GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום אדרת: כותבים בפרוש איך לדאוג לזה שלא יהיה פיקשוש.
אבשלום אדרת: אחרי שזה קרה, ראיתי שאנחנו לא מדברים רק על נושאים של תיאוריה, גם לא רק על נושאים של הטרדות, אלא על נושאים ממש של חיי אדם.
אבשלום אדרת: ואז אני יזמתי תחילה כהנצחה של הבן של ערן, הקמה של עמותה בשם "אשנב" – אנשים למען שימוש נבון באינטרנט, כשהרעיון הוא לעשות משהו בעניין הזה.
אבשלום אדרת: כאן מדברים על חקיקה, אבל יש עוד הרבה דברים אחרים שאפשר לעשות.
אבשלום אדרת: אגב, אני לא מנהל העמותה, אני אחד היזמים של העמותה.
אבשלום אדרת: מנהל העמותה זה ד"ר דני מילים, ואחת הפעילויות שתצא לדרך ממש בעוד חודשיים שלושה, זה פרוייקט סהר שייתן שירותים של סיוע לאנשים שבמצוקה אישית קשה, לאנשים שרוצים להתאבד, שירות באינטרנט באון-ליין 24 שעות ביממה.
אבשלום אדרת: לצורך העניין, תרם את זה אדם פרטי להנצחה של ערן.
אבשלום אדרת: זה שרות מסוג ער"ן, אבל דרך האינטרנט, כאשר יהיו מתנדבים ש-24 שעות ביממה יהיו במקום הזה, תהיה פעולת פרסום גדולה מאוד, כך שאנשים יידעו שהם יכולים לפנות לזה.
אבשלום אדרת: יתרון האנונימיות כאן יהיה יתרון גדול מאוד.
אבשלום אדרת: אנשים יוכלו להפנות אותם לסיוע.
אבשלום אדרת: פעילות אחרת היא יותר בכיוון החינוכי של פיתוח תכנית לימודים של נושא של שימוש נבון באינטרנט.
אבשלום אדרת: אחד הדברים שהסתבר לי כשהבן שלי נכנס לאינטרנט, שהוא היה פריק של אינטרנט, והאינטרנט נתן לו המון מבחינת חברים.
אבשלום אדרת: אחד הדברים שהוא חשב כשהוא הולך לייעוץ, הוא שהאנשים האלה עושים לו דבר טוב ועוזרים לו, ואחד הדברים שראינו שחסר זה חינוך ערכי לאינטרנט, לא חינוך טכני איך להיכנס לאינטרנט, איך לעשות SEARCH, איך להשיג אינפורמציה, אלא מה זה אתר מועיל, איך לשפוט את האינפורמציה שם, איך להתעסק בזה.
אבשלום אדרת: אחד הדברים שאנחנו הולכים לעשות, אגב, אין לנו עדיין מימון לזה, אני מקווה שאנחנו נתחיל להשיג לזה, זו תכנית לימודים שתהיה בכל מקום שלומדים אינטרנט, ללמד גם את הערכים.
אבשלום אדרת: לזה, אגב, אין לנו עדיין מימון.
אבשלום אדרת: אני מקווה שאנחנו נתחיל להשיג לזה מימון.
אבשלום אדרת: זו תכנית לימודים שתהיה בכל מקום שלומדים אינטרנט, ללמד גם את הערכים שקשורים לאינטרנט.
אבשלום אדרת: השמירה על הפרטיות, כבוד האדם, כל הדברים האלה שהם לא פחות חשובים מהדברים האחרים.
אבשלום אדרת: אני מקווה שכולנו נתגייס לנושא הזה, כי זה ממש בנפשנו.
אבשלום אדרת: אני מודה לך על הפעילות שלך סביב הדבר הזה.
אבשלום אדרת: אני חושב שזה קריטי.
ענת מאור: נציגת משרד החינוך, הגב' בלהה שניידר, בבקשה.
בלהה שניידר: אני באה מהצד הטכנולוגי יותר.
בלהה שניידר: אני מנהלת חטיבה ואחראית על האינטרנט במערכת החינוך.
בלהה שניידר: קודם כל, זו יוזמה מאוד ברוכה, ואני בהחלט אדווח על זה.
בלהה שניידר: במשרד החינוך יש הרבה פעילות בנושא מניעת אלימות בכלל וחינוך בני נוער למניעת אלימות, והדברים האלה משתקפים גם באתר האינטרנט שלנו, החל מוועדה שהוקמה וכלה בעקרונות להפחתת ומניעת אלימות בקרב ילדים ובני נוער.
בלהה שניידר: יש לנו בשירות הפסיכולוגי-ייעוצי יחידה למניעת האלימות.
בלהה שניידר: באתר האינטרנט שלנו, כאן אני מדברת על ההיבט הפרסומי של הדברים, מפורסמות המלצות שלהם לפעולות וספרים, שאלות נוצצות, וכו'.
בלהה שניידר: הפעילות הזאת מתבצעת החל מהגיל הקדם-יסודי, גני ילדים, ויש מודעות גבוהה מאוד לדברים.
בלהה שניידר: יש לנו באתר גם דברים של אגף לחינוך תורני עם דברי מקורות.
בלהה שניידר: יש שם דברים של איזה רבי מטורקיה מהמאה ה-18, מה הוא חושב על אלימות נגד נשים, תקדימים של פסיקות בית משפט עליון, וכו'.
קריאה: זה של בר אילן ולא של משרד החינוך.
בלהה שניידר: אנחנו לא נתווכח כרגע, גבירתי, זה כנראה חומר נוסף, אני מוכנה אחרי הישיבה לדבר איתך.
בלהה שניידר: המשרד עושה רבות כמובן כדי לחנך את בני הנוער שכאשר יגדלו וגם אפילו עכשיו, יכירו את אלה שבצד ואלה שמבצעים את האלימות.
בלהה שניידר: מצד שני, כמובן שאנחנו צריכים יחד עם כל המאמצים שאנחנו עושים להגביר את השימוש באינטרנט עם כל התועלות שבו, גם להדריך לא רק מהצד הטכנולוגי, אלא להסביר גם את הסיכונים שבדבר כדי שבני נוער וילדים לא יפלו קורבנות לנושא.
בלהה שניידר: אנחנו בהחלט נהיה בקשר, ואני אדווח למי שצריך.
קובי פורלייטר: אני מודה לגבירתי על ההזדמנות השנייה שניתנה לי, אני מקווה שזה לא יהיה בגדר בזבוז זמן, ובעצם המומחיות של היחידה שלנו היא שהיא היחידה בארץ היום שמסוגלת להפיק לוגים ממחשבים ולקבל ולטפל בלוגים של ספקי השרות.
קובי פורלייטר: אנחנו עובדים בצמוד לספקי השרות, ואנחנו היחידים היום בארץ, אנחנו שישה אנשים מראש המפלג עד אחרון החוקרים, ולכן תביני את המצוקה בכוח אדם.
בלהה שניידר: צריך להכשיר נשים.
קובי פורלייטר: אם גברתי תיתן לי עוד כמה דקות היא תשמע גם את הבעיות בנושא ידע.
קובי פורלייטר: אנחנו היחידים היום שמסוגלים לאתר אנשים באמצעות מספרי ה-I.P. .
קובי פורלייטר: אנחנו מקבלים מספר, שהוא מעין תעודת זהות וירטואלית - יסלחו לי ספקי השרות, אבל זו הדרך היחידה שיבינו למה אני מתכוון - אנחנו מקבלים את אותו מספר שהוא מספר בשעה נתונה בתאריך נתון, ואז יש סיכוי לאתר את אותו אדם.
קובי פורלייטר: הבעיות העיקריות שיש לנו ללא ספקי השרות ובעלי האתרים השונים כל כך, הן שאנחנו זקוקים לחוק שיחייב את ספקי השרות ואת בעלי האתרים לשמור לוגים עם כל ההוקוס-פוקוס שבעניין, ואנחנו נהיה הכי מוצלחים שאנחנו יכולים להיות.
קובי פורלייטר: נהיה 200 איש עם תקציב אדיר.
קובי פורלייטר: ברגע שאין לי לוג אין לי כלום.
קובי פורלייטר: אני אסכם את הבעיות במשפט אחד, שהבעיות העיקריות שלנו היום זה כוח אדם דל.
ענת מאור: מדוע אתם לא לוקחים נשים כתוספת כוח אדם?
קובי פורלייטר: הלוואי שיכולנו לקבל.
אביב אילון: יש הבדל בין אשה לגבר.
בלהה שניידר: אין תקנים.
ענת מאור: יש לנו תקנים.
קובי פורלייטר: יש לנו תקנים, הבעיה שלנו שאנשי מחשבים לא מעוניינים לעבוד בשכר הזעום של המשטרה, וזאת בעיה רצינית.
ענת מאור: אז באמת תקחו גברים.
ענת מאור: בשכר הזעום באמת תיקחו גברים.
קובי פורלייטר: אני מסכים איתך, כי אני אשמח שאשתי תרוויח יותר ממני, כדי לשלם משכנתא.
קובי פורלייטר: אין לנו תקציב לשדרג את הציוד שלנו.
קובי פורלייטר: אני רוצה לציין עובדה עצובה, שיחידת המחשבים של המשטרה משתמשת בקו אינטרנט אחד במודם, וזהו.
נמרוד קוזלובסקי: אתמול סיימתי בדיוק את המחקר על הסוגייה הזאת של האכיפה, ופירסמתי אותו בספר.
נמרוד קוזלובסקי: מי שמעוניין בהרחבה יכול לראות.
נמרוד קוזלובסקי: אבל אם יש מצב שהוא עגום, זה שכל החקיקה לא רלבנטית, בגלל מה שאמר נציג המשטרה, ובצדק, שלמשטרת ישראל אין היום לא את היכולות, לצערי, לא את הרצון ולא את האפשרות להתמודד.
קובי פורלייטר: אני לא מסכים איתך.
נמרוד קוזלובסקי: כאשר ישבנו בפגישות אצל היועץ המשפטי לממשלה לגבי אכיפה גם של הטרדות, גם של הימורים, גם של בעיות חוזרות ונשנות לשימוש באינטרנט לרעה, המשטרה הודיעה שאין לה כרגע את כוח האדם להתמודד עם הסוגייה.
אילן יפה: אני בכלל לא רוצה לדבר על העניין של חקיקה.
אילן יפה: אני דווקא רוצה להתייחס למה שאמר כאן ד"ר אדרת, אני חושב שנושא החינוך הוא העיקר מבחינת חלוקת משאבים, מבחינת הפתרון לטווח ארוך, זה העניין.
אילן יפה: אני רוצה רק להגיד את המשפט האחרון.
אילן יפה: לפני שבאתי לכאן, ישבתי כהרגלי מול המסך, וכמובן חפרתי וחיפשתי כל מה שאני יכול למצוא על אלימות באינטרט, אלימות נגד נשים בעברית כמובן.
אילן יפה: אני חייב להגיד, הגעתי לכל מיני אתרים, חלק מהם הוצאתי, התכוננתי, לא מצאתי אתרים של המדינה, לא מצאתי אתרים של הרשויות.
אילן יפה: אם האתרים הללו מופיעים באיזשהו מקום, הם לא מופיעים מספיק בולט.
אילן יפה: הגעתי לאתרים של אנשים שחוו כל מיני חוויות, של גופים ועמותות שקמו, ושל אנשים פרטיים.
אילן יפה: אם אנחנו מדברים על הנושא של אינפורמציה פלוס חינוך - - -
אביב אילון: אני יכול לתת תשובה לעניין הזה.
אביב אילון: בוועדת חקיקת האינטרנט פה בכנסת, לאור אותה פגישה שכרגע התקיימה, אנחנו ניתן את הדעת לאותו עניין, ונתחיל לאסוף שם חומר כמו בחתימה ונעשה את אותו דבר.
מירה שוורץ: אני חייבת להיות בשעה חמש בחיפה, אז אני מבקשת סליחה.
ענת מאור: תודה לכם ויישר כוח על הפעילות המאוד חשובה.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הדברים הבאים.
ענת מאור: ראשית, אנחנו מדברים בשלוש רמות תמיד.
ענת מאור: מדברים ברמת החינוך, ברמת המודעות וברמת החקיקה.
ענת מאור: החקיקה היא לא הרמה הראשונה.
ענת מאור: כל ישיבה כזאת תורמת, ואני פונה לגורמים שעוסקים בחינוך, למשרד החינוך.
ענת מאור: בחלק מאינפורמציה שמועברת פה, נעשה שימוש לחינוך, ואין צורך לומר שעסקנו בחינוך לאינטרנט נבון.
ענת מאור: שנית, לגבי המודעות הציבורית, אני פונה קודם כל ותובעת מהממשלה, עשינו ישיבה על מה שנקרא מפעל זמין, וצריך לקחת בחשבון את ההערה הזאת שאין מספיק אינפורמציה ממשלתית, וגם לגבי הארגונים הוולנטריים, זאת אומרת להעביר ולהפיץ חומר.
ענת מאור: בנוסף לזה, אני רוצה לעשות עידוד לאתר שנפתח כנגד גילוי עריות בנושא חוק ההתיישנות.
ענת מאור: איה, אנה, אורלי, אלו נשים שאני מכירה אותן אישית, שבשמן אני הגשתי הצעת חוק.
ענת מאור: יש כבר 4,000 חותמים, ואני לוקחת גם את הבמה הזאת לדבר על זה ופשוט להפיץ את המאבק נגד אלימות.
ענת מאור: אגב, היינו גם בכנס נש"ר בכפר המכביה, ובעצם גם אליהם פנינו, ואני מוכרחה לציין שנשים עושות את זה.
ענת מאור: אני פונה לא רק לארגוני הנשים, אלא גם לגברים ולכל אתרי האינטרנט להתגייס ביום כזה למאבק כזה.
ענת מאור: לגבי החקיקה, אין מחלוקת על כל הדברים האדירים והחשובים של האינטרנט.
ענת מאור: אני השתכנעתי, לפחות על פי האינפורמציה המאוד חשובה שקיבלנו, שיש צורך בחקיקה, היא חייבת להיות מאוזנת ומורכבת, ואני מודה על הגשת הצעת חוק פרטית, אנחנו נעביר אותה לעיון ותגובות.
ענת מאור: לא נחכה לעוד ישיבות, וכו'.
ענת מאור: קיבלתי את התיקון.
ענת מאור: אני מבקשת להעביר את ההצעה למנהלת הוועדה, ומקסימום חברי הוועדה שירצו לחתום, באופן פרטי חותמים על זה.
ענת מאור: זאת אומרת, להעביר את זה בין חברי הוועדה, זו התחלת תהליך, זה לא סיום תהליך של הצעת חוק פרטית.
ענת מאור: אני פונה לממשלה במקביל לדון בהצעת החוק, שמשרד המשפטים ידון בהצעת החוק, זה לא בסתירה.
ענת מאור: אני רוצה להסב תשומת לב שהיום בעיתון התפרסם פסק דין בצרפת על הצורך לחסום גישה לאתר המוכר מזכרות נאציות.
ענת מאור: באתר המכרזים של חברת האינטרנט מוצעים דגלים עם צלבי קרס, וזו פגיעה בזיכרון הקולקטיבי הצרפתי.
אביב אילון: אני לא צריך להזכיר לגבירתי שהצרפתים תמיד היו קיצוניים בכל דבריהם, וצריך מאוד להסתייג מפסק דין הספציפי הזה של בית משפט שהוא - - -
ענת מאור: אני חושבת שהאוזן המוסיקלית שלנו שומעת את ההבדלים בניואנסים.
ענת מאור: הרי לכן נאמר שצריך דיון על חקיקה, וכו', ובכל זאת אני לא רוצה למחוק מהפרוטוקול ולא מעוצמת דבריי, שזה פסק דין שיצא היום, ובין הגישה הצרפתית האולי מחמירה, לבין הגישה הגורפת ההפוכה שהכל מותר, אנחנו נמצא את האמצע - - -
איילה גליקסברג: ואם זה יכול לשרת אותנו.
ענת מאור: אני רוצה לומר שבתוך האלימות הכללית, ביום כזה בוודאי, ובכלל לאורך השנה, על אלימות כלפי נשים אנחנו נשים דגש מיוחד, כי לצערי הרב בעניין הזה אין שיוויון, והאלימות בעיקר מופנית כלפי נשים.
ענת מאור: יושבים פה נציגים של ארגוני נשים ואחרים.
ענת מאור: אני רוצה לומר לצה"ל, שאני מברכת על הטיפול המהיר בנושא.
ענת מאור: אני יודעת שהצבא עושה עבודה מאוד חשובה בחוק הטרדה מינית, ובעצם היתה פעילות עוד לפני החוק, אז גם בנושא של שימוש מונע באינטרנט, דווקא בעקבות ההתנצלות, אני חושבת שאתם צודקים שאין מה להגיש תלונות.
ענת מאור: אחרי שהחבר'ה התנצלו והנושא נבלע, צריך דווקא באופן חיובי לנצל את זה כדי לטפל בנושא כולו.
ענת מאור: אני פונה אליך, הגברת ענת ברקו להעביר את הסיכומים לקצינת ח"ן ראשית.
ענת מאור: אני רוצה באופן פרטי להודות לד"ר שלום אדרת, ופונה לאנשים לשתף פעולה גם בנושא הזה, היכול לפגוע בבני נוער במיוחד.
ענת מאור: האם יש הצעות נוספות לסיכום מהדיון שדילגתי עליהן?
אסתר עילם: האינטרנט הוא לא שיוויוני, הוא פועל למען אינטרסים של קבוצות הגמוניות, וכל עוד שהחברה שלנו פטריאכלית, אנחנו נצטרך לעמול כדי להלחם באלימות נגד נשים.
ענת מאור: תודה אסתר, אבל זה מה שנקרא בחזקת דעה.
ענת מאור: לסיכום, האינטרנט עם הדברים האדירים שבו, ואני באמת מאמינה בזה, ובכל ישיבה אנחנו חוזרים על זה, ובכל יום על האינטרנט, שהוא אכן יצמצם פערים במדינה, אני אומרת לכם זאת כאשת פריפריה, אבל בינתיים הכבלים רק עכשיו מתחילים להגיע לפריפריה.
ענת מאור: ללא התערבות, האינטרנט רק יגדיל פערים, וכל הדיבורים על כך שהוא מגיע לכל ילד ולכל ילדה ולכל אזור הם לא נכונים, אם לא תהיה מדיניות מועדפת ומעדיפה של הממשלה ושל הארגונים.
ענת מאור: אותו דבר קורה בקרב האוכלוסיות כולן, שהוא של בעלי הון, הוא של בעלי ידע, ללא התערבות חברתית, לא רק חקיקתית.
ענת מאור: לכן אני מזמינה את כולם להיות מעורבים בהתערבות.
ענת מאור: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
ענת מאור: על סדר היום מחקר וניטור ים המלח לאור ירידת המפלס ותוכניות פיתוח אזוריות.
ענת מאור: הנושא עומד על סדר היום של המדינה כבר זמן רב ואנחנו רואים את תפקידנו כועדה גם להתריע, גם לרכז את המידע – וזה לא מידע חדש – וגם לפנות לרשויות הביצוע שאכן יישמו לאור המידע את מה שצריך ליישם.
ענת מאור: אני קודם כל רוצה לברך מאוד את מר נזאר אוומלה, היועץ לכלכלה ומסחר בשגרירות ירדן בישראל.
ענת מאור: אין הוכחה טובה יותר מאשר שטח ים המלח שעובר בשתי המדינות הוא מקור לפרוייקטים תעשייתיים, מדעיים ותיירותיים שיכול להוות פריחה וצמיחה או חס וחלילה דווקא לדרדור משותף שכן הגבולות לא חוצים את הצרכים, גם של המדע, גם של השלום, גם של האזרחים.
ענת מאור: דווקא בימים אלה אני רואה חשיבות רבה להיותך אתנו.
ענת מאור: לא נערב פוליטיקה, אבל אין ספק שהחזרת השקט לאזור מעבר לכל מחלוקת פוליטית וקידום שיחות השלום וגם בניית השלום ושילוב המדע בתוכו הוא חלק מאוד נכבד.
ענת מאור: ברוך הבא ונשמח אחר-כך על השתתפותך בדיון.
ענת מאור: את הדיון יפתח דוקטור מיכאל בייט, מנהל מינהל מדעי האדמה במשרד לתשתיות לאומיות.
ענת מאור: שר האוצר הוא השר הממונה על משרד לתשתיות לאומיות כך שיכול להיות שהשיתוף בין אוצר והמשרד לתשתיות לאומיות יגרום לקידום הנושא.
ענת מאור: אנו מבקשים מכל נציגי משרדי הממשלה שנמצאים כאן גם להשיב על הדברים שיועלו כאן וגם להיות פה לוועדה, בנוסף למכתבים שאנחנו נוציא, בקשר לצרכים הרבים.
ענת מאור: אני רוצה לברך את עמיתיי חברי הוועדה.
ענת מאור: נמצאת כאן בהחלט נוכחות מאוד מכובדת וזאת מאחר שהנושא חשוב בעיני מקבלי ההחלטות בכנסת.
מיכאל בייט: השקף הזה נועד להראות שאגן הניקוז של ים המלח הוא אזור גדול מאוד, כארבעים קילומטר מרובע ומשתרע על-פני כחמש מדינות.
מיכאל בייט: כל מה שקורה באזור הזה משפיע על ים המלח.
מיכאל בייט: כיוון שים המלח הוא מה שאנחנו מגדירים כאגן סופי, כלומר, מים נכנסים אליו ויוצאים רק באידוי, התהליכים שקורים באגן הניקוז משפיעים באופן קיצוני על הים עצמו.
מיכאל בייט: החל משנות ה60-, עם הפעלת המוביל הארצי הישראלי והירדני, ההשפעות של ירידות המפלס היו עוד הרבה יותר קיצוניות.
מיכאל בייט: אם אני אראה עקומה מאוד כללית של ירידות המפלס, אנחנו נראה שהחל מ1800- עד שנת 2000 אנחנו רואים את המפלס כאשר בצד שמאל הגובה מתחת לפני הים, שזה מינוס 418 או מינוס 386 למעלה.
מיכאל בייט: מה שאנחנו רואים הוא שבערך ב1896- הגובה של מפלס ים המלח היה מינוס 391, בשנת 1830 שוב פעם מינוס 391,5 והנה ב1999- אנחנו מצויים במינוס 413 וזה כאמור בעיקר תודות לפעילות באגן הניקוז של ים המלח.
מיכאל בייט: הנושאים האלה של אספקת מים והפעילות התעשייתית הם אלה שגרמו לירידות המפלס.
מיכאל בייט: כמובן שאם המפלס יורד, השטח של האגם ונפח האגם יורד בהתאם וכאן יש לנו דיאגרמה של מפלסי ים המלח לעומת הנפח והשטח ואנחנו רואים שכל הדברים האלו נמצאים במצב של ירידה.
מיכאל בייט: כשהמפלס היה גבוה, השטח היה סדר גודל של אלף קילומטר מרובע והיום הוא בסדר גודל של כ700- קילומטר מרובע.
מיכאל בייט: כל הדברים האלה מאוד משפיעים על התהליכים הלימנולוגיים, התהליכים שקורים בתוך האגם וכאמור אנחנו ביצענו, המערכות של המכונים, עבודות רבות ואני אראה את אחת העבודות שהיא מפה בטימטרית של ים המלח, כלומר, מפה שמראה את הקרקעית של ים המלח וזה שוב פעם כמובן מידע חשוב ביותר לצורך הבנת התהליכים.
מיכאל בייט: במשך השנים האחרונות, במשך כשלושים השנים האחרונות, אנחנו מבצעים מערכות של ניטור ומחקר בים המלח בתקציבים דלים ביותר.
מיכאל בייט: אני חייב לציין שזה בשיתוף פעולה הדוק עם ים המלח ועל זה אנחנו נשמע סקירה מדוקטור איתי גבריאלי.
מיכאל בייט: אני רוצה להתייחס לפתרונות.
מיכאל בייט: אם מדובר על העלאת המפלס ושמירה על מפלס שהיה קודם, הדרך היחידה היא להביא מים או מהים התיכון או מהים האדום אבל זה שוב יוצר בעיות ואת הדברים האלה צריך לשקול מאוד בזהירות כי ערבוב תמלחות הוא בעיה בפני עצמה.
מיכאל בייט: אני חייב לציין שהיום יש בעיות תכנוניות כתוצאה מירידות המפלס, יש בעיות הנדסיות ויש בעיות הידרולוגיות שתשמעו עליהן בהמשך.
עמוס ביין: כדי שאדבר אתכם במישור אחד, אתן כמה מילות רקע על העקרונות עליהם אנחנו מדברים.
עמוס ביין: בשקף העליון אתם רואים את ירידת מפלס ים המלח במהלך השנים.
עמוס ביין: בחלק התחתון אתם רואים את ירידת מפלס מי התהום בכל מיני קידוחי ניטור שמצויים לאורך חופי ים המלח ואתם רואים שהירידה היא גם בים וכמובן לכל הידרו-גיאולוג ברור שהירידה הזאת משפיעה גם על ירידת מפלסי מי התהום.
עמוס ביין: כשאנחנו מדברים על מפלסי מי התהום באזור ראוי לדעת מה קורה.
עמוס ביין: אנחנו רואים את הים מצד ימין בכחול, אנחנו רואים משמאל סלעים שהם הסלעים שבעצם מעבירים את המים מאזורי הגשם, מאזור הרי יהודה או אזור בית לחם וחברון, המים נכנסים לתוך הסלעים הלבנים מצד שמאל, המים האלה כשהם מגיעים לבקע של ים המלח עוברים לסוג אחר של תצורות שמוליכות את המים, והמים האלה יוצרים את מפלס המים שנמצא כאן, את מפלס המים של מי הטהור והמים האלה נקווים אל ים המלח.
עמוס ביין: באזור הזה אנחנו מכירים שכבת מלח שבעוד רגע אני אדבר עליה והיא אולי הגורם העיקרי לקריסת התשתית עליה אנחנו מדברים.
עמוס ביין: זאת השכבה שעליה אנחנו מדברים, כלומר האינטראקציה שבין השכבה הזו למים הללו.
עמוס ביין: בתנאים האלה כשיש מי תהום ליד ים נוצרים יחסים שאנחנו קוראים להם יחסי הפן הביני.
עמוס ביין: יחסי הפן הביני הם היחסים שנוצרים בין גוף המים המלוח והמים המלוחים שנכנסים לתוך תת-הקרקע בגין המים המלוחים בים והמים המתוקים שמצויים בקו העליון שנמצא מצד ימין.
עמוס ביין: בסך הכל קיים שווי משקל שנקבע הן בגין העומדים של הים ומי התהום ושווי המשקל הזה הוא פונקציה גם של המשקלים הסגוליים שבין שתי מערכות המים הללו.
עמוס ביין: מה קורה כשאנחנו מורידים את מפלס ים המלח.
עמוס ביין: אם אנחנו לוקחים את מפלס הים העליון, היכן שכתוב ים המלח 1960, זה מציין את המפלס לפני כמעט ארבעים שנה, ואז בתנאים האלה הים היה גבוה, מפלס המים המתוקים שהיה בשווי משקל אתו הוא הקו העליון.
עמוס ביין: בתקופה הזו הפן הביני או שווי המשקל בין גוף המים המלוח וגוף המים המתוק התקיים פחות או יותר לאורך הקו הזה.
עמוס ביין: כשהורדנו את המפלסים והגענו למפלסים בהם אנחנו נמצאים היום, ים המלח 2000, בכל האזור הזה בעצם הגוף המלוח כבר איננו קיים אלא עבר לכאן כשקו שווי המשקל, הפן הביני, התייצב כאן.
עמוס ביין: כלומר, כל האזור הזה שקודם היה רווי במים מלוחים שהם פחות או יותר גם רוויים למלח שהיו כאן, הם נמצאים בתהליך של שטיפה ובעצם אותו מלח שקודם היה חשוף לתנאים רק של מים מלוחים רוויים למלח ולכן לא התקיימה בו המסה, פתאום נחשף לתהליך של שטיפה של מים תת-רוויים.
עמוס ביין: זה שורש הבעיה כי מתחילה בעיה כשהמלח הזה עובר המסה.
עמוס ביין: נראה מה קורה בתהליך של ההמסה.
עמוס ביין: המערכת הזו היא יותר מסובכת ויש בה כמה תתי-אקוויפרים.
עמוס ביין: המים התת-רוויים עוברים ומחלחלים מתחת למלח, ממיסים את המלח, יוצרים קודם כל חלל, אחר-כך החלל הזה הולך וגדל ובסופו של דבר החלל הזה מתמוטט ויוצר את הבור שאותו אנחנו מכירים מהשטח ושהוא לא בור יחיד אלא כי שתראו מדובר על תופעה רגיונלית שלמעשה אפשר לראות אותה כמכת טבע רגיונלית.
עמוס ביין: בצבעים כאן קשה לראות, אבל בעצם מכל האתרים האלה, מכאן ועד כמעט למעלה, כל המקומות שמסומנים באדום, אלה האתרים בהם נוצרים בורות בצורה בלתי צפויה כאשר יש מקומות שיש בורות אחד ליד השני והם למעשה מסכנים את כל התשתית וכל מי שחי וגר באזור, כולל מע"צ שאחראים על הכבישים, יודע שזו בעיה קשה ביותר והיא פשוט מסכנת את עצם התשתית שקיימת באזור.
עמוס ביין: במהלך העבודות שאנחנו עושים למעשה פיתחנו שיטות כדי להסתכל על שתי המערכות.
עמוס ביין: קודם כל אנחנו יודעים שתנאי הכרחי לקריסת התשתית היא מציאות המלח.
עמוס ביין: היכן שאין מלח, התהליך הזה לא יתקיים.
עמוס ביין: המלח הזה בעצם מציין איזשהו קו חוף של ימה קדומה ולכן התנאי הראשון, כדי שנוכל להגדיר לעצמנו, למתכננים באזור, את אזורי הסיכון הוא שצריך למפות את המלח בתת הקרקע.
עמוס ביין: לשם כך פתחנו יחד עם המכון הגיאו-פיסי שיטות שבעיקר בנויות על רפלקציה ססמית שבעזרתן ניתן לראות את שכבת המלח בתת הקרקע.
עמוס ביין: התנאי השני הוא המערכת ההידרולוגית.
עמוס ביין: כלומר, אותו קטע בו המים התת רוויים למלח באים במגע עם שכבת המלח וממיסים אותה.
עמוס ביין: כפי שאנחנו מבינים היום לדעתנו הדרך היחידה לטפל בתופעה הזאת היא לעשות מניפולציה למערכת המים.
עמוס ביין: כלומר, לטפל במי התהום האלה.
עמוס ביין: הדרך האחת היא פשוט ליצור מה שאנחנו קוראים באנגלית 'די ווטרינג'.
עמוס ביין: עושים את זה כשנמצאים במכרות שמפלס המים מפריע לכרייה, אז אנחנו פשוט יוצרים שאיבה ומורידים את המפלס ומייבשים את העופרה.
עמוס ביין: גם פה הדרך היא ליצור בעצם מניפולציה כזאת שתוריד את המפלסים ותייבש את המלח, ובכך היא תאט את ההמסה.
עמוס ביין: מצד שני יש אזורים שהמלח כבר אכול מאוד.
עמוס ביין: למשל באזור הכביש ליד עין גדי, שללא ספק המלח שם כבר כולו נעשה נתבים נתבים ולכן לדעתנו במקומות כאלה הפתרון האחר הוא לעשות גם מניפולציה של מים אבל דווקא להכניס מים וליצור המסה מבוקרת של כל המלח כאשר מדובר על שכבה שיכולה להיות בעובי של 15-10 מטרים.
עמוס ביין: כלומר, להמיס לחלוטין את המלח באותם הקטעים בהם עצירת המים לא תעזור ובאזורים האלה להדק את התשתית.
עמוס ביין: זו פעולה מאוד יקרה, אבל כשאין ברירה אחרת, זו הדרך היחידה שניתן לטפל בה.
עמוס ביין: כדי שנוכל לקדם את הדברים צריך תקציב כדי להעמיד פיילוט.
עמוס ביין: צריך לנסות את הרעיונות האלה, לעשות שורה של קידוחים, לראות כיצד הם מתנהגים, לשאוב, לבצע מעקב ולראות שאכן אנחנו עושים זאת בצורה סבירה.
איתי גבריאלי: אנחנו נמצאים במאזן מים שלילי בים המלח שהחל בעצם במחצית השנייה של המאה שעברה.
איתי גבריאלי: בנסיעה ליד ים המלח אנחנו רואים את ההתייבשות המסיבית של האגם ואני מדבר על האגם הצפוני.
איתי גבריאלי: קצב ירידת המפלס היום של הים עומד על בין שבעים סנטימטר למטר בשנה והדבר נובע בראש וראשונה מהטיית המים המתוקים שבעבר נכנסו מהירדן.
איתי גבריאלי: כדי להמחיש עד כמה הדבר הזה חריף.
איתי גבריאלי: כולכם ודאי זוכרים את השנה הברוכה של חורף 1992-1991, כאשר לא עצרו את המים המתוקים שזרמו מהירדן ומהירמוך, והדבר התבטא מיד בעליית מפלסים בים המלח כאשר המפלסים עלו בשני מטרים.
איתי גבריאלי: אם אנחנו מסתכלים כאן, אנחנו רואים את עליית המפלס שנמחקה ולמעשה תוך שנתיים כמות המים שעמדה בסדר גודל של שני מיליארד קוב, שהיא שוות ערך לצריכת המים בארץ השנתית, אבדה בים המלח.
איתי גבריאלי: קצב ירידת המפלס עומד על בערך שבעים סנטימטר עד מטר כאשר מתוך זה התרומה של שני מפעלי האשלג ביחד עומדת על 20 עד 25 אחוזים.
איתי גבריאלי: בפועל מצד אחד הם שואבים מי תמלחת מהאגם הצפוני, את מי ים המלח מהאגם הצפוני, מזרימים אותם לבריכות אידוי באגם הדרומי שבעצם היום יבש, מגבירים את שטח האידוי האפקטיבי של הים ובכך תורמים לאידוי.
איתי גבריאלי: לגבי ההשפעה על הים עצמו.
איתי גבריאלי: בירידת מפלסים למאזן מים שלילי יש משמעות על הלימנולוגיה או על ההתנהגות של האגם כגוף מים.
איתי גבריאלי: אם בעבר עמודת המים של הים על פני מאות שנים הייתה מאופיינת בשתי שכבות מים – שכבת מים מלוחה מאוד שהיא היוותה את עיקר גוף המים שזה היה החלק התחתון של הים, והחלק העליון היה יחסית מהול למים התחתונים – כתוצאה ממאזן מים שלילי מתקיימת עליית המליחות של המים העליונים עד הגעה למליחות וצפיפות דומה בין עמודת המים התחתונה לעמודת המים התחתונה.
איתי גבריאלי: למעשה יש ערבוב של שתי עמודות המים והיפוך של עמודת המים וזה המצב שיש לנו היום.
איתי גבריאלי: מעבר לכך אנחנו ממשיכים לאדות את הים, המליחות ממשיכה לעלות והתוצאה היא שהיום ים המלח רווי במלח בישול ושוקעים בו כמויות ניכרות של מלח בישול.
איתי גבריאלי: אנחנו מדברים על מעל למטר של מלח ששקע משנות ה80- ונמצא היום בקרקעית הים.
איתי גבריאלי: יש לזה השפעה גם על ההרכב הכימי של הים.
איתי גבריאלי: אנחנו רואים את היחסים הכימיים כאשר מצד אחד הם מבטאים את הפעילות של שני מפעלי האשלג והשפעה של שקיעת מלחים בים.
איתי גבריאלי: אם אנחנו מדברים על פתרון, ונדמה לי שהפתרון של הזרמת מים מתוקים לים היום הוא לא מעשי, חוזר נושא תעלת הימים ועולה מהיבטים שונים.
איתי גבריאלי: אני אציין את המשמעות של הדבר מבחינת ים המלח עצמו.
איתי גבריאלי: הכנסה של מים מתוקים במערכת של התפלה תחזיר לים המלח את מצבו הלימנולוגי.
איתי גבריאלי: זאת אומרת, יהיו לנו מים יחסית פחות מלוחים למעלה לעומת המים המרוכזים של המים למטה, אבל מצד שני צריך לזכור שאנחנו לא מדברים עכשיו על מי ים המלח מהולים אלא על תערובת של ים המלח עם מי ים.
איתי גבריאלי: הדבר יגרום מבחינה כימית לשקיעה של גבס בחלק העליון של הים.
איתי גבריאלי: עמודת המים התחתונה שלא תראה יותר אוויר ולא תראה יותר חמצן תגיע בשלבים די מתקדמים לתנאים שנקראים תנאים מחזרים, יתפתח גז H2S כפי שהיה בעבר לפני ההיפוך שהיה בשנות ה70-, ומן הסתם הפעילות הבקטריאלית בים המלח, והיא קיימת בים המלח, שאופיינית לים המלח, לא ברור איך היא תגיב עכשיו לתהליך כזה ושינוי הרכב כימי.
איתי גבריאלי: ברור שתהיה פריחה של פעילת בקטריאלית במים העליונים.
איתי גבריאלי: כמובן שיש לכך משמעות למפעלי האשלג והנושא ודאי יורחב בהמשך.
ענת מאור: אנחנו בדרך כלל ועדת מדע ולא ועדת נוסטלגיה, כך שאני מבקשת לאחר סיום דברי הפתיחה להתייחס לשאלות אלו.
רפי בנבנישתי: אני הייתי אחד מיושבי-הראש של תעשיית עמק בית הירדן שעשתה את הבדיקות והגישה תוכנית פיתוח בהיקף של שלושה מיליון דולר.
רפי בנבנישתי: מילה כללית בנושא התעלות.
רפי בנבנישתי: במשך השנים הצטברה אינפורמציה שאומרת שהתעלות הן מפעל כלכלי - הן לאנרגיה והן לאחזקת מים – לא כדאי וכי הכדאיות הכלכלית לא קיימת.
רפי בנבנישתי: הכדאיות הכלכלית היא במה שמדינת ישראל כרגע מקדמת וזה התפלת מים על שפת הים.
רפי בנבנישתי: אני מדבר אחרי שנמצאו הכספים המתאימים למצוא פתרונות יותר זולים מהתפלה.
רפי בנבנישתי: לעומת זאת אני צריך לומר כבר עכשיו שלגבי ירדן לטווח ארוך בבדיקות שנעשו מתברר – ואנחנו מדברים על טווח של עשר-עשרים שנה מהיום - שירדן תצטרך להתפיל מי ים ויש לה שתי חלופות, או ים סוף או הים התיכון, וכי החלופה של התפלת מים בים המלח כתוצאה מהעברת מי ים מים סוף לים המלח היא כדאית לירדן.
רפי בנבנישתי: דהיינו, אנחנו נמצאים במצב שיש לנו פרוייקט ירדני שיש לו תועלות גם למדינת ישראל.
רפי בנבנישתי: זו ההצגה הנכונה של תעלת הימים.
רפי בנבנישתי: גם התועלת הירדנית היא תועלת שולית שהיא מתבססת בין השאר על כך שמקווים שלתעלה הזאת יש תועלות נוספות והתועלת הנוספת המרכזית היא הצלת ים המלח.
רפי בנבנישתי: אני מקווה שנציג משרד התיירות יוכל לומר את דבריו כי לפי התוכניות שיש בידינו יש בישראל ובירדן, בצפון הירדן ובמזרח הירדן, תוכניות מרחיקות לכת לבניית עשרים אלף חדרי מלון בשנים הבאות.
רפי בנבנישתי: כאן אני רוצה לומר לכם שהשר שמעון פרס עשה סיבוב באירופה וביפן אצל נשיאים וראשי-ממשלות בנושא התעלה הזאת בתצורה שהצגתי לפניכם ואמנם יש עניין רב באירופה וביפן לגייס הון.
רפי בנבנישתי: ממשלת יפן מוכנה לשלוח משלחת סקר ראשונית שהייתה צריכה להגיע עכשיו אבל בגלל המצב דחתה את בואה.