GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: אני שואל מה יתרונה של ועדת הכספים על ועדת המדע לקבוע את זה.
דניאל רימון: אין לה כל יתרון במהות בגלל הפרסונות שיושבות בתחום ההתמחות.
דניאל רימון: היתרון היחידי שאני כן רואה לנגד עיני הוא שכל דיני ניירות הערך הוא שם.
מאיר שטרית: היתרון היחידי שיש לכם הוא שבוועדת הכספים לרוב החברים אין מושג במה מדובר.
מאיר שטרית: את זה אני אומר ולא את.
דניאל רימון: אל תבקש ממני לומר זאת.
מאיר שטרית: אני אומר.
מאיר שטרית: הייתי חבר בוועדת הכספים ואני יודע.
דניאל רימון: האמת היא שזאת גם לא ההתרשמות שלי.
מאיר שטרית: מאחר שהייתי בוועדת הכספים עשרים שנים, אני אומר לך את זה באחריות.
מאיר שטרית: אני שואל למה לעבור שתי ועדות.
מאיר שטרית: מדובר בחתימה אלקטרונית, ואני מציע שהכל יהיה כאן.
מאיר שטרית: אין שום סיבה שזה יעבור לוועדת הכספים.
מאיר שטרית: אנחנו יכולים לטפל באותן סוגיות כאן יותר טוב מאשר בוועדת הכספים וגם יותר מהר.
מאיר שטרית: אני מציע לכתוב ועדת המדע.
דניאל רימון: קשה לי להביא טיעונים נוספים פרט לאלה שאמרתי.
מאיר שטרית: אני הבאתי טיעון יותר חזק.
דניאל רימון: עם כל הכבוד ליושב-ראש הוועדה, אנחנו חושבים שכל ענייני חוק ניירות ערך, הייעוץ והקרנות, כל ענייני המהות והחובות החלות על ציבור המפוקחים, נדונים בוועדת הכספים.
דניאל רימון: אנחנו חושבים – אפשר לחשוב אחרת לגבי עניינים רבים – שזה צריך להיות כך.
מאיר שטרית: למה אתם מכניסים את זה לחוק הזה?
מאיר שטרית: למה אתם מכניסים את הסעיף הזה לחוק הזה?
דניאל רימון: מדוע לא?
מאיר שטרית: כי זה נוגע לעניין של חתימה אלקטרונית.
דניאל רימון: לא, הוא לא נוגע לחתימה אלקטרונית.
דניאל רימון: יש פרק ז'1 שמדבר על ה-מגנא, מהציבור לרשות, פרק ז'2 נותן את הכיוון ההפוך, ויש לו חלקים שנוגעים לחתימה אלקטרונית, לאבטחה שלה, איך מזהים אותה וזה נושא של הוועדה הזאת.
דניאל רימון: יש בה רכיבים שמדברים על מי הן הפרסונות בתאגידים.
מאיר שטרית: הכניסה לתיבת דואר אלקטרוני מובטח, מה זה עניין של ועדת הכספים?
מאיר שטרית: אני חושב שזאת הוועדה הספציפית שנוגעת בחוק הזה.
מאיר שטרית: מה זה שייך לוועדת הכספים?
מאיר שטרית: ועדת הכספים תקבע באיזה תדירות הם צריכים לגשת לדואר האלקטרוני?
מאיר שטרית: אנחנו מדברים בדואר אלקטרוני, דבר אינטגרלי בתוך החוק הזה.
מאיר שטרית: זה עניין של ועדת הכספים מתי הוא ייגש לדואר אלקטרוני?
מרים אילני: יתר הדברים, של האורגנים המוסמכים, זה ממש עניינים של ממשל תאגידי של איך התאגיד מתנהג וכבר היום בסעיף 44ד יש את החלוקה הזאת לעניין ה-מגנא.
מאיר שטרית: איפה כתוב בסעיף הזה העניין הזה של הגורם המאשר?
מרים אילני: יחידים שהם בעלי תפקיד בנמען, האם זה יהיה המנכ"ל, האם זה יהיה המזכיר.
מרים אילני: אלה עניינים של ממשל תאגידי.
דניאל רימון: את סעיף 44ד, שבו כתוב יחידים בעלי תפקיד בתאגיד נותני שירותים, אותו האחד נתון לוועדת הכספים.
דניאל רימון: אני לא רואה סיבה לפצל בין השניים.
מרים אילני: קבעו את זה גם בעניין ה-מגנא.
מרים אילני: תסתכל בסעיף 44ד(1), (2) ו-(3), יחידים בעלי תפקיד והחובות.
מרים אילני: הפיצול כבר קיים היום.
מאיר שטרית: זה שהיה כתוב בחוק בעבר, בסדר, אבל זה לא אומר שזה נכון.
מאיר שטרית: חברים, לא כל דבר שנעשה לפני שלושים שנים הוא נכון.
מאיר שטרית: הוא לא נכון והרבה דברים לא נכונים, ואני אסביר גם מדוע.
מאיר שטרית: הרי כאשר מדברים על מי שצריך לדווח, לכאורה ועדת כספים תאמר שתיאורטית יהיה רואה החשבון או עורך דין.
מאיר שטרית: יכול להיות שזה לא דבר נכון.
מאיר שטרית: יכול להיות שעם הזמן, דווקא בגלל התפתחות טכנולוגית צריך לדרוש שמי שידווח יהיה מישהו שמתמצא בתחום כמו למשל מי שיש לו השכלה בתחום המחשבים, מישהו שהוא איש מחשבים, מישהו שמכיר את העסק.
מאיר שטרית: עורך הדין עושה משהו טכני, שולח ושלום.
מאיר שטרית: אין לו מושג לא ב-הש ולא בכלום.
מאיר שטרית: אני בכוונה מעלה שאלות שלא נדונו מעולם.
דניאל רימון: לא סתם הקדשת את מרבית הדיון כאן לשאלות של הש וטכנולוגיות, והפנינו אותן לאנשים יותר מבינים ממני בעניין הזה.
דניאל רימון: זה לא סתם כי זה לב העניין.
דניאל רימון: לב העניין הוא בסט של התקנות שמדבר על מי הגורם המאשר.
מאיר שטרית: יש חשיבות לזהות הגורם שמדווח או אין חשיבות?
מאיר שטרית: אני יכול סתם לקחת פקידה שתדווח?
מרים אילני: בטח שיש חשיבות.
דניאל רימון: יש חשיבות דווקא במקרה הזה הפוכה מפני שכאן אנחנו רוצים לחוות דעה שזה לא חייב להיות נושא המשרה הבכירה אלא זאת יכולה להיות פקידה שתקלוט את זה ובלבד שזאת אותה פקידה שהתאגיד המדווח החליט שהיא הפקידה המתאימה לו ושהוא לא מחליף אותה, וכאשר הוא מחליף אותה הוא חוזר אלינו.
דניאל רימון: יש כל מיני סטים של הוראות שצפויות להיות בתקנות שמסדירות את היחסים בינינו לבין התאגידים שבדרך כלל, בגלל אופייה של ועדת הכספים נדונים אצלה.
דניאל רימון: אין כאן איזה צדק טהור.
מרים אילני: זאת ההתנהלות הפנימית בתאגיד.
דניאל רימון: אם תרצה, אני אוכל להראות לך את נוסח התקנות שהן טיוטה בלבד.
מאיר שטרית: ועדת הכספים תקבע סדרי דיווח אלקטרוני וחתימה?
דניאל רימון: זה נוסח טיוטת התקנות שאנחנו מתכוונים להציע מכוח הסעיף הזה.
מאיר שטרית: התקנות כבר מוכנות?
דניאל רימון: תוכל לראות מה טיב התקנות שצפויות להיות קבועות שם.
דניאל רימון: לעומת זאת, אני אראה לך את סט התקנות האחרות שהן נראה לב עניינה של הוועדה הזאת.
מאיר שטרית: על התקנות האחרות אין לי ויכוח.
מאיר שטרית: כאשר יבואו לכאן, נדון בהן.
מאיר שטרית: אני קורא את תקנה 6 שבה נאמר: "אופן הכניסה לאתר הדואר, פתיחת תיבת דואר אלקטרוני מאובטח ועיון במסמכים האלקטרוניים שנשלחו לתיבה מאת הרשות ייעשה בהתאם לכללי שימוש ומערכת דואר אלקטרוני מאובטח".
דניאל רימון: כללי השימוש הם אותם כללי שימוש שעתידה הרשות לפרסם.
מאיר שטרית: אם אתם מתעקשים, אני לא אתעקש.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם עושים טעות.
מאיר שטרית: נראה איך זה יעבור לכם בוועדת הכספים.
מאיר שטרית: אמרתי, יש תכונה בוועדת הכספים שאולי זה יעזור לכם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: 44י תקנות בעניין דואר אלקטרוני מאובטח (א) שר האוצר יחד עם שר המשפטים יתקינו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר - (1) יחידים שהם בעלי תפקיד בנמען, נותני שירותים לנמען או פועלים מטעם הנמען, הרשאים לשמש מורשים לצורך גישה לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח של הנמען.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) חובותיו של מורשה כאמור בפסקה (1).
נירה לאמעי-רכלבסקי: (3) תדירות הגישה לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) שר האוצר יחד עם שר המשפטים יתקינו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, תקנות לעניין חובותיו שלמאשר חתימה בקשר לתעודות אלקטרוניות המשמשות לעבודה במערכת דואר אלקטרוני מאובטח, נוסף על חובותיו לפי חוק חתימה אלקטרונית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אתם בוודאי יודעים שבמקביל יש תיקון שרוצה שהמדינה תהפוך להיות גורם מאשר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: 44יא כללי הרשות בעניין דואר אלקטרוני מאובטח (א) הרשות תקבע כללים לעניין - (1) הליכי הרישום לצורך קבלת אישור גישה למערכת דואר אלקטרוני מאובטח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (2) אופן יצירת תיבת דואר אלקטרוני מאובטח ואופן הגישה לתיבה לצורך קבלת מסר אלקטרוני מאושר שנשלח מאת הרשות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (3) דרישות מינימום למערכות חומרה ותוכנה המשמשות לצורך גישה למערכת דואר אלקטרוני מאובטח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) הרשות רשאית לקבוע כללים לעניין דרישה לחתימה אלקטרונית במערכת דואר אלקטרוני מאובטח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ג) כללים לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) אין חובה לפרסמם ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על קביעת כללים כאמור ועל מועד תחילתם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ד) כללים לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) וכל שינוי בהם, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומם.
ליהי פלדמן: לא ברור לי בדיוק מה זה אופן יצירת תיבת דואר אלקטרוני.
ליהי פלדמן: ההערה שלי נכנסת לסעיף הזה ואני לוקחת כדוגמה את תקנות סדר הדין האזרחי.
מאיר שטרית: אנחנו לא מפרטים כאן איזה אופן.
מאיר שטרית: הכללים של רשות יקבעו את האופן.
ליהי פלדמן: מה זה אופן יצירת התיבה?
מאיר שטרית: הכללים יקבעו את האופן.
מאיר שטרית: הם יקבעו איך יוצרים תיבה אלקטרונית.
ליהי פלדמן: מה זה איך יוצרים?
ליהי פלדמן: איך נראית המערכת?
ליהי פלדמן: מה המרכיבים שלה?
נתן הרשקוביץ: הכוונה היא לנושא מאוד טכני שאומר איך יהיו הגישות לתיבה, איך תהיה ההרשמה לתיבה, איך תהיה פעילות התיבה.
דניאל רימון: מה הם תנאי החומרה והתוכנה של המחשב ממנו יוצרים את הגישה למערכת.
דניאל רימון: זה ממש תפעול.
דניאל רימון: איך עושים בקשה לרישום מורשה גישה, איך מבצעים את הרכישה של התעודה האלקטרונית, איך מחדשים את התוקף שלה, איך מבטלים את המינוי, איך מתחברים טכנית לתיבת הדואר האלקטרוני המאובטח ובאמצעות איזה כתובת, איזה כפתור וכולי.
דניאל רימון: אם את רוצה לראות, אני אשמח להראות לך את הטיוטה.
ליהי פלדמן: כן, אשמח לראות.
ליהי פלדמן: שוב אני חוזרת להערה שלי שהערתי קודם.
ליהי פלדמן: ניקח לרגע כדוגמה את סדר הדין האזרחי, יש שם הסדר דומה ויש כללים לגבי מה המערכת צריכה לעשות ואז כל מערכת יכולה לעבוד או לא לעבוד.
ליהי פלדמן: אני היום כעורכת-דין קיבלתי הרבה פרסומים של כל מיני גופים שלא שמעתי עליהם בחיים, והם מבקשים ממני להצטרף לשירות שלהם כי הם טוענים שהוא עומד בדרישות החוק.
ליהי פלדמן: זה כאשר אין אף אדם, חוץ מאשר אותו גורם שיווקי שפנה אלי, שאומר לי שהוא עומד בדרישות החוק.
ליהי פלדמן: אם רוצים להרוויח כאן את הוודאות ולא לנעול את זה למערכת אחת בלעדית שרק אתה הם עובדים וזה יהיה המצב דה-פקטו אלא לאפשר לגורמים רציניים אחרים לעמוד בדרישות ולקיים אותן, צריך ליצור איזשהו מנגנון שייצור ודאות כזאת, איזושהי יכולת פנייה אליכם.
דניאל רימון: את יכולה להסתכל בינתיים ולראות.
דניאל רימון: עדיין הנטל להוכיח שמקיימים את הדרישות האלה יהיה על מי שמשתמש במערכת.
ליהי פלדמן: אנחנו אמורים לחפש את הגורם?
דניאל רימון: החוק מכיר בטכנולוגיה איקס, אתה אומר שיש לכם טכנולוגיה ואי שהיא גם טובה, תפנה אלי ואני אאשר לך אותה.
דניאל רימון: יש לכם מערכת שעומדת בתקנות?
דניאל רימון: תפנה ונאמר לך שהיא בסדר.
דניאל רימון: נפרסם רשימה, נספח בסוף, שאומרת שהנה המערכות שחזקה עליהן שהן בסדר.
מאיר שטרית: את טועה בקונספט ואני אסביר לך למה.
מאיר שטרית: מה שהחוק הזה בא לשנות זה את משלוח ההודעות על ידי רשות ניירות ערך לקליינטים שלה.
מאיר שטרית: אף אחד אחר לא יכול לשלוח את ההודעות האלה אלא הם שולחים אותן.
מאיר שטרית: הם לא צריכים את הדואר בשביל לעשות את זה.
מאיר שטרית: יש להם את המחשבים שלהם ואת האנשים שלהם.
מאיר שטרית: הם לא צריכים חברה חיצונית לעשות את זה.
מאיר שטרית: לכן כאן זה לא קיים.
מאיר שטרית: את יכולה לחפש את שוק העבודה בתחום שצריכים לדווח לרשות ניירות ערך.
מאיר שטרית: לכן שאלתי על הפרטיים ואמרו לי שיש 5,000 אנשים ושאלתי למה הם לא מדווחים על ידי מחשבים ושמעתי את ההסבר למה הם לא נדרשים עדיין לדווח באמצעות מחשבים.
דניאל רימון: הם יכולים אבל הם לא חייבים.
מאיר שטרית: לא מחייבים אותם.
מאיר שטרית: אם אני אדם פרטי, אין לי אמצעים, אין לי מחשב בבית, אני לא מתמצא, אני הייתי קונה שירות כזה של מישהו שיודע לדווח בשבילי ולעשות את הסידור הזה.
מאיר שטרית: זה השוק שלך.
מאיר שטרית: את רוצה לשכנע את רשות ניירות ערך להוציא מידה את הפעולה של הדיווח.
ליהי פלדמן: זה חוזר להיכן שהיית קודם.
מאיר שטרית: לא חוזר.
מאיר שטרית: הם לא ייתנו לאף אחד אחר למסור מטעמם את ההודעות לקליינטים.
מרים אילני: זה לא מטעמם.
מרים אילני: אני חושבת שההערה שלי היא נכונה.
מרים אילני: היא אומרת שאתם הרי קובעים כללים ומי יאשר לי שאני עומדת בכללים האלה?
מרים אילני: האם אפשר ליצור מנגנון בו אני פונה לרשות ואומרת לה שאני פעלתי לפי הכללים שלה, אנא אמרי לי מראש שהכללים האלה נכונים, שאני עומדת בהם, שאני בסדר.
מאיר שטרית: כאן מדובר לגבי הקליינטים.
ליהי פלדמן: אתה בעצם אומר שיש לך מערכת ואתה רוצה לתת לה תוקף.
מאיר שטרית: מחר הרשות תפרסם כללים שאומרים לאדם שרוצה להשתמש בדואר אלקטרוני שהתנאים של הדואר האלקטרוני הם א', ב' ו-ג'.
מאיר שטרית: הכללים האלה, גם אתם תראו אותם.
מאיר שטרית: אתם רוצים לתת שירות לאנשים?
מאיר שטרית: תציעו.
מאיר שטרית: אף אחד לא מפריע לכם.
מאיר שטרית: תעמדו בכללים ותעשו.
מרים אילני: או אם תחשבו שהכללים לא מספיק ברורים.
מאיר שטרית: אנחנו לא דנים בכללים האלה עכשיו.
מאיר שטרית: קבענו שוועדת הכספים תאשר אותם.
מאיר שטרית: וזה בכלל לא ענייני.
מאיר שטרית: מיצינו את הנקודה.
רחל יעקובי: האם המערכת משמשת באמת להעברת מסמכים ומסרים או גם היא יכולה לשמש תחליף לדואר אלקטרוני כמו שאנחנו בחיי היום יום משתמשים?
רחל יעקובי: דהיינו, אם יש לכם איזו שאלה לשאול.
רחל יעקובי: אני שואלת כי אנחנו למשל רואים את ההבדל בין מסמכים פחות או יותר קבועים, דפוסים קבועים, לבין איזשהו קשר ישיר.
דניאל רימון: המטרה היא שהיא תשמש לכל דבר ועניין.
דניאל רימון: אם מישהו רוצה לשאול את הרשות שאלה, אנחנו מכוונים אותו לעשות את זה באמצעות – יש לנו מערכת חוות דעת, איך פונים לרשות, יש הנחיה באתר – וגם אז אנחנו מצפים, אני לא אומר שאף פעם תאגיד לא פונה אלינו טלפונית בשאלה או בדרכים אחרות, אבל הדרך הרשמית שבה צריך לבצע פנייה על מנת שהוא ידע להבטיח שהפנייה התקבלה היכן שצריך ונענתה כמו שצריך, היא בדרך של ה-מגנא.
רחל יעקובי: כאשר מדובר על קשר יותר רציף, זאת אומרת, אתה שולח איזושהי שאלה, לא מסר, לא מסמך, ומחכה, כלומר, אתם מצפים לתשובה נניח מיידית, השאלה אם באמת המאפיינים כאן של הצעת החוק מתאימים לתקשורת כזאת, לאינטראקציה כזאת.
נתן הרשקוביץ: היכולת הטכנולוגית קיימת.
נתן הרשקוביץ: לא חייבים מסמך באורך של חמישים עמודים אלא אפשר להסתפק בשתי שורות.
רחל יעקובי: זה ברור, אבל לא בהיבט הזה אני שואלת.
דניאל רימון: לא רק שהיא קיימת אלא היא נבחנה גם.
דניאל רימון: עשינו פיילוט במערכת כזאת לפני כשנה ובדקנו שהיא אכן מתקיימת.
דניאל רימון: היא עובדת.
נתן הרשקוביץ: זה יהיה יותר נוח מטלפון.
רחל יעקובי: השאלה אם זה מעשי ושזה שמיש.
מאיר שטרית: למה זה לא מעשי?
רחל יעקובי: יש לכם שני ימים עסקים למשל.
מאיר שטרית: יש שני מחשבים משני הצדדים, יכולים לדבר אחד עם השני, נותנים 48 שעות לאדם לקרוא את ההודעות שלו וזה הוגן.
מאיר שטרית: אני לא מבין מה לא ברור כאן.
חוזה ג'ואי פלג: אני רוצה להרחיב את השאלה של רחל.
חוזה ג'ואי פלג: המערכת היא דו-סטרית, זאת אומרת, בין השולח לנמען והפוך.
חוזה ג'ואי פלג: השאלה שלי היא האם היא גם רוחבית.
חוזה ג'ואי פלג: האם היא גם רוחבית בין התאגידים.
נתן הרשקוביץ: היא לא רוחבית.
חוזה ג'ואי פלג: זאת אומרת, זה ביני לבינו.
נתן הרשקוביץ: זאת מערכת אחרת.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת מערכת אחרת?
מאיר שטרית: למה מערכת אחרת?
נתן הרשקוביץ: מגנא היא מערכת מבוססת אינטרנט והיא שונה ממאפיינים של דואר אלקטרוני.
נתן הרשקוביץ: היא לא דואר אלקטרוני במובן שלו.
נתן הרשקוביץ: זאת מערכת שאני ניגש לאתר אינטרנט וממלא שם את הדברים ומצרף.
נתן הרשקוביץ: למה זה לא דואר אלקטרוני?
נתן הרשקוביץ: משום שכל השדות ב-מגנא הן שדות אינטליגנטיים שהציבור יכול לקחת אותם ולעשות השוואות בין חברות ודברים כאלה.
נתן הרשקוביץ: לכן מגנא היא משלוח דואר לרשות אבל בעצם זה לא דואר במובן של אי-מייל.
מאיר שטרית: בשורה התחתונה זה בסוף דואר אלקטרוני.
חוזה ג'ואי פלג: זה מאוד לא ברור.
נתן הרשקוביץ: אני אסביר לך.
נתן הרשקוביץ: מגנא היא מערכת שבנוסף להעברת המסמך הזה לרשות היא עושה עוד הרבה דברים אחרים.
נתן הרשקוביץ: היא מאפשרת למדווח למלא פרטים מסוימים, נתונים מסוימים, שמועברים יחד עם המסר האלקטרוני.
נתן הרשקוביץ: כאשר אני מוציא מייל רגיל, במייל רגיל הכלים האלה לא קיימים או לא היו קיימים בזמנו כאשר מגנא הוקמה.
מאיר שטרית: הדיווח אליכם הוא לא באמצעות ה-מגנא?
נתן הרשקוביץ: הוא באמצעות ה-מגנא אבל זה לא בדיוק מייל.
מאיר שטרית: בסדר, אין לי ויכוח על זה.
מאיר שטרית: התאגיד שמדווח אליכם, מדווח דרך ה-מגנא?
נתן הרשקוביץ: דרך ה-מגנא בלבד.
מאיר שטרית: אז אין ויכוח.
מאיר שטרית: אלה שני הצדדים.
נתן הרשקוביץ: חזרה זה באמצעות המערכת.
נתן הרשקוביץ: טכנולוגית מגנא זה כיוון אחד והחוק הזה מדבר על הכיוון השני.
מאיר שטרית: מה זה הכיוון השני, זאת מערכת מחשב אחרת?
נתן הרשקוביץ: הגישה עם אותו תוקן ועם אותו הדבר אבל לכתובת אינטרנט שאולי שונה מהכתובת של מגנא.
מאיר שטרית: אני לא מבין את העניין.
מאיר שטרית: מערכת ה-מגנא היא מערכת שקושרת את רשות ניירות ערך באמצעות מחשבים עם הקליינטים שלכם.
נתן הרשקוביץ: נכון.
מאיר שטרית: באמצעותה הם מדווחים לכם היום על כל דיווח שרוצים למסור לבורסה.
מאיר שטרית: אתם רוצים להחזיר להם דואר.
מאיר שטרית: אתם רוצים להחזיר להם הודעות, דואר, מה שלא יהיה, ואתם לא מחזירים באמצעות המערכת?
נתן הרשקוביץ: באמצעות זה.
מאיר שטרית: זה חוק.
נתן הרשקוביץ: באמצעות המערכת, דואר אלקטרוני מאובטח שמוגדר כאן.
מאיר שטרית: אחר.
קריאה: זאת לא ה-מגנא.
נתן הרשקוביץ: יש מאפיינים מאוד מאוד דומים ל-מגנא, אבל תהיה למשל כתובת אינטרנט אחרת לקבלת הדואר.
נתן הרשקוביץ: הכתובת שאני ניגש אליה כדי לשלוח דואר, ושאתה תראה את הדואר, היא כתובת ב'.
מאיר שטרית: זאת אומרת שאם אני קליינט שלך, אני מקבל דואר במחשב אחד ואתה עונה לי במקום אחר.
יעל תנחומא: באותו מחשב, אבל הטכניקה היא שונה.
יעל תנחומא: זה אותו אדם עם אותו תוקן, נכנס לאותו מחשב, אלא שהוא מקבל את זה בכתובת אחת וחוזר לכתובת אחרת.
יעל תנחומא: הסיבה לכך שיש קצת שונות בין הפלטפורמות, כי למשל ב-מגנא – ניסה לומר נתן – השדות הם הרבה יותר תחומים והם לא נותנים לך ספייס לכתוב איך שאתה רוצה אלא יש תצורה.
מאיר שטרית: זה ברור לי.
מאיר שטרית: באתר של הקליינט יראו את הדואר שחוזר ויוצא?
נתן הרשקוביץ: יראו את זה בחלון כזה ובחלון כזה.
מאיר שטרית: את שניהם.
נתן הרשקוביץ: באותו מחשב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אם כך, במערכת דואר אלקטרוני מאובטח שבחוק הזה, האם יש אפשרות לחברה שרוצה לכתוב לכם משהו מעבר לרובריקות של מגנא, לעשות השב ולענות להודעה שלכם שהיא לא הבינה את תוכן ההודעה?
דניאל רימון: היא לא תעשה השב לו, השב לאותו מקור, אלא היא תעשה השב במערכת המקבילה שנמצאת לה על אותו מחשב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם אם היא רוצה להגיב להודעה ששלחתם לה.
מאיר שטרית: היא יכולה לשלוח מייל.
עמית אשכנזי: אני רוצה לחדד את הנקודה כי נגעת בנקודה מאוד מאוד חשובה שעלתה כאן כאשר דיברנו גם בוועדה הזאת וגם בוועדות אחרות על התקשורת בין האזרח לממשלה וחשוב לומר את הדברים.
עמית אשכנזי: בעצם מה שקורה הוא ש-מגנא הקימה מערכת מאוד מאוד חזקה לניתוב הדואר הזה כבר באופן אוטומטי וכל היכולות שלה, זה בדיוק הדבר שאתה רוצה להגיע בתוך רשות ניירות ערך הכי מהר לאדם המתאים.
עמית אשכנזי: מגנא עושה את זה.
עמית אשכנזי: היא עוזרת להשתמש במחשב ככלי מאוד מהיר לניתוב הדואר.
עמית אשכנזי: לכן היא מתאימה מאוד בכיוון מהחברה אל רשות ניירות ערך ואז כחלק מתהליך המשלוח והדיווח כבר נעשה חלק גדול מהחשיבה על הדיווח.
עמית אשכנזי: לכן זה מאוד מתאים לכיוון הזה.
עמית אשכנזי: בחזרה לאזרח, התקשורת היא כללית ולכן זה עובר דרך המערכת הזאת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות), לפני סעיף 41, מתחת לכותרת "פרק ט': הוראות שונות", יבוא: "40א.
נירה לאמעי-רכלבסקי: המצאת מסמכים מהרשות בדואר אלקטרוני מאובטח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: על הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה, לתאגיד מורשה או למי שהגיש בקשה לקבלת רשיון תאגיד מורשה, יחולו ההוראות לפי פרק ז'2 לחוק ניירות ערך בשינוים המחויבים".
נירה לאמעי-רכלבסקי: אלה בעצם כל הדיווחים שחייבים להעביר לפי החוק הזה שהרשות צריכה למסור ליועצי השקעות.
דניאל רימון: יש כאן שני סעיפים שהם תיקונים עקיפים, כאשר האחד הוא חוק הסדרת העיסוק והשני הוא חוק השקעות, כדי שיחילו את אותן הוראות ביחס לתאגידים מפוקחים על פי דינים אלה.
דניאל רימון: למשל, נאמנים ומנהלי קרנות בחוק השקעות משותפות בנאמנות ולמשל בעלי רשיון שיווק, ייעוץ, השקעות אל מול התיקים לפי חוק הסדרת העיסוק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: 5.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תיקון חוק השקעות משותפות בנאמנות בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 (להלן – חוק השקעות משותפות), אחרי סעיף 129א יבוא: "129ב.
נירה לאמעי-רכלבסקי: המצאת מסמכים מהרשות בדואר אלקטרוני מאובטח על הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה, למנהל קרן או לנאמן לקרן, יחולו ההוראות לפי פרק ז'2 לחוק ניירות ערך בשינויים המחויבים.
מאיר שטרית: מהו פרק ז'2 לחוק ניירות ערך?
דניאל רימון: זה הפרק שאותו אנחנו מאשרים כעת.
מאיר שטרית: אתם בעצם רוצים להשתמש בזה גם לגבי השקעות משותפות ונאמנות.
מאיר שטרית: יש עוד גופים שעובדים אתכם?
דניאל רימון: מניתי קודם את כולם.
דניאל רימון: אלה תאגידים מדווחים, כאלה שבאים בפנייה להיות תאגידים מדווחים, חתמים, נאמנים, מנהלי קרנות, מנהלי תיקים, יועצי השקעות, משווקי השקעות ובלבד שהם כולם תאגידים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: 6.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תחילה תחילתו של חוק ה (להלן – יום התחילה), ביום תחילתן של תקנות לפי סעיף 44י לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, או ביום תחילתם של כללים לפי סעיף 44יא(א) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוקר זה, לפי המאוחר מביניהם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: 7.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הוראות מעבר (א) על אף הוראות פרק ז'2 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, בתקופה של 30 ימים מיום התחילה כל הודעה, הוראה, דרישה או מסמך אחר שהומצאו לפי הוראות הפרק האמור, יומצאו לנמען גם בדרך שהייתה נהוגה ערב יום התחילה.
נתי שילה: אנחנו היינו רוצים לבקש שבמקום התקופה של 30 ימים, תהיה תקופה של 90 ימים כי כל ההוראות כאן כרוכות בהתארגנות בחברות.
נתי שילה: זה אמור לגבי מי מקבל את ההודעה, האם זה שיש לו היום את ה-תוקן הוא באמת יראה את ההודעה, אולי זאת מזכירה שצריך להכשיר אותה.
מאיר שטרית: אל תשכח שיבוא תקנות לאישור.
מאיר שטרית: יש לך עוד מספיק זמן.
מאיר שטרית: יש לך יותר מ-90 ימים עד שיאושרו התקנות ויוגשו.
נתי שילה: צריך לבחון את זה במשך שלושה חודשים ולראות איך זה עובד בשטח והחברה צריכה לתרגל.
מאיר שטרית: מאחר שיש להם כבר תקנות מוכנות, הם יכולים לקחת את התקנות האלה ולפרסם אותן ולהתחיל להיערך עד שהתקנות יאושרו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה בטח כבר פורסם באתר.
נתי שילה: צריך שהמערכת תהיה יותר משומנת.
מאיר שטרית: מתי אתה חושב שהתקנות יבואו לאישור?
דניאל רימון: התקנות כבר הוגשו לשר המשפטים, אבל שר המשפטים ושר האוצר התחלפו בינתיים וממילא הם לא היו חותמים על משהו עד שלא יאושר התיקון כאן.
דניאל רימון: אנחנו מקווים שבתוך השבוע הקרוב, אם תאושר הצעת החוק היום, נוכל להביא אל השרים תקנות לאישורם ואז הן יגיעו לוועדות הרלוונטיות.
קריאה: יש כאן הערה נכונה שצריך סעיף תחילה לתקנות עצמן כי אומרים שזה מיד עם תחילתן.
מאיר שטרית: לא, שלושים ימים אחרי.
דניאל רימון: לתקנות עצמן יש יום תחילה.
דניאל רימון: אנחנו מבטיחים כאן לפרוטוקול שמועד התחילה שייקבע בתקנות לא יהיה במועד פרסומן אלא יהיה שלושים ימים מאוחר למועד פרסומן.
מאיר שטרית: מתי להערכתכם יהיה מועד פרסומן?
דניאל רימון: בפועל זה נותן שישים ימים.
דניאל רימון: התקנות נמצאות כבר מזה זמן באתר הרשות.
אברהם מיכאלי: מה זה אומר תקציבית, אם אנחנו מאריכים?
מאיר שטרית: יש לכם בעיה לעבור לשישים ימים במקום שלושים ימים?
מאיר שטרית: אם כן, נעשה שישים ימים.
מאיר שטרית: אחרי פרסום התקנות, יש לך שישים ימים.
אברהם מיכאלי: זה עולה כסף אם שולחים את ההודעה הכפולה?
אברהם מיכאלי: אמרת שישים ועוד שלושים, כך שיש לכם תשעים ימים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) על אף הוראות סעיף 40א לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה, בתקופה של 30 ימים מיום התחילה, כל הודעה, הוראה, דרישה או מסמך אחר שהומצאו לפי הוראות הסעיף האמור, יומצאו לנמען גם בדרך שהייתה נהוגה ערב יום התחילה.
אברהם מיכאלי: גם כאן נאמר שישים ימים.
מאיר שטרית: לכולם שישים ימים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ג) על אף הוראות סעיף 129ב לחוק השקעות משותפות כנוסחו בסעיף 5 לחוק זה, בתקופה של 60 ימים מיום התחילה, כל הודעה, הוראה דרישה או מסמך אחר שהומצאו לפי הוראות הסעיף האמור, יומצאו לנמען גם בדרך שהייתה נהוגה ערב יום התחילה.
מאיר שטרית: אני מבקש להביא לידיעת
מאיר שטרית: כם שקיבלתי מכתב מחברה בשם רשום קום עליו חתום מיכאל פלדביין, מנכ"ל רשום קום, והוא כותב לי כלהלן: "חשיבות אימות התוכן והכללתו בהצעת החוק.
מאיר שטרית: התוכן הנו מהותו וליבתו של המסר.
מאיר שטרית: המילה מסר, פירושה דיווח, מידע, ידיעה.
מאיר שטרית: בדברנו על מסר, אנו מכוונים לתוכנו של מה שנאמר בו.
מאיר שטרית: כאשר מדובר במסר שנשלח, הכוונה היא לתוכן ספציפי שנשלח ועל משמעותו ולא רק לכך שאותיות או סימנים נשלחו.
מאיר שטרית: אם לא נאפשר לאמת את תוכן המסר, מה נוכל להוכיח ביום שנשלח משהו מפלוני לאלמוני.
מאיר שטרית: זה פתח למחלוקות ומחטיא את מטרת הצעת החוק שהיא מניעת מחלוקת בנוגע למסר.
מאיר שטרית: בניגוד לעולם הנייר שם אסור לפתוח מכתבים לכל הפחות מטעמי צנעת הפרט, בעולם האלקטרוני ניתן לאמת תוכן גם אם המעטפה סגורה ללא פתיחה או קריאה של המסר ואף אם הוא מוצפן, וזאת ללא כל קושי תוך כדי תנועת המסר און זה פליי וללא עיכובים.
מאיר שטרית: קיימת אסכולה שלמה של משפטנים הטוענת שכיוון שגם בעולם הנייר אין אימות תוכן, המסקנה היא כן, וכך צורך גם בעולם האלקטרוני.
מאיר שטרית: האסכולה הזאת קוראת למעשה להעתיק את הנוהל בעולם הנייר לעולם האלקטרוני.
מאיר שטרית: בהקבלה ניתן להגדיר חתימה אלקטרונית כהעתקה גרפית של חתימתנו והדבקתה בסמוך למסמך האלקטרוני במקום להזדקק לחוק חתימה אלקטרונית והטכנולוגיה והלוגיסטיקה המסובכת הקשורה ביישומו.
מאיר שטרית: לעתים אף נטענת טענה כי לא קיימת בעיה של אישור התוכן כיוון שהנושא בא על פתרונו במסגרת חוק חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: טענה זו בטעות יסודה.
מאיר שטרית: מסמך החתום אלקטרונית מעיד על זהות החותם וכי לא שונה מאת שנחתם, מאידך אנחנו מנסים בהצעת החוק שלפנינו למצוא פתרונות לשאלות מה נשלח, למי נשלח ומתי, והאם נמסר, ומה דין שמיטה להר סיני.
מאיר שטרית: מחר השולח יחתום על מסמך חדש ויטען שאת זה שלחתי.
מאיר שטרית: זאת ועוד.
מאיר שטרית: אם אנו נגביל לעצמנו רק למסמכים חתומים דיגיטלית?
מאיר שטרית: האם נאלץ לחכות עוד שנים ארוכות עד שלכל אחד תהיה חתימה דיגיטלית?
מאיר שטרית: כדי שניתן יהיה לאמת את תוכן המסר על אישור המופק להכיל מידע המייצג את תוכן המסר.
מאיר שטרית: פירוט מידע זה יכול להיות כל דבר מייצג את המסר באופן חד-ערכי ולדוגמה יכול מידע זה להיות התוכן עצמו, הש של התוכן או קיצור קישור חד-ערכי לתוכן המאוחסן באופן מובטח במקום אחר למשל של המסמך, קוד, מספר מזהה וכולי".
מאיר שטרית: לכן שאלתי קודם האם אתם שולחים הש והוא מאמת את התוכן.
נתן הרשקוביץ: הוא בעצם אומר כאן שטעות יסודה וכולי, אבל הוא חוזר על בדיוק מה שאנחנו עושים.
נתן הרשקוביץ: אנחנו עושים חתימה אלקטרונית ואנחנו עושים את פונקציית ה-הש הזאת שמוודאת בצורה מוחלטת, גם על פי חוק וגם על פי הטכנולוגיה העדכנית ביותר במדעי המחשוב, שהמסר הזה לא שונה ואילו יש פריצה או שינוי, מגלים את זה מיד.
מאיר שטרית: אבל אין שום אזכור לתוכן או שם המסמך.
נתן הרשקוביץ: זה התוכן.
נתן הרשקוביץ: התוכן לא שונה.
נתן הרשקוביץ: ברגע מסוים הרשות שלחה לך משהו, אתה פותח את זה וכל הדרך הזאת מכאן לשם, באמצעות ה-הש הזה, אתה ברגע הפתיחה יודע האם זה נפתח על ידי מישהו במקור, האם זה שונה ממשהו שהיה במקור.
נתן הרשקוביץ: הטענה שלו לגבי גרפיקה של חתימה אלקטרונית היא לא נכונה.
נתן הרשקוביץ: חתימה אלקטרונית זה לא שאנחנו מדביקים את הציור של החתימה.
מאיר שטרית: זה לא שהוא מדביק.
מאיר שטרית: הוא אומר שהטענה כאילו שלא צריך לאשר את התוכן היא כאילו שלא צריך חתימה אלקטרונית כי בעצם אפשר להדביק את החתימה וזה יהיה במקום חתימה אלקטרונית.
נתן הרשקוביץ: זה ממש לא כך.
חוזה ג'ואי פלג: הש אי אפשר לזייף.
חוזה ג'ואי פלג: ממש אי אפשר.
מאיר שטרית: שמעתי שאפשר לזייף כל דבר, כולל פריצה למאגרים.
חוזה ג'ואי פלג: בוא נגיד שזאת המערכת הטובה ביותר שקיימת כיום.