GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוזה ג'ואי פלג: אם מחר מישהו ימציא משהו שיפרוץ את זה, אנחנו לא נדע עד שנמצא את זה.
חוזה ג'ואי פלג: יש לי שאלה שהיא לא נכללת בחוק.
חוזה ג'ואי פלג: בנושא של הרחבה.
חוזה ג'ואי פלג: זאת אומרת, כאשר נשלח דואר או מסר, האם יהיה לי עותק ארכיב של המסר הזה?
חוזה ג'ואי פלג: ואם כן, לכמה זמן הוא יישמר?
מאיר שטרית: מי שולח?
חוזה ג'ואי פלג: הרשות שולחת דואר לנמען.
מאיר שטרית: אז אתה מקבל אותו.
חוזה ג'ואי פלג: בכל מערכת תאגידית בעולם חייבת להיות מערכת מקבילה.
חוזה ג'ואי פלג: זאת אומרת, שלחתי, עותק אחד נשלח לארכיב.
מאיר שטרית: לארכיב אצלם.
חוזה ג'ואי פלג: של הרשות, כן.
מאיר שטרית: בוודאי יש להם עותק.
נתן הרשקוביץ: יש לנו בארכיב שלנו עותק אחד שנשמר לנצח של המסר שנשלח.
נתן הרשקוביץ: המקבל שפותח את זה, המסרים שהוא קיבל ופתח, גם כן נשמרים.
חוזה ג'ואי פלג: האם במצב עתידי כאשר תאגיד יצטרך עוד עותק, תהיה לו גישה לעותק הזה כדי שהוא יאמר שזה אכן העותק שנשלח אליו?
חוזה ג'ואי פלג: האם זה משהו שאני אוכל להשתמש משפטית?
חוזה ג'ואי פלג: כל זה לא כתוב.
מאיר שטרית: זה לא צריך להיות כתוב.
מאיר שטרית: הם שומרים באופן קבוע את כל המסרים.
חוזה ג'ואי פלג: לא, זה חייב להיות כתוב בחוק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש חובה כללית לשמור מסמכים.
חוזה ג'ואי פלג: לכמה זמן זה נשמר?
נירה לאמעי-רכלבסקי: הזמנים ישתנו בעתיד התוכנות שמגדירות את המסמכים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש דרך לשמר את זה באופן שיבטיח שאפשר יהיה לפתוח את זה באותו אופן בעתיד.
חוזה ג'ואי פלג: מה קורה בעתיד עם השינוי הטכנולוגי?
חוזה ג'ואי פלג: אלה טכנולוגיות שמשתנות ואין לנו גישה אליהן.
חוזה ג'ואי פלג: מבחינה משפטית אני חייב שתהיה לי גישה לזה.
מאיר שטרית: למה אני צריך לתת לך גישה?
חוזה ג'ואי פלג: אני שלחתי, יש לי עותק שמור אצלם והוא אומר שזאת ההוכחה ששלחתי.
מאיר שטרית: שלחת בדואר אלקטרוני מאובטח?
חוזה ג'ואי פלג: כן.
מאיר שטרית: זאת ההוכחה בבית המשפט.
מאיר שטרית: לשם מה אתה צריך גישה?
חוזה ג'ואי פלג: כי אני חייב שיהיה לי עותק באיזשהו שלב.
מאיר שטרית: יש לך עותק אצלך.
מאיר שטרית: שמור אותו.
חוזה ג'ואי פלג: הם בעצמם אמרו שיש גבול לגודל התיבה.
מאיר שטרית: אין גבול.
מאיר שטרית: יש גבול לגודל התיבה שהיא מקבלת את הדואר, אבל אתה לא משאיר את כל המיילים בתוך תיבת הדואר שלך אלא אתה מאכסן אותם בתיק ושם אין לך גבול ואתה יכול לשים את כל המסרים שלך למאה השנים הבאות.
חוזה ג'ואי פלג: אני לא ממציא כאן שום דבר.
חוזה ג'ואי פלג: זה תהליך שקיים בכל העולם.
חוזה ג'ואי פלג: ברגע שהדפסתי את זה, זה מקובל משפטית?
מאיר שטרית: ברגע ששלחת את המסר בדואר אלקטרוני מאובטח, ויש לך העתק המסמך הזה, הוא מסמך משפטי לכל דבר.
חוזה ג'ואי פלג: כשאני מדפיס, ה-הש לא מודפס אתו.
נתן הרשקוביץ: אבל זה לא הדיון כאן.
חוזה ג'ואי פלג: מחר יש לי בעיה ואני צריך לגשת למסמך הזה.
מרים אילני: אני חושבת שזה על פי הדין הכללי.
מרים אילני: חובת הרשות לשמור מידע, למסור מידע, חוק חופש המידע וכולי.
מרים אילני: זה לא משהו ספציפי לחוק הזה.
מרים אילני: זה לא המקום להסדיר את זה.
רחל יעקובי: אמרה היועצת המשפטית של הוועדה שתהיה אפשרות גם לשחזר ולאחזר מידע גם אם הטכנולוגיה השתנתה.
מאיר שטרית: היום אני יכול לאחזר מידע בבנק.
רחל יעקובי: הטכנולוגיה זה דבר מאוד מאוד דינאמי ושלא ייווצר מצב שמחר היא השתנתה ולא ניתן לאחזר מידע למשל על לקוחות.
נתן הרשקוביץ: זאת אחריות שלנו בכל מקרה.
מאיר שטרית: יש לך סרטי וידאו בבית?
מאיר שטרית: פעם שמרת על קלטות וידאו?
מאיר שטרית: היום כבר לא משתמשים בקלטות וידאו ושומרים הכל על דיסקים.
מאיר שטרית: מחר תימצא טכנולוגיה חדשה, אז עושים המרה לטכנולוגיה החדשה.
רחל יעקובי: זאת בדיוק הבעיה.
רחל יעקובי: זה לא פשוט.
מאיר שטרית: תאמיני לי שזה מאוד פשוט.
רחל יעקובי: ממש לא פשוט.
מאיר שטרית: חברים, האם אפשר לומר שלפנייה של חברת רשות קום יש תשובה?
עמית אשכנזי: אני רוצה לומר את התשובה המשפטית כי בחוק הזה, בשונה מגלגולים קודמים של דואר אלקטרוני רשום שהיו כמו שהזכרת, הרשות הלכה והחמירה עם עצמה כי יש לנו כאן הגדרה למסר אלקטרוני מאושר.
עמית אשכנזי: הם אומרים שכל התקשורת שהם מוציאים מהרשות לכל העובדים שישתמשו במערכת, וזה אני ביררתי אתם היטב, תהיה חתימה אלקטרונית מאושרת.
עמית אשכנזי: כלומר, גם מצד הרשות כל התקשורת תצא בחתימה אלקטרונית מאושרת וזה כתוב כאן בחוק כחלק מהמערכת.
מאיר שטרית: יהיה הש.
עמית אשכנזי: יהיה הש.
מאיר שטרית: אם כן, יש תשובה חיובית.
מאיר שטרית: אני רוצה לפנות לרשות ניירות ערך ולומר לכם שאני מבקש שתעשו צעדים כדי למנוע את הפרסומים בכתב.
מאיר שטרית: צמצמו את הפרסום הדרוש למודעה קטנה של הפניה לאינטרנט.
מאיר שטרית: תדאגו שיפרסמו את הכל באינטרנט.
מאיר שטרית: חבל על הנייר.
מאיר שטרית: אנחנו מזהמים את כדור הארץ, מחסלים את יערות הגשם, חבל על הנייר.
מאיר שטרית: זאת פשוט בושה.
מאיר שטרית: אני אומר לך שבאינטרנט, אם מפרסמים באתר אינטרנט מסודר כמו שצריך, הרבה יותר קל להגיע לאינפורמציה הזאת, הרבה יותר קל לקרוא אותה, הרבה יותר קל להסתכל בכל מקום.
מאיר שטרית: אני חושב שרצוי מאוד לצמצם את השימוש בנייר בעיתוני.
מאיר שטרית: חבל על הכסף של החברות.
מאיר שטרית: שיעשו הפניה.
מאיר שטרית: כתוב שצריך לפרסם, בסדר, צמצמו, תעשו בתקנות תיקון ותאמרו שאתם מצמצמים את הפרסום לגודל של שני סנטימטרים על שני סנטימטרים ותפנו לאתר איקס באינטרנט כדי לראות את הפרסום המלא.
קריאה: הפניה ל-מגנא.
מאיר שטרית: הפניה ל-מגנא לראות את הפרסום.
מאיר שטרית: זה יחסוך הרבה מאוד כאב ראש, כסף ונייר.
אברהם מיכאלי: אלא אם זה לא בניגוד לחוק אחר.
אברהם מיכאלי: בחוק חובת המכרזים היה ויכוח גדול על זה, אם זה חל עליהם או לא חל עליהם.
מאיר שטרית: צריך לבטל את כל הדבר הזה ולפרסם הכל באינטרנט.
מאיר שטרית: לא צריך לפרסם בעיתונים.
מאיר שטרית: הדבר היחידי שמניע את העניין הזה, זה האינטרס של העיתונים לקבל כסף.
מאיר שטרית: מאחר שהעיתונים, גם להם יש אתר אינטרנט, לכן הם צריכים להתרגל.
מאיר שטרית: לא כל דבר צריך לפרסם בעיתונים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הערה לגבי הנוסח.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הגדרה של חתימה אלקטרונית צריכה להיות לאור השינוי שעשינו חתימה אלקטרונית מאובטחת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו לא משתמשים במונח חתימה אלקטרונית בלבד אלא חתימה אלקטרונית מאובטחת.
עמית אשכנזי: אני מניח שהנוסח גם יבקש כי צריך יהיה לכתוב משהו כמו חתימה אלקטרונית מאובטחת ומאושרת כהגדרתה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם לגבי חתימה אלקטרונית מאושרת שמופיעה אחר כך.
עמית אשכנזי: גם הביטוי מסר אלקטרוני.
עמית אשכנזי: מסר אלקטרוני, חתימה אלקטרונית מאובטחת, חתימה אלקטרונית מאושרת כהגדרתם בחוק חתימה אלקטרונית.
מאיר שטרית: אתם מוזמנים להביא את התקנות האלה לתיקון התקנות שאתם מביאים עכשיו ואנחנו נאשר אותן כאן.
קריאה: לא נעשה כאן דיון ברמת האבטחה של המערכת.
מאיר שטרית: אני לא מתעסק ברמת האבטחה בחוק הזה.
מאיר שטרית: אני סומך עליהם.
רחל יעקובי: במהלך הדיון נפל לי האסימון, בעקבות השאלה הקודמת ששאלתי.
רחל יעקובי: זאת אומרת שאני תאגיד, חברת טבע שהזכירו כאן, רוצה לשלוח אי-מייל, כי אז אני שולחת באמצעות המערכת.
רחל יעקובי: הרשות שלחה לחברת טבע וחברת טבע רוצה להשיב והיא הולכת ל-מגנא.
מאיר שטרית: מה איכפת לך איך הם משיבים לך?
מאיר שטרית: יש עוד הערות?
מאיר שטרית: אנחנו מצביעים על אישור החוק עם התיקונים שערכנו.
מאיר שטרית: ה צ ב ע ה החוק אושר פה אחד אני מודה לכם.
מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע על בואו לישיבה הזאת וגם לישיבות האחרות שלנו ואני שמח שהוא מכבד אותנו בהשתתפותו בישיבות רבות.
מאיר שטרית: אני מוכרח לומר בצער שזה לא שכיח לשרי ממשלה שמתעלמים מהכנסת ושלא באים לפה כמעט אלא אם מכריחים אותם לבוא.
מאיר שטרית: אני מברך את כל אלה שבאו, נמצאים איתנו פה נשיאי אוניברסיטאות וסגני נשיאים, ראשי האקדמיה, מדענים מרחבי הארץ.
מאיר שטרית: אני ביקשתי לזמן אדוני השר וחברים את הדיון הזה על אף לוח הזמנים הקצר שיש לנו היום לדיון הזה.
מאיר שטרית: רק כסיפתח לדיון יותר עמוק שאני מבקש לקיים בעתיד בעניין הזה, בעניין תקציבי המחקר האקדמי בישראל.
מאיר שטרית: נמצא איתנו גם ראש הות"ת פרופסור שלמה גרוסמן שאותו אני מכיר ומוקיר.
מאיר שטרית: אני יודע שיש חילופי גברי.
מאיר שטרית: נכנס במקומו עוד מעט עמנואל טכטנברג להיות ראש הות"ת.
מאיר שטרית: אני מברך את חבר הכנסת לשעבר שבגללו אני תקוע בוועדה הזאת נגד כל העולם על החוק הביומטרי.
מאיר שטרית: נמצא פה גם נשיא האוניברסיטה העברית.
מאיר שטרית: ונמצא איתנו גם נשיא הטכניון ואני מברך את כולם.
מאיר שטרית: אני ביקשתי לזמן את הדיון הזה מכיוון שאני מוטרד בשל המחקר הבסיסי והאקדמאי בארץ ורמת התקציבים לעניין הזה שהולכת ומתקזזת בגלל הקיצוצים הדרסטיים בתקציב שמשפיע על כל מוסדות המחקר.
מאיר שטרית: אין לי ספק שכל מי שעסק פעם במחקר או במדע יודע שאם לא עושים מחקר בסיסי שלפעמים יימשך הרבה מאוד שנים לא נגיע להתפתחות.
מאיר שטרית: יש במחקר כמה שלבים.
מאיר שטרית: המחקר הבסיסי הוא מחקר חשוב ביותר לצורך האפשרות בכלל לפתח לאחר מכן יישומים קונקרטיים ולהגיע לפיתוח אמיתי.
מאיר שטרית: ומחקר בסיסי מן הטבע לא בדיוק נתמך על ידי גופים חיצוניים או גופים פרטיים מפני שהגופים הפרטיים נותני כסף הם רוצים לראות מחר תוצאה שאפשר לתרגם אותה לכסף בשוק.
מאיר שטרית: מחקר בסיסי הוא לא כזה.
מאיר שטרית: לכן מחקר בסיסי מוטל בדרך כלל על המדינה.
מאיר שטרית: זה אחריותה לפתח את המחקר המדעי, ליצור כלים מדעיים.
מאיר שטרית: ביקרתי לא מזמן במכון וייצמן שנחשב לאחד ממכוני המחקר המובילים בארץ.
מאיר שטרית: אמר לי נשיא המכון שבשביל להחזיק חוקר במכון וייצמן הדבר הנדרש כדי להביא בכלל חוקר שיתחיל לעבוד הוא 5 מיליון דולר.
מאיר שטרית: וביקרתי במכון וראיתי חלק מהמחקרים שהם פשוט מדהימים.
מאיר שטרית: ואני כל פעם שמבקר בשדה המחקר אני חוזר נפעם מחדש ומקבל הרבה אנרגיה להמשיך לתמוך בעניין הזה ואני רוצה להצהיר כראש ועדת המדע שאני אעשה את כל מה שביכולתי כדי לקדם ולדחוף את העניין של המחקר המדעי בארץ.
מאיר שטרית: בשביל זה אני יושב פה.
מאיר שטרית: אני יושב אתכם.
מאיר שטרית: וברור לכם שמחקר מדעי פירושו גם היכולת שלנו לשמור מדענים טובים בארץ ולמנוע בריחה של מוחות מישראל לחוץ לארץ.
מאיר שטרית: לצערי הרב הנתונים מאוד עגומים בעניין הזה.
מאיר שטרית: אנחנו מאבדים הרבה מאוד צעירים מבריקים ברמה בינלאומית לחוץ לארץ מפני ששם מציעים להם מעבדות מחקר משוכללות, תקציבי מחקר גדולים, ואין לי שום ספק שהאתגר המדעי שעומד בפני מדען הוא חזק יותר מכל דבר אחר.
מאיר שטרית: אחרת למה שמישהו יעקור את ביתו ואת משפחתו, יעבור לגור בגולה הדוויה, במקום לחיות בארץ הנהדרת שלנו אלא האתגר המדעי שעומד בפניו והכלים שמעמידים לרשותו כמדען כדי לפתח את מה שהוא מאמין בו.
מאיר שטרית: עובדה היא שבארץ, יש גם הוכחות לכך, שמחקרים שנעשו בישראל עשו פריצות דרך יוצאות מהכלל בעולם כולו בתחומים רבים.
מאיר שטרית: בכל התחומים.
מאיר שטרית: שלימים גם הפיקו יישומים מדהימים בארץ ופריצות דרך כלל עולמיות.
מאיר שטרית: זאת אומרת הפוטנציאל במדינת ישראל קיים.
מאיר שטרית: אמרו לפני הרבה ואני רק אחזור ואצטט אותם, אין לנו במדינת ישראל שום מינרל כמעט.
מאיר שטרית: אפילו מים.
מאיר שטרית: בירדן יש פה יותר היסטוריה מאשר מים.
מאיר שטרית: יש לנו שני אגמים שאחד מהם מת.
מאיר שטרית: אז אפילו מים אין לנו.
מאיר שטרית: המשאב היחידי שיש במדינה הזאת זה הגניוס, היכולת האישית של אנשים זה המשאב טבע החשוב ביותר.
מאיר שטרית: מדע הוא השכל.
מאיר שטרית: ולצערי הוא לא מטופח ברמה שמטפחים את המינרלים הרגילים שכבר יש בארץ.
מאיר שטרית: הרמה שדרושה טיפוח היא הרבה יותר גדולה.
מאיר שטרית: אני הזמנתי את כל האנשים הנכבדים פה בעיקר יותר כדי לשמוע מאשר להשמיע ולכן אני אתן רשות דיבור לכל מי שיבקש לדבר, ראשי האוניברסיטאות, וראש הות"ת וכן הלאה.
מאיר שטרית: אנחנו רוצים להבין מה קורה בתחום המחקר המדעי בעיקר ואני אומר בפרוש ישיבת סיפתח אני אקיים שורה של ישיבות שיתמקדו בנושא המחקר המדעי ובנושא של איבוד מדענים שיורדים לחוץ לארץ ולראות איזה פעולות אנחנו יכולים לעשות מטעם הכנסת כדי להתמודד בשני הדברים, להבטיח יותר כסף למחקר המדעי ולגרום לכך לנסות להביא חזרה או לפחות להפסיק בריחה של מדענים לחוץ לארץ ולנסות להחזיר חזרה מדענים.
מאיר שטרית: בבקשה רשות הדיבור, אני אתן את רשות הדיבור לכל מי שיבקש.
מאיר שטרית: נמצאת איתנו אגב בישיבה הזאת נציגת ערוץ 2 דנה וייס שהיא הפיקה סדרה של כתבות בערוץ 2 ואני שמח שהיא עושה את זה כדי להאיר, מסתבר אין מה לעשות, מה שהתקשורת לא מטפלת אף אחד לא מעניין.
מאיר שטרית: ראיתם מה קרה בשבוע האחרון אחרי שכבר שלושה חודשים החוק הביומטרי, רק התקשורת התחילה לטפל כל חברי הכנסת באו לישיבה.
מאיר שטרית: תעלי את ועדת המדע ותעשי לנו כותרות כדי שיגלה עניין גם אצל חברי הכנסת ואצל האחרים שיבואו לדיון.
מאיר שטרית: פרופסור בן ששון נשיא האוניברסיטה העברית בבקשה.
מאיר שטרית: השר לא ביקש זכות דיבור.
מאיר שטרית: הוא חופשי לדבר מתי שהוא רוצה אני אמרתי לו.
מאיר שטרית: : אדוני היושב ראש, אני רוצה לספר לך על הדבר שאני מניח שרבים מסביב לשולחן מכירים אותו ואני רוצה לספר לך שראיתי אותו במו עיני.
מאיר שטרית: ישנה עיר שהיתה פעם עיירה והיא נושאת שם של השריד האחרון של מה שהיה לעם ישראל אנחנו בימי החורבן אחרי החורבן.
מאיר שטרית: ישב פה בירושלים רבן יוחנן בן זכאי.
מאיר שטרית: הופיע לפני הקיסר ערב כיבושה של העיר והוא אמר לו אני מבקש שלושה דברים.
מאיר שטרית: אחד מהם, אני מבקש זה יבנה וחכמיה.
מאיר שטרית: הוא אמר מדוע.
מאיר שטרית: כשהמערכות מסביב קורסות אתה צריך להשאיר את הליבה החושבת והיוצרת שנמצאת בין האוזניים של האנשים.
מאיר שטרית: זה העתיד של האומה.
מאיר שטרית: יבנה היתה הרבה שנים סמל למצוקה.
מאיר שטרית: מי שנכנס אל העיר היום ומסתכל מימינו ומשמאלו לא רק רואה גינות מטופחות ועיר נקייה ומערכת מסודרת, הוא רואה שם מערכות מחקר שהן מחקר מעשי.
מאיר שטרית: מחקר יישומי שאדוני היה מעורב בבנייתן מן התשתית.
מאיר שטרית: ממערכת החינוך אל הקשר אל המוסדות, אל הפיתוי של האנשים, אל בריחת המוחות מערי המרכז אל מה שנחשב בזמנו לפריפריה ואל הגן העדן שהיום ונדמה שהוא נס.
מאיר שטרית: ניסים התרחשו בדור המדבר.
מאיר שטרית: בעולם הריאליה אנשים צריכים להיות אחראים להם.
מאיר שטרית: ההזדמנות היא שנהיה אחראים לחידוש הנס.
מאיר שטרית: אם היית אופטימי בהתחלה ברשותך אדוני אני מבקש לתאר מה שהתרחש פעם במלחמת העולם השנייה אצל הגנרל מקארתור.
מאיר שטרית: היו היפנים מקיפים אותו ואת הכוח הקטן שהיה איתו ואז הוא אמר להם את הדברים הבאים: האויב פה לימיננו ולשמאלנו ומלפנינו ואחרינו, הפעם הוא לא יימלט.
מאיר שטרית: אנחנו לא נוכל להימלט מהסיטואציה שאנחנו נמצאים בה.
מאיר שטרית: האויבים הם לא אויבים.
מאיר שטרית: המצב בכלכלה הבינלאומית הוא אקסגוני.
מאיר שטרית: כל אחד יודע לספור כמה הוא מקבל פחות למחקר בשנים האחרונות.
מאיר שטרית: זאת היתה האטרקציה.
מאיר שטרית: אנשים בכל העולם נתנו לכל אחד מהמוסדות שלנו, באוניברסיטה העברית בכלל, על מנת שיפתחו איש איש את מחקרו.
מאיר שטרית: בין אם זה מחקר במקרא, בין אם זה מחקר בפילוסופיה, בין אם זה מחקר ברפואה ובין אם זה מחקר בחקלאות.
מאיר שטרית: ואני יכול לתת כל תחום ותחום.
מאיר שטרית: כאן נוצרו תורות שהעולם כמו שאדוני אמר קודם לומד אותן, מלמד אותן והופך אותן אחר כך ליישומים ובחלק מהדברים עשינו את היישומים.
מאיר שטרית: למה אמרתי לא להימלט?
מאיר שטרית: אמרתי שלא נימלט משום שזה לא רק שיש לנו בעיה עם התורמים שהם תורמים לא רק לבניינים אלא למחקר.
מאיר שטרית: ולא רק שיש לנו בעיה אדוני עם הקצבות ממשלתיות ואפשר להגיד שנומינלית זה רק כך וכך וריאלית זה כך וכך אבל מחירי המחקר עלו עשרת מונים.
מאיר שטרית: המכשירים של אתמול הם לא המכשירים של היום והם גם לא המכשירים של מחר.
מאיר שטרית: איך אומרים בעולם המחקר?
מאיר שטרית: כדי לדרוך במקום מוכרחים לרוץ ריצה מהירה.
מאיר שטרית: ולכן אני חושב, אז יש לנו עוד תחום אחד.
מאיר שטרית: התחום הנוסף הבעייתי, אמרתי כבר כספי מדינה, אמרתי כבר כספים של תורמים.
מאיר שטרית: אנחנו הוכינו על ידי עצמנו בין השאר, אני יכול לומר את זה, עד שלא ישבתי בבית הזה ועל כיסא כמו שלך לא הבנתי לא את חשיבותה של התקשורת בלבד אלא את חשיבותו של השיח עם הציבור.
מאיר שטרית: היה נדמה לי שאנחנו כמו חיל אוויר, והיה נדמה לי שאנחנו כמו אנשים שעומדים בחזית ההצלה במלריה והיה נדמה לי שאנחנו כמו יחידות קומנדו מובנים לציבור.
מאיר שטרית: מובן מאליו שצרים מחקר.
מאיר שטרית: מה שבשבילך טריוויה זה לא במקומות אחרים.
מאיר שטרית: ואודה ולא אבוש שהוועדה הזו היא חלק מהצינורות הכמעט בלבדיים שיש לנו לשוחח עם הציבור ולהסביר שהמחקר הוא נשמת אפה של האומה.
מאיר שטרית: אז גם בתחום הזה אנחנו לא נמצאים במקום שהיינו בו.
מאיר שטרית: אני מדבר בדעת הקהל.
מאיר שטרית: עוד דוגמה אחת ואני אחתום את דבריי כי אני יודע שכאן מקצרים על מנת לאפשר לאחרים.
מאיר שטרית: כשייסדו את מדינת ישראל ב-1918, כן כך אמרתי, זאת אומרת אחרי שנכנסו הבריטים לאזור היה ברור שצריך להקים פה מדינה חילונית מודרנית שמסוגלת לייסד את אדניה היומיומיים על אבני המחקר.
מאיר שטרית: הדבר הראשון שעשו זה ב-1918 בט"ו באב, יעברו עוד כמה ימים ונציין את השנה ואת היום, הניחו את אבני הפינה למחקר האוניברסיטאי בארץ.
מאיר שטרית: אחרי זה הקימו מדינה.
מאיר שטרית: רק אחר כך.
מאיר שטרית: היה צריך 30 שנה להמתין.
מאיר שטרית: אלה היו דורות שהבינו שכדי להצמיח אומה צריך לשתול היטב אבני פינה.
מאיר שטרית: אנחנו היום נחפזים.
מאיר שטרית: אנחנו היום רצים.
מאיר שטרית: קיצצנו.
מאיר שטרית: ובחלק ניכר מהציבור אני צריך להסביר כולל אנשים שהיו איתי בבית הספר.
מאיר שטרית: אני צריך להגיד להם חברים, רוב סדר יומו של חוקר, נפרדנו ב-24 בפברואר, ב-25 לפברואר חזרתי לשולחן המחקר, חזרתי לעסוק בבית הרמב"ם בהנהגת קהילות ישראל במזרח ממרוקו דרך ספרד.
מאיר שטרית: זה עבודתי.
מאיר שטרית: זו עבודה של 60 או 70 שעות בשבוע.
מאיר שטרית: לא יום ולא לילה.
מאיר שטרית: כל אחד מהחברים שנמצא כאן יודע לספר את זה.
מאיר שטרית: אדם קם בבוקר עם הבעיה שהוא הניח לא פתורה אמש, אדם הולך לישון עם הבעיה שהוא לא גמר לפתור אותה אחרי הצהריים, בין אם זה במעבדה, בין אם זה בספרייה.
מאיר שטרית: אין לנו סיכויי בלבנט אם רק נדע לנפנף בתל"ג ובתמ"ג ולהגיד הצלחנו.
מאיר שטרית: אין לנו סיכוי אם לא נבנה את המחקר הבסיסי.
מאיר שטרית: צריך להסביר את זה ולחזור לאלף.
מאיר שטרית: צריך.
מאיר שטרית: צריך לחזור ולהעמיד את המחקר בסדר היום של הציבור.
מאיר שטרית: צריך לחזור ולהסביר שאנחנו בראש ובראשונה חוקרים.
מאיר שטרית: ואני אסיים בדבר הפשוט שאתה אמרת אותו, אז אני חוזר עליו.
מאיר שטרית: מחקר הוא יצירת הדעת ויצירת המידע.
מאיר שטרית: בלעדיו הוא לא קיים.
מאיר שטרית: זה לא לגלות את אמריקה.
מאיר שטרית: אין מידע שמסתובב במקומות מסוימים.
מאיר שטרית: צריך לעשות אותו.
מאיר שטרית: וכדי לעשות אותו צריך להשקיע.
מאיר שטרית: וכשאמרו לך 5 מיליון אני מניח שעשו את זה כדי לא להפחיד.
מאיר שטרית: אפשר להגיד את זה במספרים יותר גדולים.
מאיר שטרית: זה סכום סביר אם אתה מדבר על השקעה שממנה יוצאת המשכורת.
מאיר שטרית: כי לקנות מעבדה זה צריך ואתה צריך להתחרות עם כל המעבדות שבעולם.
מאיר שטרית: האם אפשר להכניס רציונליות, האם אפשר להכניס תיאום, האם אפשר לשפר את השקיפות, האם אפשר לעשות את המינהל?
מאיר שטרית: אני רוצה, אני אומר את זה על כל במה.
מאיר שטרית: אנחנו אומרים את זה על כל במה.
מאיר שטרית: זה אלף בית.
מאיר שטרית: זאת אומרת המחויבות שלנו לציבור היא לא רק להסביר מה הוא מדע אלא גם להיכנס לתוככי חיינו ואין לנו בעיה עם זה.
מאיר שטרית: תודה הפרופסור .
מאיר שטרית: אני אתן את רשות הדיבור לפרופסור שלמה גרוסמן ראש הות"ת.
שלמה גרוסמן: תודה.
שלמה גרוסמן: תודה ליושב ראש על כינוס הוועדה בנושא בהשתתפות השר ותודה לקודמי פרופסור שאני מסכים לכל מילה שהוא אמר ואני חושב שהוא תיאר בדרך נכונה את חיוניותה ומצבה של מערכת ההשכלה הגבוהה.
מאיר שטרית: סליחה על ההפרעה.
מאיר שטרית: כמה דיונים היו על הות"ת בוועדת החינוך של הכנסת נגיד בשנתיים האחרונות?
מאיר שטרית: על תקציבי המחקר באוניברסיטאות.
שלמה גרוסמן: לא יודע.
שלמה גרוסמן: היו דיונים בנושאים שונים פרטניים אבל לא התייחסנו במיוחד.
מאיר שטרית: דיון מקרו, מחקר, על התקציבים?
שלמה גרוסמן: לא.
שלמה גרוסמן: היה על התקציבים.
שלמה גרוסמן: תוך כדי דיונים היו דיונים שונים.
שלמה גרוסמן: אבל באמת אני לא זוכר בזמן האחרון נושא כזה מרכזי שמגיע לדיון יסודי כאן ותבורך על כך.
שלמה גרוסמן: אין ספק שהמחקר באוניברסיטאות הוא הייתי מגדיר אותו היהלום שבכתר.
שלמה גרוסמן: כי סך הכול מה הוא המשאב הטבעי שיש למדינת ישראל?
שלמה גרוסמן: זה המשאב האנושי.
שלמה גרוסמן: המשאב האנושי זה אותו יצור שמתפתח במערכת ההשכלה היסודית, התיכונית, מגיע בסוף למערכת ההשכלה הגבוהה ופה הוא תורם את תרומתו הייחודית למדינת ישראל ולקהילייה הבינלאומית כולה בהשתלבותו במחקר.
שלמה גרוסמן: צריך לציין שבאמת חוקרי ישראל עד כה הביאו כבוד למדינת ישראל בתחומים רבים.
שלמה גרוסמן: אני לא בא כאן להתווכח על הדירוג, אם אנחנו נמצאים במקום השלישי, או ברביעי או בחמישי, אבל מדעני ישראל מקובלים בכל העולם והם מכובדים בכל הכנסים המדעיים ואנחנו יודעים שהם מביאים כבוד.
שלמה גרוסמן: בזה יש לנו באמת במה להתברך.
שלמה גרוסמן: פרסי נובל, פרסי וולף, פרסי ישראל.
שלמה גרוסמן: כל אחד ואחד על פי הישגיו.
שלמה גרוסמן: הות"ת כרגולטור מקצה את התקציב לאוניברסיטאות, גם למכללות כמובן.
שלמה גרוסמן: לאוניברסיטאות הוא מקצה הן להוראה והן תקציב המחקר.
שלמה גרוסמן: באשר למחקר ישנה החלטה של ות"ת להעלות את אחוז התקציב של המחקר משנה לשנה ואכן בנתונים שחולקו לכם אתם יכולים לראות עלייה בתקציב המחקר בהוראה.
שלמה גרוסמן: זה תפקידנו.
שלמה גרוסמן: הפרמטרים של המחקר מתבססים על פרסומים מדעיים במקומות חשובים, במות חשובות, בהישגי מענקי מחקר ועל כך מבוסס התקצוב הישיר שהולך באוניברסיטאות.
שלמה גרוסמן: יתרה על כך, ות"ת שותפה בכמה נושאי מחקר מרכזיים במדינת ישראל.
שלמה גרוסמן: ראשית הקרן הלאומית למדע, 98% של תקציב הקרן כולו בא מות"ת.
שלמה גרוסמן: זוהי קרן הבסיסית שגאוותנו עליה.
שלמה גרוסמן: היא מחלקת מענקים לחוקרי ישראל ומאפשרת להם לחקור כרצונם מבחינת היכולת האישית של כל אחד ואחד, המצוינות שלו, קרן מאוד אובייקטיבית והשיפוט שמה הוא ללא דופי.
שלמה גרוסמן: אנחנו תומכים במו”פ האירופי.
שלמה גרוסמן: אנחנו תומכים בסרן, במאיץ החלקיקים, בכל השותפויות הבינלאומיות שקיימות.
שלמה גרוסמן: הייתי אומר שאם הייתי צריך להצביע היכן סובל המחקר, הרי הקיצוצים הדרסטיים שהושתו על מערכת ההשכלה הגבוהה ללא אבחנה בעשור האחרון הביאו לכך שהמשאבים שעומדים לרשות ההשכלה הגבוהה הלכו וקטנו בצורה משמעותית, בלמעלה מ-20%.
שלמה גרוסמן: אנחנו השתדלנו בקרן הלאומית למדע לא לקצץ.
שלמה גרוסמן: זה כלל שות"ת קיבלה על עצמה.
שלמה גרוסמן: את הקרן הלאומית לא לקצץ.
שלמה גרוסמן: ההוצאה הישירה שהייתי מגדיר אותה כך, ראשית פגיעה בתשתיות מחקר באוניברסיטאות זה ניכר בצורה ברורה.
שלמה גרוסמן: הציוד מיושן, היכולת לקנות ציוד מתוחכם שמהווה כיום בסיס למדע מסוים היכולת הזאת נפגמה ואני חושב שאחד הדברים החשובים, ועדת שוחט התייחסה לכך ואמרה רבותיי, יש צורך להחזיר כ-500 מיליון שקל כל שנה להשכלה הגבוהה על פני 5 שנים, 2.5 מיליארד שקל כדי להעביר אותה לאיזשהו בסיס שהיה בעבר.
שלמה גרוסמן: ואני חושב שהמלצות אלה הן המלצות חשובות של ועדה ציבורית שישבה ודנה בכובד ראש בנושא הזה.
שלמה גרוסמן: רציתי להדגיש עוד שתי נקודות בקצרה ולסיים.
שלמה גרוסמן: הנקודה הראשונה התחיל כבר קודמי מנחם שאמר המדע הבסיסי או המחקר הבסיסי הוא התשתית לכל המחקר שמתפתח לאחר מכן בישראל, קרי, המחקר היישומי מקורו במדע הבסיסי.
שלמה גרוסמן: לכן מן החובה לחזק את המחקר הבסיסי באוניברסיטאות.
שלמה גרוסמן: הנקודה השנייה שגם כן דובר עליה כאן היא כל הנושא שנקרא לו בריחת מוחות או קליטת מדענים.
שלמה גרוסמן: אנחנו שמחים שהשנה הקדשנו 95 מיליון שקל לקליטת מדענים מצטיינים צעירים, חלקם גם מבוגרים אבל הרוב צעירים שחזרו לישראל וזה סייע בצורה מאוד משמעותית לאוניברסיטאות.
שלמה גרוסמן: נאמר כאן ואני רוצה לחזור ולומר לקלוט מדען זה סכום אדיר.
שלמה גרוסמן: מאיר אתה אמרת את זה בצורה ברורה.
שלמה גרוסמן: אבל זה לא רק הקליטה עצמה.
שלמה גרוסמן: חייבים ליצור אטמוספירה אקדמית סביב אותו מדען.
שלמה גרוסמן: כלומר זה לא רק שקולטים איזשהו מדען בודד ובזה מסתפקים חייבים שסביבו תהיה מערכת מחקרית.
שלמה גרוסמן: זה מה שימשוך אותו אלינו, לא רק הצד הכלכלי.
שלמה גרוסמן: כולם חושבים שזה המשכורות.
שלמה גרוסמן: לאו דווקא.
שלמה גרוסמן: זה הציוד, העמיתים וכל מה שקשור במערכת מסביב.
שלמה גרוסמן: על זה צריך להקפיד וכך צריך לקדם את מערכת ההשכלה הגבוהה.
מאיר שטרית: אני רק רוצה לומר שכשביקרתי במכון וייצמן ודיברתי עם נשיא המכון כשהוא אמר שצריך 5 מיליון דולר לחוקר שאלתי איך מזהים את האנשים?
מאיר שטרית: את מי מביאים למחקר?
מאיר שטרית: באים אנשים מכל העולם.
מאיר שטרית: לא רק יהודים, גם אחרים.
מאיר שטרית: אמרו לי שמביאים את המצטיינים ביותר שמצליחים למצוא בעולם ויש תחרות ענקית על האנשים האלה, ואחד הדברים המעניינים שהוא אמר והציבור לדעתי לא מבין את זה בכלל שכשמביאים חוקר כזה גם אף אחד לא מעלה על הדעת להגיד לו מה הוא צריך לחקור.
מאיר שטרית: מה יחקור.
מאיר שטרית: כי אם צריך להגיד לו מה לחקור אז הוא לא מדען כזה שהם רוצים.
מאיר שטרית: כל הרעיון הוא לתת למדען את החופש ואת היכולת לחפש באמת את מה שהוא חושב שצריך לעשות ולחפש.
מאיר שטרית: אז לכאורה בא חוקר, נותנים לו תקציב די גדול לצורך המחקר שלו, הוא בעצם אמור באמצעות העבודה שהוא עושה לחשוף או לגלות דברים חדשים שהוא חושב עליהם.
מאיר שטרית: יש אנשים בארץ שחושבים שאם אוניברסיטה איננה חוקרת מה שאני רוצה אז לא צריך לתת לה את הכסף.
מאיר שטרית: זו טעות איומה בכלל בתפיסה של מה זה מחקר.
מאיר שטרית: אי אפשר לכוון את המחקר על ידי פוליטיקה, על ידי פוליטיקאים או על ידי ממשלות.
מאיר שטרית: ממשלות לא צריכות להתערב בכלל.
מאיר שטרית: לזה קוראים חופש אקדמי.
מאיר שטרית: ממשלות לא יכולות להתערב בכלל בעניין בתוך חופש אקדמי.
מאיר שטרית: התערבות בתוך חופש אקדמי פירושו שאתה מחזיק כמו ציירים, שמעתי על מיליונר שלקח קבוצות של אנשים צעירים שהגיעו אז מברית המועצות ונתן להם לעשות ציורים בקבלנות.
מאיר שטרית: יושבים בבית חרושת ביהוד עושים ציורים בקבלנות, והם מוכרים אותם ברחובות לאנשים.
מאיר שטרית: עשה הרבה כסף מהעניין.
מאיר שטרית: אז ברור שזה לא ציור של אמן, הם עושים קבלנות, מקבלים פר ציור 50 שקל.
מאיר שטרית: אני חושב במדע אנשים צריכים להבין, גם ממשלות, גם פוליטיקאים, הם לא יכולים להתערב בחופש האקדמי, במה חוקרים או איך חוקרים או מי חוקר ומה חוקר.
מאיר שטרית: זו נקודה בסיסית.
מאיר שטרית: ואני אומר את זה משום שלצערי שהדברים שלי נראים מובנים מאליהם לחלוטין לא מובנים לציבור הרחב.
מאיר שטרית: אני חושב שהם חיוניים ביותר.
מאיר שטרית: שר המדע בבקשה.
דניאל הרשקוביץ: באמת כפי שמדבר יושב ראש הוועדה על חשיבותו של המחקר הבסיסי אותו מחקר שאינו מוכוון אחד הדברים שאני ראיתי בהקשר למה שאמר פה פרופסור בן ששון וגם פרופסור גרוסמן כאשר נכנסתי למשרד אחד התסמינים של ההתייחסות למדע ולמחקר המדעי היתה בירידה הדרסטית בתקציבו של משרד המדע שפגעה בראש ובראשונה בהשקעה במחקרים בסיסיים או במחקרים אסטרטגיים שאנחנו עורכים באוניברסיטאות כי יש גם בחומר שחולק לפניכם אתם יכולים לראות שבעוד שב-2005 התקציב שהוצע למחקר באוניברסיטאות היה קרוב ל-67 מיליון שקל, תקציב משרד המדע, זה ירד ב-2008 ל-26 מיליון שקל.
דניאל הרשקוביץ: כמעט בשני שליש.
דניאל הרשקוביץ: ב-40 מיליון שקל זה ירד.
דניאל הרשקוביץ: וזה פשוט שיקף את הירידה הדרמטית בתקציבו של משרד המדע.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו ברוך השם הצלחנו לשקם חלק, למען האמת הגדלנו את תקציב המשרד ב-60%.
דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שזה גם יבוא לידי ביטוי בעיקר בהשקעה במחקר האסטרטגי שהוא רוב רובו הולך לחוקרים באוניברסיטאות, למכוני המחקר.