GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אשד: ההרכב הזה יכול לאפשר לדעתי פריצת דרך ולהשפיע על הממשלה סוף סוף לאמץ את תוכנית החלל כתוכנית לאומית ולתמוך בה.
חיים אשד: כל מה שהושג עד היום בתחום החלל הוא נכס לאומי.
חיים אשד: זה לא של מערכת הביטחון ולא של אף אחד אחר.
חיים אשד: זה נכס לאומי.
חיים אשד: והתפקיד של הממשלה זה להרחיב את התמיכה בתחום, בתעשייה, במחקר, בחינוך, ובהכשרת כוח אדם מקצועי.
חיים אשד: לסיכום תוכנית החלל הישראלית שהגיע לפרקה תודה לאל בשנתה השלושים עדיין צעירה ונמרצת נראית אולי זקוקה כיום לחסדי שמיים כדי להמריא בחלל אבל בוודאי היא זקוקה לסיוע הדחוף של הוועדה המכובדת הזאת.
חיים אשד: תודה רבה.
מאיר שטרית: שאלה, נמצא פה נציג המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה, יש פה מישהו?
מאיר שטרית: אני רציתי לשאול אם תקציבי מחקר של המדען הראשי של התמ"ת שזה תקציב של מעל מיליארד 300 מיליון שקל, אם זה נושא כל כך חשוב שיכול לשאת תשואה כל כך גדולה האם תעשיית החלל מקבלת תמיכה וסיוע של המדען הראשי.
מאיר שטרית: באיזה היקפים?
מאיר שטרית: השנה שנת 2008?
ישראל שמאי: מעורבת בשתי צורות.
ישראל שמאי: קודם כל במסגרת התוכניות הרגילות, כל חברה תעשייתית יכול להגיש תוכנית מו"פ למדען הראשי על פי הכללים הרגילים ותעשיית החלל, החברות שנמנות על המגזר הזה אכן משתמשות במכשיר הזה.
ישראל שמאי: חוץ מזה יש גם תמיכה בפרויקטים מיוחדים.
ישראל שמאי: הוזכר פה ונוס.
ישראל שמאי: הוזכר פה גליליאו.
ישראל שמאי: אנחנו מדברים כרגע על הפרויקט האיטלקי בתור פרויקט פוטנציאלי נוסף שגם שם בכל הפעילויות האלה המדען הראשי משתתף בהיקפים מאוד משמעותיים.
מאיר שטרית: יש מושג כמה הושקע בחלל ב-2007-2008?
ישראל שמאי: סך הכול אין לי את הנתון.
7035: נבחין בין פרויקטים לבין מו"פ מה שנקרא.
7035: בפרויקטים השתתפות של המדען הראשי היא לא שולית בכלל.
7035: זאת אומרת לא היינו עושים את ונוס, ואנחנו רוצים לעשות עוד לוויינים, בלי המדען הראשי.
7035: במו"פ במחקר יש פה גם ביצה ותרנגולת, התעשיות לא כל כך פונות כי אין להם מו"פ כי כשאתה בדעיכה אז אתה לא פונה.
7035: במו"פ זה סכומים לא משמעותיים.
מאיר שטרית: מי מחליט במה להתמקד?
קריאה: יש ועדת שרים למדע וטכנולוגיה.
מאיר שטרית: הבעיה שלי עם המו"פ עם התמיכה של המדען הראשי הוא מו"פ, הרי ההשקעות של המדען הראשי מושקעות בפרויקטים שנמצאים בתהליך של יישום בתעשייה.
מאיר שטרית: במחקר בסיסי, בפיתוח תשתית אין השקעות של המדען הראשי בכלל.
מאיר שטרית: הוא לא שם בכלל.
מאיר שטרית: אי אפשר להגיש בקשה.
מאיר שטרית: רשות הדיבור לשטאון.
מרסל שטאון: תודה רבה.
מרסל שטאון: אני רוצה אולי להשתמש עוד פעם בתוכנית המסגרת שיש לה סעיף חלל לשבע שנים הוכנס 1.5 מיליארד יורו במחקר של החלל.
מרסל שטאון: הסכום הזה נגיש גם לגורמים ישראליים.
מרסל שטאון: מכיוון שאנחנו שותפים מלאים לתוכנית.
מרסל שטאון: אנחנו מקיימים הן עם סוכנות החלל, הן עם פרופסור אשד, עם כולם, ניסיון להשתמש בתקציבים האלה וכאן יש בעיה.
מרסל שטאון: יש בעיה של תרבות של שיתוף פעולה שהבעיה של החלל היא מעלה הרבה רגישויות ששיתוף הפעולה הוא יותר קשה.
מרסל שטאון: אז יש שיתופי פעולה שקיימים באפליקציות אבל בנושאים של מחקר ופיתוח זה יותר קשה ואני מקווה שגם כאן ובנוסף לזה זה נתן לנו אשנב ל-ISERD.
מרסל שטאון: הודות ל-ISERD וגם הודות לגליליאו, דרך אגב גליליאו התחיל את הקריירה שלו במסגרת התוכניות האלה ואחר כך התפתח כדבר עצמאי, יש אפשרויות לניצול תקציבים בהסכמה שאנחנו עושים שיתופי פעולה עם גורמים אירופאים.
מאיר שטרית: הקשיים בשיתוף הפעולה הם מצד ישראל או מצד אירופה?
מרסל שטאון: משני הצדדים.
מרסל שטאון: תרבות אולי בארץ ותחרות מסחרית בחוץ לארץ מכיוון שהגורמים הישראליים נפגשים עם הגורמים האירופאים בשווקים בינלאומיים.
אבי הראבן: אבי הראבן לשעבר מנהל סוכנות החלל, היום עשר שנים יועץ בנושא גלילאו.
אבי הראבן: בנושא גלילאו משרד המדען השקיע כ-50 מיליון שקל שכולם חזרו לתעשייה הישראלית.
אבי הראבן: לגבי שיתוף הפעולה עם האירופאים אני אתייחס אחר כך בתור בודק של הפרויקטים שנערכים באירופה יש פה מה לומר.
מאיר שטרית: רשות דיבור למשה אור טס.
משה אור טס: שנת 2009 מייצגת נקודת זמן סימטרית בתעשיית החלל.
משה אור טס: לפני זה היו הרבה שיחות, דיונים, רעיונות, רפאל הציגה משהו יפה.
משה אור טס: באופן תכליתי מבחינתי לפחות אז ב-84 התחילה המערכת, 25 שנה אחרי כן, מחצית יובל ואנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך נראה ב-2034 ובהחלט אני מעז לשאול כי דברים שחלמנו עליהם התממשו.
משה אור טס: מה הוא החלום הבא?
משה אור טס: אם אני מנסה, בכל אופן אני היום מחוץ למערכת התעשייתית, אני חבר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי ואשתדל גם לראות בצורה כזו את הדברים בפרספקטיבה אובייקטיבית שמשלבת את כל נושא המחקר והפיתוח מבחינת ישראל.
משה אור טס: אם אני מנסה להפיק לקחים ממה שהיה בראש ובראשונה אי אפשר שלא להתפעל מאותה החלטה אמיצה שקיבל ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ז"ל בפתיחה הנלהבת של פרופסור יובל נאמן מדען דגול זכרונו לברכה, שבעצם קיבלו את ההחלטה בתנאי אי וודאות יותר גדולים להקים את סוכנות החלל ורק שנה לאחר מכן אנחנו רואים כבר התחלת הפעילות בתעשייה.
משה אור טס: זה ללא ספק אירוע ראשון.
משה אור טס: האירוע השני כשאני מסתכל וזוכר את השנים היפות האלה היתה נחישות אסטרטגית בלתי מעורערת של כל המנהלים הן בתעשייה, בכל התעשיות והן של מערכת הביטחון, אני לא מדבר על צה"ל, אני מדבר על מערכת הביטחון שהיתה נחושה לממש את היעד ונדלקנו הצעירים.
משה אור טס: נחישות ומיקוד הם תנאים הכרחיים ל-25 השנים הבאות.
משה אור טס: כנ"ל לגבי החלטות אמיצות.
משה אור טס: אתם עומדים היום כגורם שניצב בציר ההחלטות כאלה שאתם צריכים לחשוב במונחים של 25 שנה קדימה.
משה אור טס: אירוע נוסף זו היתה הפריצה לתחום האזרחי.
משה אור טס: בהחלט שקלנו כבר כשנכנסנו לפרויקט ב-84 באסטרטגיה של חטיבת האלקטרוניקה נקבע שאנחנו ניכנס לתחום האזרחי.
משה אור טס: זה לקח קצת זמן.
משה אור טס: אבל זאת היתה פריצה חשובה מאוד.
משה אור טס: המשמעות היא גם לגבי העתיד.
משה אור טס: הקמת מסגרות מסחריות.
משה אור טס: תקשורת חלל.
משה אור טס: כאשר הקמנו את הדברים האלה ראינו את ההסתכלות העסקית הטכנולוגית הכול שולב כדי לשלב את כל התופעות כדי לקדם את הנושא.
משה אור טס: לבסוף הכי חשוב שיתופי פעולה עם סוכנויות החלל, עם מדינות ועם חברות.
משה אור טס: הקשר הזה התחיל מאז.
משה אור טס: לדעתי אלה קווים שצריכים להיות גם בעתיד.
משה אור טס: אבל מה שחשוב לזכור כולם צריכים לזכור, טווחי הזמן הם ארוכים מאוד.
משה אור טס: כאשר הגה לפחות לפי ההיסטוריה פרופסור חיים אשד את רעיון המודיעין מהחלל זה היה 78, 5 שנים חלפו 83 מתקבלת ההחלטה וב-88 השיגור הראשון.
משה אור טס: עשר שנים מהרעיון לביצוע.
משה אור טס: כנ"ל גם לגבי עמוס.
משה אור טס: יושב כאן לפחות אחד נוסף שתרם לזה, זה היה יושב הראש, כי כאשר הגיע לוועדת הכספים הנושא וכמעט הרגו את הנושא כתבתי לו פתק ואמרתי לו תשמע, תעצור את הדיון, תבוא תבקר.
משה אור טס: באמת ביקש רשות.
משה אור טס: עצרו את הדיון.
משה אור טס: בדיון השני לא הייתי צריך לדבר.
משה אור טס: הוא כבר היה הדובר.
משה אור טס: באמת בנחישות עשה את הדברים האלה.
משה אור טס: זה לקח זמן.
משה אור טס: כל התהליכים האלה לקחו זמן.
מאיר שטרית: ב-86 כאשר הגו את עמוס אני באמת לא התמצאתי בשום דבר ואמרתי את זה.
מאיר שטרית: הדיון בוועדת כספים היה איך מממנים את עמוס.
מאיר שטרית: אני הצעתי אז, היה חוק הטלוויזיה בכבלים, וכזכור הוקמו 5 חברות כבלים.
מאיר שטרית: חילקו אותם לאזורים.
מאיר שטרית: אז דובר על האיחוד של כל רשת הכבלים כהתכוננות להתחרות מול יס.
מאיר שטרית: אני הצעתי אז תקנו שני טרנספומטורים.
מאיר שטרית: כי אם אתם לא תקנו אותם ויס תקנה אותם אתם תהיו בצרה צרורה.
מאיר שטרית: ככה תשתדלו בכל הארץ.
מאיר שטרית: בסוף הם לא קנו ובסוף יס קנו.
מאיר שטרית: התוצאה באמת שהוט כמעט נמחקה.
מאיר שטרית: עמוס יצא לדרך.
מאיר שטרית: עברו כמה שנים טובות.
משה אור טס: יש המון אירועים בתוכנית החלל.
משה אור טס: בחרתי כאלה שיש להם מסרים.
משה אור טס: אז אמרתי ממשלת ישראל, דיברתי על המסר, השיגור, ראשון היה המסר שמדינה קטנה יכולה לעשות דברים גדולים וזה הוא עוצמתה של מדינת ישראל כפי שאני רואה אותה משחר נעוריי.
משה אור טס: שיגור אופק 3 סובב את הדברים אצל חיל האוויר.
משה אור טס: בצה"ל התנגדו.
משה אור טס: אסור למחק את זה.
משה אור טס: היינו צריכים להסביר להם מה שאנחנו רואים בעיני רוחנו מה שעשוי להיות ואכן בשנת 95 הדבר השתנה.
משה אור טס: זה יכול להיות ללא ספק מהפך.
משה אור טס: נפתחו אופקים חדשים.
משה אור טס: עמוס כבר דיברתי.
משה אור טס: עוד פעם פריצה.
משה אור טס: זה משהו ייחודי.
משה אור טס: הלוויין ארוס שהוא פעם ראשונה נותן שירותי תצפית, שירותי תצלום למי שחפץ בזה וזה בכל זאת כוח כלכלי.
משה אור טס: שיגור אופק 5 כאשר ראו את האיכויות הבלתי רגילות זה בכלל עורר מהפכה בנושא עליונות אווירית של שילוב, של איגוף מידע, של הפצת מידע, של קשר בין המערכת שבא המידע מהחלל.
משה אור טס: אלה הן התפתחויות של המחשבה רק כשזה הוכח.
משה אור טס: עכשיו תארו לכם שלא היינו מצליחים.
משה אור טס: שמערכת הביטחון, דוד עברי לא כל כך תמך בדברים האלה.
משה אור טס: מה היינו היום?
משה אור טס: זאת אומרת איך אתה משדר את מה שאתה רואה בעיני רוחך או מה שרואים הדור הצעיר שאחרים לא רואים.
משה אור טס: שהממשלה לא רוצה.
משה אור טס: וטקסה לפי דעתי זה היהלום בכתר.
משה אור טס: זה מכ"ם שרואה כל מרכיב קטן.
משה אור טס: אתה יכול לראות מבעד לעננים.
משה אור טס: יש כאן באמת פריצות דרך אדירות.
משה אור טס: לכן תרומת תעשיית החלל בראיה הלאומית, תחום החלל הוא נכס לאומי בבחינת מגדלור המעניק למדינת ישראל הקטנה בקרב הקהילה הבינלאומית מעמד מיוחד המשדר עוצמה מדעית טכנולוגית, כוח הרתעה, מוקד משיכה לפיתוח קשרים מדיניים וכלכליים בעולם בתחום החלל.
משה אור טס: את זה צריך להביא לממשלה.
משה אור טס: צריך עוד הוכחות לזה?
משה אור טס: שאלת מפתח לעתיד מעמדה של תעשיית החלל בישראל היא האם בעתיד החלטות בדרג המדיני יאפשרו המשך בניית העוצמה שמקורה במחצית היובל הראשונה, או חלילה לחילופין החלטות שתגרומנה לקריסת התשתית והנכסים הלאומיים על בסיס שיקולים קצרי טווח.
משה אור טס: דרושים חזון ונחישות.
משה אור טס: דבר חשוב ביותר וכאן אני אולי קצת אדבר שונה ממה שדיבר פרופסור יצחק בן ישראל.
משה אור טס: אני ראיתי את זה בראיית הטכנולוגיה, אין ענף שיש בו סינרגיה כל כך גדולה בין הטכנולוגיה של יישום אזרחי ויישום צבאי.
משה אור טס: הדברים האלה משתלבים אחד בשני.
משה אור טס: למרות ששני גופים עוסקים בדבר הזה צריך לראות את הברכה שבדבר.
משה אור טס: לכן הסתכלות מבחינת הסינרגיה היתה בעבר ונמצאת גם היום מול 2034.
משה אור טס: אותו דבר.
משה אור טס: צריך לשלב את הדברים האלה.
משה אור טס: אם לא היינו משקיעים ב-1980, התחלנו את התוכנית, לקח הרבה שנים, זה עבר למטוסים, בחלל, אבל זה לוקח זמן.
משה אור טס: ולכן יש לזה משמעות כלכלית.
משה אור טס: התרומה לתעשיית החלל בראייה הלאומית, מחקר ופיתוח בתחום החלל, עכשיו אני שם דגש על המו"פ הוא מהווה צומת לאומי חשוב במדע, טכנולוגיה, תעשייה צבאית, אזרחית, ביטחון לאומי.
משה אור טס: הוא פוטנציאל לאומי גבוה במיצוי איכות האדם למצוינות במדע, בתעשייה ובצה"ל לנוכח הבדלים בחזית הידע בתחומים רב דיסציפלינריים.
משה אור טס: יכולתי לחוש ובוודאי יוסי וייס יאמר את זה כשאתה עובד עם צוותים בלילות ואתה רואה את האנשים מה הם נותנים מתוכם.
משה אור טס: איזה רעיונות.
משה אור טס: נותנים לנוער מטרה והוא מטפס אליה בקלות.
משה אור טס: זו הכוונה שאתה ממצה את המצוינות שבאדם.
משה אור טס: זה ככה במוסדות המחקר אתה יכול לשים את המצוינות מול אתגרים חזקים וככה בתעשייה, וככה זה גם בצה"ל.
משה אור טס: זה מכפיל כוח לאומי בתחום החוסן הלאומי, המדעי, הטכנולוגי והכלכלי.
משה אור טס: כמו כן הוא נכס אסטרטגי ואסור ששיקולי מטרות לטווח הקצר יקהו את חושי הראייה לטווח הארוך.
משה אור טס: צריך להגדיר המלצות.
משה אור טס: להגדיר מטרות על כמשימה אסטרטגית לאומית לגופי הביצוע.
משה אור טס: למה שמדינת ישראל לא תאמר בקול רם כמו שעשו נשיאים בארצות הברית.
משה אור טס: יש לשים את מדינת ישראל בחזית מובילה של מדינות העולם לקראת יובל השנים.
משה אור טס: זה אתגר אדיר.
משה אור טס: צריך להטיל את זה על שני הגופים.
משה אור טס: יהיה גוף ביטחון שיעסוק במחקר ויהיה הגוף האזרחי.
משה אור טס: אני מציע להקים צוות על למערכות חלל.
משה אור טס: אין ברירה.
משה אור טס: יש כאן דואליות שצריך לנצל אותה.
משה אור טס: למנות והצוות יצטרך לקבוע קודם כל מה הם התחומים המועדפים במשך 15 שנים וגם איזו דרך אופטימלית כדי להשיג את הדברים האלה.
משה אור טס: אני חושב שצריך להשיג אישורים במסגרת תקציבית רב שנתית, גם יו"ר הוועדה, גם הוועדה וגם השר ביחד יחברו ביחד.
משה אור טס: צריך להיות שיתוף פעולה בין הוועדה לבין הגורם המבצע ולהגיש לממשלת ישראל המלצה על מסגרת תקציבית 150 מיליון דולר למחקר ופיתוח לשנים 2010-2015 וכן תקציב צריך להשיג 50 מיליון דולר לצרכים מיידיים, ויש צרכים כאלה ויש שימושים לצרכים.
משה אור טס: אם אנחנו נשקיע 150 מיליון דולר בשנה רבותיי אנחנו נגיע לשני מיליארד דולר יחס מינוף גבוה ותרומה שולית גבוהה, עצם העובדה מדענים מבחוץ יבואו לישראל.
משה אור טס: צוות העל יידרש למצות איזונים בין שני מוקדי פעילות.
משה אור טס: מיקוד ותוכניות פיתוח בהן קיימת מובהקות ברמת הצורך המבצעי וברמת הבידול הטכנולוגי ליצירת יתרונות מבצעיים.
משה אור טס: מיקוד בתוכניות פיתוח המיועדות לקדם פוטנציאל עסקי לחברות בשוק העולמי לרבות תוכניות ארוכות טווח בשוק האזרחי המבוססות על שיתופי פעולה בינלאומיים עם סוכנויות חלל, מדינות וחברות מובילות.
משה אור טס: צריך למצוא את האיזון בצורה כזאת שתתקבל אנרגיה מירבית בין התחום הביטחוני אסטרטגי לבין תחומים אזרחיים.
משה אור טס: בהמלצות בסוגית המיקוד ברמת הצורך המבצעי אין לי בעיה לומר את דעתי.
משה אור טס: המודיעין החזותי צריך להציב את היכולת.
משה אור טס: בנושא התראה ומודיעין אותות צריך מכפל כוח לעליונות מודיעין.
משה אור טס: אינני יודע רמת העיסוק בנושא הזה אבל אני חושב שהוא חשוב ביותר.
משה אור טס: נושא הנעה ושיגורים לחלל, לדעתי שיפור ביצועים הוא הכרחי.
משה אור טס: אני לא אוסיף מילים.
משה אור טס: מי שמכיר את הנושא היטב יכול להסתכל במילה שיפור בכל מיני היבטים החל מהגדלת יכולת הנסיעה ועד לשיפור האמינות ושיפורים אחרים ולא אוסיף.
משה אור טס: וגם לבחון אפשרויות לשגר באמצעות מטוסים בגובה נמוך.
משה אור טס: המיקרו לוויינים.
משה אור טס: צריך לשקול.
משה אור טס: בקביעת הדרך ברמת ההמלצות בקביעת הדרך צריך את הדואליות הסינגרטית כמכפל כוח ומינוף לביסוס תעשיית החלל.
משה אור טס: צריך לתת חשיבות לתוכניות התעשייה ולמוסדות המחקר, הפוטנציאל לתפוקה דואלית הוא גבוה.
משה אור טס: שיתוף פעולה עם סוכנויות חלל מובילות בעולם.
משה אור טס: העמקת קשרים עם סוכנויות בעולם היא נכס אסטרטגי.
משה אור טס: מינוף כלכלי.
משה אור טס: משקל לתוכניות היוצרות יחס מינוף כלכלי.
משה אור טס: הצוות צריך לחשוב גם במונחים כלכליים.
משה אור טס: אני מצפה מהצוות אם יוקם וכאשר יוקם להסתכל בראייה כוללת כי רק כך אפשר יהיה להגיע באמת למיצוי סך הכול היכולת.
משה אור טס: ולבסוף להקים קרן הון סיכון ישראלית בתחום החלל בהיקף של מיליארד וחצי דולר.
משה אור טס: קרן זו תשמש לפחות 7 או שנים.
משה אור טס: קרן שבה המדינה תשתתף ב-50%.
משה אור טס: הממשלה אולי תתמוך באותם גורמים מוסדיים שיכולים גם לשים כסף בנושא הזה.
משה אור טס: הנושא הזה הוא בא כרעיון.
משה אור טס: היתרון של הקרן שהיא יציבה.
משה אור טס: שאתה יודע שהיא מתקיימת.
משה אור טס: תודה רבה.
מאיר שטרית: עוזי עילם.
עוזי עילם: אני אבקש למקד בשניים שלושה משפטים את תשומת הלב לעיקר.
עוזי עילם: ואני אגיד מיד בהתחלה שאני תומך בכל לב בשורה האחרונה שיצחק בן ישראל הציג של לשים את נושא החלל כנושא מרכזי ולתמוך בתשתיות המחקריות ולתת לזה את התקציבים הדרושים, אם זה 150 מיליון שיהיה 150 מיליון.
עוזי עילם: אסור לנו לשגות באשליות ולא להבחין שהחלל בישראל קיבל מתנה בלתי רגילה מהביטחון וזה כבר לא כל כך אפשרי.
עוזי עילם: היא קיבלה מתנה בלתי רגילה מהתעשייה עם היוזמה והדברים שנעשו ותרומה מאוד חשובה מהאקדמיה.
עוזי עילם: כל הדברים האלה הגיעו כמעט בלי מאמץ של התקציב.
עוזי עילם: עכשיו הזמן לעשות את המהלך ולתת חזון ולתת תמיכה למה שישראל צריכה להגיע.
עוזי עילם: וזה לא בשמיים.
עוזי עילם: וזה בידינו.
עוזי עילם: ואני ממליץ שהוועדה ומשרד המדע שתאמצו את ההמלצה הזאת.
עוזי עילם: זו המלצה נכונה.
מאיר שטרית: רשות דיבור למר חיים רוסו סמנכ"ל בכיר למצוינות הנדסית וטכנולוגית בחברת אלביט מערכות.
חיים רוסו: אני רוצה לתת בכמה מילים את הפן של התעשייה.
חיים רוסו: התעסקנו הרבה 25 שנה, אני חושב שהגענו להישגים מאוד גבוהים בתחום הזה.
חיים רוסו: הוזכר קודם גם התוכניות הכלליות גם התוכניות הישראליות, התוכנית הצרפתית וכן הלאה.
חיים רוסו: בתוך הפעילות של אלביט מערכות פעילות החלל היא פחות מחצי אחוז.
חיים רוסו: אני לא רוצה לדבר על הרווח.
חיים רוסו: אבל זה היקף הפעילות.
חיים רוסו: למרות זאת אנחנו שם ולמרות זאת אני אומר שנושא החלל באלביט מערכות הוא נושא מאוד חשוב.
חיים רוסו: הוא חשוב לנו קודם כל כי זה צורך לאומי.
חיים רוסו: ואנחנו ותעשיות ביטחוניות תמיד נעשה את אותם דברים שיוגדרו כצורך לאומי למדינת ישראל.
חיים רוסו: חשוב לנו כי זה מוניטין.
חיים רוסו: חשוב לנו כי זה אטרקטיבי לצעירים למשוך אותם.
חיים רוסו: סך הכול זה נתפש כאתגר מאוד גבוה.
חיים רוסו: אבל אי אפשר להתעלם מהפער הזה.
חיים רוסו: בסך הכול זאת פעילות זניחה בסך הכול.
חיים רוסו: אם מישהו יושב ומסתכל רק בעיניים כלכליות טהורות היה כבר אומר מזמן חברים בואו נפסיק עם העניין הזה ונרד מהנושא.
חיים רוסו: כך שזה לא מובן מאליו שאם היתה תעשיית חלל עד היום היא תמשיך להיות בהמשך.
חיים רוסו: הדבר שהכי מטריד אותנו ומה שקורה היום בפעילות החלל זו העובדה שההיקפים הם קטנים ושאין רציפות.
חיים רוסו: אין תוכנית ברורה שמישהו יודע מה יקרה מחר.
חיים רוסו: אתה מקים תשתית של ידע שהיא לא נלמדת בשום אוניברסיטה, היא נלמדת בשטח, היא נלמדת עם הניסיון, אתה בונה אותה במשך עשרים שנה, אתה יכול לאבד אותה בשנה.
חיים רוסו: שנה או שנתיים.
חיים רוסו: מאיזושהי סיבה הפסקת רציפות של פעילות או שאתה לא תראה ולא יהיה ברור לך שיש איזשהו צפי, אנשים יקומו וילכו.
חיים רוסו: וכולם אנשים הטובים ביותר שישנם בתעשייה.
חיים רוסו: ילכו וימצאו מקום אחר.
חיים רוסו: ולהתחיל את זה מחדש אני כבר לא מרגיש מתחיל.
חיים רוסו: לכן השאלה הזאת של היקף תקציבי וחזון או איזושהי ראיה קדימה של היקף פעילות הוא מהותי.
חיים רוסו: יכול לבוא מישהו ולומר והזכיר את זה קודם פרופסור בן ישראל מה שהתעשיות הביטחוניות תעשו בשאר הפעילות.
חיים רוסו: לכו ותמכרו בעולם.
חיים רוסו: השוק הישראלי קטן מדי.
חיים רוסו: אנחנו מוכרים בעולם 70% מהביזנס.
חיים רוסו: אני רוצה לומר שאין חיה כזאת בעולם החלל.
חיים רוסו: אין מכרזים פתוחים לתוכניות חלל.
חיים רוסו: התוכניות הן תוכניות לאומיות.
חיים רוסו: הן נעשות כחלק מתוכנית החלל האירופאית.
חיים רוסו: אתה צריך להיות חבר בה.
חיים רוסו: הן נעשות כחלק משיתופי פעולה בין מדינות אז זה צריך להיות שיתוף פעולה של מדינה.
חיים רוסו: זה לא שאלביט תלך עכשיו ותעשה עסקה באיזשהו מקום.
חיים רוסו: עשינו דברים כאלה בעבר במקרים בודדים והם בסופו של דבר גרמו הפסדים גדולים מאוד לחברה.
חיים רוסו: כי אתה נכנס לתחרות שהיא מאוד קשה.
חיים רוסו: כך שבכל מקרה אם אנחנו מסתכלים ומבינים שמערכת הביטחון של מדינת ישראל לא מסוגלת לתת תמיכה לאורך זמן לכל הפעילויות אנחנו מסתכלים על השוק האזרחי, לא תהיה פעילות אזרחית ללא מעורבות של המדינה.
חיים רוסו: יכול לבוא חלק מהתעשייה, יכול לבוא חלק מגורמים חיצוניים כדי שנעשה איתם שיתופי פעולה אבל המדינה חייבת להיות שחקן, חייבת ליצור את המטריה וחייבת לתת את סכומי הכסף המתאימים כדי לחבר.
חיים רוסו: אני רוצה להזהיר כאן ולומר, אף אחד שלא ייקח כאן כמובן מאליו שתעשייה ביטחונית עסקית תמשיך להתקיים במדינת ישראל אם לא יהיה לזה גם תקציבים.
חיים רוסו: המצב שקורה בשנתיים האחרונות של ירידה בתקציבים וחוסר ודאות מה יקרה מחר בבוקר כבר היום גרם נזק.
חיים רוסו: ימשיך ככה עוד שנתיים אצלנו לא בטוח שתהיה מערכת חלל.
מאיר שטרית: רשות דיבור לד"ר צביקה קפלן.
צביקה קפלן: אחד מתפקידי סוכנות החלל במשרד המדע זה להמליץ לשר המדע ובאמצעותו לממשלה על מדיניות החלל של מדינת ישראל בתחום האזרחי.
צביקה קפלן: כשאתה חושב באיזה דרך ללכת צריך תחילה לראות את המצב בעולם.
צביקה קפלן: העולם הולך להיות מעורב בנושא החלל בקצב הולך וגדל ולא הפוך.
צביקה קפלן: בעצם אם ההערכה הזאת נכונה אז אנחנו עתידים בעוד כמה שנים לבכות שהיה לנו איזה בסיס לכניסה ולחדירה.
צביקה קפלן: יש לנו משאבים ויכולות ואנחנו הולכים לאבד אותם.
צביקה קפלן: ניקח אולי לדוגמה את תוכנית אפולו שעכשיו היתה בחדשות, אז התוכנית הזאת כשהסתיימה הסתיימה כי לא היתה חשיבה מה הצעדים הבאים.
צביקה קפלן: אבל בהובלת ארצות הברית העולם הכריז שהוא רואה בחלל את הסביבה הקרובה שלו שהיא ראויה למחקר ויש לה פוטנציאל גם לשרידות כדור הארץ, גם למשאבים כלכליים, לרעיונות, לאנרגיה נקייה, לכריית מחצבים, לתיירות.
צביקה קפלן: כלומר על בסיס החלל יקומו כלכלות שהיום לא קיימות ולא רק יהיה עוד מאותו דבר.
צביקה קפלן: בכל נושא כזה יש עליות, יש ירידות.
צביקה קפלן: לפעמים חוזרים אולי יותר לסביבת כדור הארץ, להגן על הפלנטה, אבל כבר שמענו את ראש נאס"א החדש בימים האלה ואנחנו שומעים בקולו שהוא מחויב לכיוון הזה של הגילוי.
צביקה קפלן: מדע לבד לא קיים, מאוד קשה לתמוך בו בצורה מסיבית בלי איזה קטר שמושך.
צביקה קפלן: והתגליות הן קטר שמושכות את המדע.
צביקה קפלן: זה מאפשר לנאס"א להשקיע כ-7 מיליארד דולר לשנה במדע.
צביקה קפלן: התחרות הפוליטית בעולם היא בעצם המפוח שמחזיק את הלהיטות הזאת להמשיך בחלל.
צביקה קפלן: אירופה פתרה את הבעיות האלה על ידי מסגרת האיחוד שכל המדינות שרוצות להיות בפנים משקיעות סכומים.
צביקה קפלן: יש להם גם את גלילאו ותוכניות של ISERD, בהרבה מיליארדים, ואני חושב שהשאפתנות במזרח אסיה בהובלה של סין כבר עשתה שלוש טיסות מאוישות, הודו שהחליטה השנה על תוכנית חלל מאוישת וגם אירופה זה יעלה למועצת השרים תוכנית חלל מאוישת כך שבעצם אנחנו צריכים להבין שבעולם תהיה הזדמנות גדולה ואם כל מה שאמרו קודמיי לא יקרה ולא נמצא את הדרך אז הדורות הבאים ישאלו אותנו איפה היינו, החזקנו את ביצת הזהב ובעצם לא הלכנו את הצעד הנוסף.
מאיר שטרית: רשות הדיבור למר יוסי וייס.
יוסי וייס: אני לא יודע אם זאת עובדה אבל כבוד השר יכול להגיד כנראה שכל הישיבה הזאת נולדה על מרפסת בפריז שבה אמרתי לשר שמכל תפקידיו לדעתי זאת המשימה הראשונה שצריך לטפל בה כי אחרת אנחנו בקטסטרופה.
יוסי וייס: אז אני מודה על ההזדמנות.
יוסי וייס: אנחנו בעיצומו של משבר, משבר קשה.
יוסי וייס: מכיוון שהתעשייה האווירית היום היא הגורם הדומיננטי ביותר במדינה שעוסק בחלל, יושבים פה חבריי מהתעשיות שאנחנו עובדים איתם צמוד, אצלנו תחום החלל הוא בסביבות 6% או 7% מהמחזור.
יוסי וייס: כשאצלנו יש בעית תקציב או שקורים אירועים זה משליך גם על כלל התעשייה האווירית וכפי שתראו בהמשך גם דברים קורים בשטח.
מאיר שטרית: למה התעשייה האווירית לא משקיעה את ה-150 מיליון דולר?
יוסי וייס: התעשייה האווירית כחברה אולי הגדולה ביותר בתחומה במדינה יש לה הרבה תחומים שבהם היא משקיעה.
יוסי וייס: אני מעריך שהתעשייה האווירית משקיעה בשנה בפרויקטים אזרחיים וצבאיים בין 200 ל-300 מיליון דולר.
יוסי וייס: ההשקעה למשל בתחומים האזרחיים, מי שלא יודע התעשייה האווירית בונה מטוסי מנהלים.
יוסי וייס: מטוסי מנהלים זה לא כמו משרד הביטחון נותן לי הזמנה לבנות לוויין, אתה משקיע על חשבון כספך, אתה מקבל את הכספים מההזמנות הראשונות של מטוסים עוד 8 או 10 שנים.
יוסי וייס: אז ההשקעה של תעשייה בגדול היא בתעשייה האזרחית, מיעוטה גם לתעשיית החלל.
יוסי וייס: הראייה למשל בונוס.
יוסי וייס: מציגים פה את ונוס כהישג השנה.
יוסי וייס: כשיתוף פעולה זה הישג גדול.
יוסי וייס: אבל בואו נקרא לילד בשמו, אנסו את התעשייה כולה כולל אותנו להשקיע ואנחנו מושקעים עד הצוואר בפרויקט הזה בתחום החלל.
יוסי וייס: אז אנחנו משקיעים.
יוסי וייס: אין לנו אבל יכולות להשקיע ביחד כתעשייה 150 מיליון דולר.
יוסי וייס: אם נשקיע 150 מיליון דולר בכלל נושא התעשייה האווירית נצטרך להשקיע 3 מיליארד בשנה וכמובן שזה מספרים שלא בסדר גודל רלוונטיים.
יוסי וייס: אז מושקעים דברים.
יוסי וייס: אנחנו לא מסוגלים כתעשייה להרים את זה.
יוסי וייס: מה שחשוב הוא שעד היום באמת התעשייה הישראלית הגיעה להישגים יוצאי דופן.
יוסי וייס: שיגרנו 13 לוויינים.
יוסי וייס: ברגע זה אנחנו יושבים, מסתובבים סביבנו 10 לוויינים.
יוסי וייס: כולם מתפקדים בצורה מצוינת.
יוסי וייס: שלוש תחנות קרקע מפעילות את הלוויינים האלו.
יוסי וייס: אף אחד פה לא שומע שום דבר.
יוסי וייס: לא יודעים שזה 24 שעות ביממה דריכות של עשרות אנשים.
יוסי וייס: זו תעשייה שהגיעה להישגים לא נורמליים.
יוסי וייס: איתרע מזלי ורק לפני שבוע הייתי בהודו, בסוכנות החלל ההודית.
יוסי וייס: למדתי שמשנה שעברה לשנה הודו שבה מי שמכיר את הודו הולך ברחובות רואה אנשים קטועי גפיים, עוורים, פיסחים, ושחלקם הגדול גם אין להם מה לאכול, משקיעה בשנה הזאת מיליארד דולר בתעשיית החלל.
יוסי וייס: קפיצה של 20% משנה שעברה.
יוסי וייס: זאת אומרת הגענו להישגים יוצאי דופן.
יוסי וייס: תעשיית החלל היום בארץ מעסיקה בסביבות אלף עובדים.
יוסי וייס: אם ניקח את כל קבלני המשנה שמייצרים כל מיני אלמנטים כאלו ואחרים אנחנו מגיעים ל-1500 עובדים, כולם בקצה העליון של הטכנולוגיה, אם זה באקדמיה, אם זה בתעשייה.
יוסי וייס: דובר פה על הלהט בעיניים שהיה בשנים הראשונות ואולי גם נמצא היום אבל זו תעשייה שמאגדת בתוכה את קצה ההיי טק של הטכנולוגיה הישראלית.
יוסי וייס: למעשה משמשת קטר מוביל לפיתוח וקידום טכנולוגיות אחרות.
יוסי וייס: אנחנו השכלנו ברגע מסוים או קיבלנו החלטה ברגע מסוים להתמקד בבניית הלוויינים ולא להתעסק בשירותים והוקמו שתי חברות בארץ שנציגיהן נמצאים פה.
יוסי וייס: השירותים היום הן בתחום התצפית והן בתחום התקשורת משווקים בעולם בהצלחה יותר טובה או פחות טובה.
יוסי וייס: אבל גם שם אנחנו מגיעים לתוצאות.
יוסי וייס: יושב לידי נציג חברת אימג'אסט החברה שהקמנו.
יוסי וייס: החברה הזאת לא הזמינה לוויין משנת 2004 מכל סיבה שהיא.
יוסי וייס: יושב לידי נציג חברת חלל שהקמנו אנחנו במו ידינו כדי למסחר את שירותי התקשורת.
יוסי וייס: השקענו מיליארד דולר בתשתיות.
יוסי וייס: הנה זו תעשיית החלל.
יוסי וייס: סך הכול מוקד מצוינות לא נורמאלי כמו שדיברתי על 1500 משפחות בתחומים שכולם בקצה הטכנולוגיה.
יוסי וייס: אלה שתי החברות שדיברנו עליהן.
יוסי וייס: אמרתי שהתחלנו איתן.
יוסי וייס: הקמנו אותן במו ידינו.
יוסי וייס: התעשייה האווירית החליטה בשנת 1992 למנף את הטכנולוגיות הצבאיות של משרד הביטחון בתחום התקשורת.
יוסי וייס: היא השקיעה בכספי 92 200 מיליון דולר.
יוסי וייס: בדיעבד זו היתה החלטה עסקית גרועה ביותר.
יוסי וייס: השקענו 200 מיליון דולר.
יוסי וייס: אין שום סיכוי דמיוני להחזיר את זה.
יוסי וייס: חברת חלל נהנית.
יוסי וייס: חברת חלל גם בשוק ההון.
יוסי וייס: נהנית מזה.
יוסי וייס: אנחנו כתעשייה לא בדיוק נהנים מזה.
יוסי וייס: מה עושה תעשיית החלל בראייתנו.
יוסי וייס: מדברים פה על 7 מדינות, 8 מדינות.
יוסי וייס: אני כתבתי 10 מדינות.
יוסי וייס: לא נתחרה פה על המספר אבל בשורה תחתונה ישנו פה ההיבט הביטחוני, הטכנולוגי והכלכלי.
יוסי וייס: לא ניכנס פה מסיבות מובנות לפן הביטחוני אבל בלי ספק בלי משרד הביטחון לא היינו יושבים פה היום, לא היתה תעשיית חלל, לא היה על מה לדבר.
יוסי וייס: כולם מדברים על תקציב הביטחון.
יוסי וייס: ההשפעה והקיצוצים שתקציב הביטחון עובר משליכים גם על תעשיית החלל.
יוסי וייס: היא לא מצליחה לברוח מזה.
יוסי וייס: המשמעות הישירה היא שמשנת 2004 משרד הביטחון לא הזמין לוויין מהתעשייה הישראלית.
יוסי וייס: הלוויין היחיד או היכולת הטכנולוגית היחידה שנמצאת היום בפיתוח במימון המשרד עומדת לפני סגירה.
יוסי וייס: עצירה.
יוסי וייס: חוסר יכולת לממש את היכולות שמדינת ישראל זקוקה להן.
יוסי וייס: שוב המספרים של 150 מיליון דולר, ביליון דולר לשנה, תעשייה שרק ניקח מפה שבריר אחוז.
יוסי וייס: רק תבינו מה חושבים בעולם על היכולות הישראליות.