עציון: גורמים אלו גם מאפשרים לישראל להשתתף בפיתוח הGRID שהוא מחשב על עולמי.
ארז עציון: שילוב ידיים זה מחשבים הנמצאים ביבשות אירופה, אמריקה ואסיה הינו פיתוח שיהיה לו בעתיד השפעה על מערכות גלובליות חשובות.
ארז עציון: האוניברסיטאות מכסות במאמצים רבים את יתרת הסכום הנדרש.
ארז עציון: חלק ניכר מהסכום חוזר לשוק הישראלי בצורת הזמנות מצרן והעשרת ידע.
ארז עציון: הזדמנות זו מאתגרת את התעשייה הישראלית שמצליחה לעמוד בכך בכבוד.
ארז עציון: שותפות לכך בהצלחה חברות היי-טק ולא פחות גם חברות מדיום טק.
ארז עציון: עבודתן זוכה להערכה רבה שבאה לידי ביטוי בפרסים שהן זכו מצרן.
ארז עציון: שילוב ידיים למופת בין חזית המדע, והתעשייה במדינת ישראל.
ארז עציון: לעתים נשמעות טענות כלפי האקדמיה הישראלית שאין עליה בקרה.
ארז עציון: פרויקט אטלס ישראל עבר בקרה על-ידי וועדות ניטור בינלאומיות של טובי הפיזיקאים בעולם.
ארז עציון: הוועדות גמרו את ההלל על הפרויקט השאפתני (בלשונן) ועמדו על הנדרש בעתיד לשמר את ההצלחה.
ארז עציון: הוועדות דווחו לאקדמיה ולקרן הלאומית למדע והדוחות מופיעים באתר האקדמיה.
ארז עציון: ליבי מחסיר פעימה כאשר אני רואה מדענים מארצות שונות, מצליחים להרכיב יחדיו את אחד המכשירים המתוחכמים שנבנו אי פעם.
ארז עציון: הבדלים רבים יכולים להיות בין השקפות העולם של מדענים מישראל ופקיסטן.
ארז עציון: הבדלים אלו נמחקו כאשר הם שתפו פעולה בהרכבת אטלס.
ארז עציון: אני אסיר תודה על הזכות להיות שותף מטעם האוניברסיטה העברית למאמץ אדיר זה.
ארז עציון: זה המעמד המתאים להודות ולהכיר בתרומת אלו שעשו את העבודה.
ארז עציון: הקבוצה מהטכניון: בראשות פרופ' טרם, הקבוצה במכון ויצמן בראשות פרופ' מיקנברג, והקבוצה בתל אביב בראשות פרופ' עציון.
ארז עציון: ותת בהנהגת פרופ' שלמה גרוסמן וסטיבן סתיו.
ארז עציון: האקדמיה בהנהגת פרופ' מנחם יערי ודר מאיר צדוק.
ארז עציון: הקרן הישראלית למדע ברשות פרופ' יוסי קלפטר ופרופ' משה דויטש.
ארז עציון: לפרופ' ח"כ והשר יובל נאמן המנוח, פרופ' פאול זינגר המנוח ופרופ' דוד הורן יבדל לחיים.
ארז עציון: פה המקום שלי להוסיף תודות לפרופ' אליעזר רבינוביץ, ממשיך דרכם, המייצג בנאמנות רבה את ישראל בצרן.
ארז עציון: לצוות משרד התמ"ס בהנהגת ד"ר אלי אופר ושאול פריירייך.
ארז עציון: לצוות משרד המדע בכלל ובפרט לגב' פרידה סופר שתרמה כה רבות בראשית הדרך, וממשיכתה הגב' אילנה לוי.
ארז עציון: לשרים פרופ' יולי תמיר וראלב מאג'דלה.
ארז עציון: לחברי הוועדה הישראלית לאנרגיות גבוהות במשך השנים.
ארז עציון: לפרופ' גיורא מיקנברג שבחזון ועבודה קשה הוביל את הקבוצה.
ארז עציון: עלינו לשאוב עידוד ותקווה ואפילו מידה של גאווה משילוב הידיים יוצא הדופן, מהיכולת ליצור חזון ולהיצמד אליו בהתמדה לאורך שנים.
ארז עציון: עד כה עברנו רק את השלב הראשון, בשנים הקרובות אמורים הגלאים להתחיל לעבוד ולפתוח לנו צוהר לחוקי היסוד של העולם החומרי.
ארז עציון: אנו מחכים בהתרגשות לרגעים אלו.
זבולון אורלב: נעסוק גם בעניין הכספי, אבל לפי התודות, הכל בסדר.
זבולון אורלב: אל תתרשמו מזה, נטפל בסוגייה הזו.
זבולון אורלב: פרופ' מיקנברג ממכון ויצמן, בבקשה.
גיורא מיקנברג: תודה על ההזדמנות, קודם כל.
גיורא מיקנברג: אני מתנצל שהתצוגה תהיה באנגלית, אבל אני אדבר בעברית.
גיורא מיקנברג: אתן ראייה כללית על הפעילויות שלנו באנרגיות גבוהות בצרן, ואדבר על התוכניות שבאות כתוצאה מההשתתפות הישראלית הממשלתית בצרן, שזה התוכנית של המלגות והחלק שבא מהתעשייה עצמה.
גיורא מיקנברג: לאחר מכן החלק המדעי של בניית הגלאי, ונדבר גם על ענייני כסף.
גיורא מיקנברג: צרן קיים כבר מאז 1954, הוקם על ידי אונסק"ו כדי להחדיר את המדע לאירופה.
גיורא מיקנברג: תקציבו השנתי כמיליארד פרנקים שוויצריים, שנתרם על ידי 20 החברות בצרן, לפי התוצר הלאומי של כל אחת.
זבולון אורלב: מה גובה התשלום הישראלי?
גיורא מיקנברג: אנו לא חברים.
גיורא מיקנברג: אנו על תקן משקיפים.
זבולון אורלב: למה אנו לא חברים?
גיורא מיקנברג: צריכים לשאול מספר מדינות שהתנגדו לזה.
זבולון אורלב: מסיבות פוליטיות?
גיורא מיקנברג: גם, אבל לא רק.
זבולון אורלב: יש לנו עניין להיות חברים?
גיורא מיקנברג: ודאי, להיות כמו כל אירופאי.
זבולון אורלב: משרד החוץ, המערכות מטפלות בזה?
זבולון אורלב: מישהו עוסק בזה?
גיורא מיקנברג: משרד החוץ דוחף את העניין הזה, ויש התנגדות ממספר מדינות.
קריאה: שוויץ.
זבולון אורלב: נגיד שאין אנטישמיות.
זבולון אורלב: אז למה שוויץ מתנגדת?
גיורא מיקנברג: אנו לא אירופה, לא חתמנו על האמנה לאי הפצת נשק גרעיני, כל מיני סיבות לא סיבות.
זבולון אורלב: מה הסיבה האמיתית?
גיורא מיקנברג: על משרד החוץ לקבוע את זה.
גיורא מיקנברג: העניין של להיות חבר בצרן זה עניין פוליטי כרגע, האם אנו שייכים לאירופה או לא.
זבולון אורלב: רשמתי לעצמי את הנקודה הזו של החברות בצרן.
גיורא מיקנברג: כפי שתראו, גם אנו במצב הנוכחי במצב מאוד יפה ביחס לחלק המדעי.
גיורא מיקנברג: צרן זה מקום שבו נפגשים מדענים מכל מיני מקומות בעולם, ולמשל שיתוף פעולה מדעי עם גרמניה התחיל בצרן.
גיורא מיקנברג: צרן זה המקום שבו פרופ' גלדנר ופרופ' שליט נפגשו בפעם הראשונה, זה כבר למעלה מ-45 שנה, והתחילו לדבר על שיתוף פעולה מדעי, שבסוף הוביל ליחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות.
גיורא מיקנברג: זה קורה עם כל מיני מדינות, וזה קורה באופן ממשי.
גיורא מיקנברג: ישראל היא על תקן של משקיפה, וחוץ מטורקיה, שהיתה משקיפה מקודם, אבל לא משקיפה אמיתית, ישראל היתה המדינה הראשונה שהפכה למשקיפה של צרן, ובעקבותיה המשיכו יפן ורוסיה ואח"כ ארה"ב ולבסוף הודו, שהיא גם על תקן משקיפה.
גיורא מיקנברג: מה זה אומר – מאז סוף 91' יש הפרוטוקול על הסכם שיתוף פעולה שהיה לנו עם צרן שנחתם בשנת 90', וחודש בפעם האחרונה בדצמבר 2006.
גיורא מיקנברג: בתוך אותו הסכם משרד המדע, התרבות והספורט נותן 13% מהתשלום שאנו צריכים לשלם וה-87% בא על ידי משרד התמ"ת.
זבולון אורלב: מה גובה התשלום?
גיורא מיקנברג: זה לא תשלום אמיתי, אנו משלמים כ-25% ממה שהיינו צריכים לשלם אילו היינו חברים מלאים, אבל 73% נשאר בארץ כדי לשלם עבור הזמנות בתעשייה הישראלית- -
זבולון אורלב: כמה זה ה-100%?
גיורא מיקנברג: כ-9 מיליון דולר.
זבולון אורלב: אני מבין שלא זה המעצור, סוגיית התשלום.
קריאה: למעשה, עוד אף גורם ישראלי רציני לא ניהל מאבק רציני להצטרף כחבר.
קריאה: זה קשור גם לחוסר יכולת לממן.
גיורא מיקנברג: כדאי לציין דווקא את תחילת ההסכם, זה בא מהכיוון של משרד האוצר, והרפרנט של האוצר הוא שדחף כדי להתחיל בשנת 91' על הסכומים האלה, כי הוא ראה את זה כדבר שווה, שזה דבר שקורה לעתים מאוד רחוקות.
גיורא מיקנברג: כ-73% באים על הזמנות לחברות הישראליות בהי טק, ו-27% הולך ישר לצרן כדי לממן כל מיני תוכניות, וזו אחת הבעיות שיש לנו לפעמים עם זמן התשלום.
גיורא מיקנברג: ממשרד התמ"ת תמיד התשלומים יגיעו ביקיות מלאה, וכאן צריך לציין את ד"ר פריירייך, שדאג שכל פעם הדברים ילכו כפי שכתוב בהסכמים הבין לאומיים.
גיורא מיקנברג: במקרה של משרד המדע, היו בעיות של דחיות, וכאן פרידה סופר עזרה לנו הרבה, אילנה לוי גם עוזרת, והשר מג'אדלה החליט שעכשיו צריך לסדר את ההסכמים הבין לאומיים ולבצע את התשלומים, והוא נתן לזה דחיפות.
גיורא מיקנברג: בינתיים אפילו 2007 עוד לא שולם, על אף שכתוב בהסכם בין לאומי, כלומר שולם בחלקו.
גיורא מיקנברג: הדברים האלה מאוד חשובים, החלק הזה, כדי לממן את הפעילות שלנו שם בצרן.
גיורא מיקנברג: לא רק היה לבנות את הניסוי, אלא אנו צריכים לנצל את הבנייה שעשינו כדי לחקור את הדברים.
גיורא מיקנברג: ב-2004-2005 היה עוד פרוטוקול עם תשלום נוסף.
גיורא מיקנברג: השאלה האופיינית היא כמה אנו מקבלים בחזרה.
גיורא מיקנברג: מ-2004-2005, למשל, קיבלנו 130% בחזרה ממה שהשקענו, כלומר הזמנות גם בתעשייה הישראלית, גם תשלום למדענים ישראליים או לאנשי תעשייה שבילו שם.
גיורא מיקנברג: בד"כ אנו בין 90 ל-110% החזרים, אז זו השקעה ששווה לכל המידות.
גיורא מיקנברג: לכן גם כשמדובר על לשנות מצב, זה אחד האלמנטים שתמיד מולנו – אנו במצב טוב בזה.
גיורא מיקנברג: נעבור על התוכניות שמתבצעות בצרן, כלומר ה-27% שאנו משלמים שם, זה מאפשר לסטודנטים ישראליים שגמרו דוקטורט להיות שם פוסט-דוקים כמו כל האירופאים, על אותו לבל.
גיורא מיקנברג: אם אסתכל על מה קרה כל השנים האלה, ארבעה מהם הפכו לפרופסורים בטכניון, במכון ויצמן, לשניים יש תפקידים מאוד חשובים בתעשייה הישראלית ההי טק, אחד הוא אחראי על המוזיאון הכי גדול במדע בארה"ב, אחד הוא פרופ' בארה"ב וכן הלאה.
זבולון אורלב: כמה יש ברגע נתון?
גיורא מיקנברג: תלוי.
גיורא מיקנברג: יש שנים שאין, יש שנים שיש.
זבולון אורלב: בשנים שיש, עד איזה מספר זה יכול להגיע?
גיורא מיקנברג: אנו לא יכולים לשלם על יותר מאחד כל פעם.
גיורא מיקנברג: אז בדרך כלל יש שנה כן, שנה לא, או שנתיים כן ושנה לא.
גיורא מיקנברג: יש עוד דבר שמאפשר לאנשים שבאים מהתעשייה הישראלית לבלות תקופות של בין שלושה חודשים עד שנתיים, ובזה קיבלנו מהנדסים ומדענים מתעשיית ההי טק, שבאו לעבוד שם בתקופות שונות.
גיורא מיקנברג: הם למדו שם וגם הביאו ידע, זה הדדי.
גיורא מיקנברג: זה עבד בצורה מאוד יפה.
גיורא מיקנברג: אנו מלווים בשש השנים האחרונות 22 סטודנטים מהאוניברסיטאות בארץ, מהם שניים פלסטינים, ולא רק שהשיתוף פעולה שם בין הסטודנטים הישראלים לפלסטינים היה טוב, אלא שחגגו את זה יחד – מסיבת סוף הקורס, ואז השוויצרים לא נתנו לסטודנט הפלסטיני לצאת, כי היה לו ויזת כניסה רק לפעם אחת.
גיורא מיקנברג: הישראלים נסעו לצרפת לקנות פיתה, חומוס כדי לעשות את המסיבה הזאת, אבל זה חלק מהבעיות האלה.
גיורא מיקנברג: יש לנו סטודנטים לדוקטורט שעובדים על מונחים טכניים.
גיורא מיקנברג: אחד היה בכיוון שידור והאצה של חלקיקים, ועכשיו הוא עובד בתעשייה.
גיורא מיקנברג: אנו לא יכולים רק לשלם ולא לתת שום דבר, אז יש תוכנית שגם מאפשרת למהנדסים ומדענים ממדינות אירופה לעבוד כדי לבנות את התשתית של הניסיונות הגדולים, וזו תוכנית מבורכת, וכל פעם צרן מודים לנו עליה.
גיורא מיקנברג: יש תוכנית "גריד", שכשנשלח עבודה לניתוח של נתונים, לא נדע באיזה מקום זה רץ, איפה הנתונים נמצאים, כי כל העולם ייראה כמו מחשב על.
גיורא מיקנברג: זה דבר שמשמש בעיקר לתחום של אנרגיות גבוהות, כי גם אנשי מדעי המחשב רואים את העבודה שנעשית כאן באנרגיות גבוהות בתור המעבדה לבדוק את כל המערכות, ואיך אפשר להגיע לתחום כזה של חישובים מפוזרים על כל העולם.
זבולון אורלב: העוצמה של המחשב הזה, פי כמה הוא מהמחשב- -
דניאל ללוש: זאת חווה.
קריאה: שווה לעוצמה של 100 אלף PC, היום – וזה גדל, זה יהיה פי שניים.
גיורא מיקנברג: אבל זה רק לתחום שלנו וזה רק לחלק שקשור עם הניסיון שלנו.
זבולון אורלב: מה החווה הכי גדולה שיש בישראל?
גיורא מיקנברג: אני מקווה שנגיע לכדי אלף, לאחוז אחד.
גיורא מיקנברג: נהיה עדיין פחות מצ'כיה והונגריה, אבל נהיה במקום די מכובד.
גיורא מיקנברג: זה ייתן לנו אפשרות להיכנס לזה ולעשות את זה בצורה אמיתית, מציאותית, ואחר כך נוכל להשתמש בזה לתחומים אחרים במדע.
גיורא מיקנברג: מבחינת הדברים שקשורים לתעשייה, רוב הדברים שנרכשו בארץ זה לניסיונות.
גיורא מיקנברג: בהתחלה היה יותר לכיוון של המאיץ עצמו, אחר כך מערכות לניקוי של מערכות בטיום, שלא משתמשים בפריון לפי החוקים החדשים נגד זיהום הסביבה, ואחר כך עברנו לכל מיני דברים, ואעבור אחד אחד על מערכות למגנים על מוליכים, דברים שקשורים לסיבים אופטיים ותקשורת של מחשבים ומערכות של בקרה למאיץ עצמו, או זה שיש לנו נגדים וקבלים ואלמנטים מאוד מדויקים, שזה מאפשר בתנאי קרינה במאיץ לבדוק אם הולכת להיות בעיה, ושם אנו מדברים על לבדוק מילי וולט בזרם של 10,000 אמפר.
גיורא מיקנברג: זו הרגישות שאנו צריכים כדי למנוע בעיות כמו שקרו עכשיו במכונה, ובטח שמעתם על זה.
גיורא מיקנברג: אנו עובדים על המאיץ הזה של 27 ק"מ, שבתוכו יש ארבעה ניסיונות.
גיורא מיקנברג: הישראלים שותפים בניסוי שנקרא אטלס.