GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחמיה לב ציון: היא עלתה מ20- מיליון דולר ל40- מיליון דולר השנה.
נחמיה לב ציון: היה לנו דיון עם הנהלת הקרן ונשיא האקדמיה הלאומית למדעים, וגם עם המנכ"ל שלה.
נחמיה לב ציון: דיברנו על החומש הבא.
נחמיה לב ציון: אנחנו כעת לקראת דיון עם האוצר על תוכנית החומש הבאה של ההשכלה הגבוהה.
נחמיה לב ציון: אנחנו מקווים להכפיל שוב את הסכום – והפעם להגיע, אם נצליח בכך, ל80- מיליון דולר.
נחמיה לב ציון: כלומר, הפעם המדרגות יהיו של 6-7 מיליון דולר בשנה.
נחמיה לב ציון: הקרן הלאומית למדע היא הקרן הגדולה ביותר היום.
מיכאל איתן: מה סך הכל התקציב למחקר ופיתוח מתוך התקציב השנה?
מיכאל איתן: מה המדדים שלכם?
נחמיה לב ציון: אנחנו נותנים לאוניברסיטאות במסגרת תקציב מחקר 1.2 מיליארד ש"ח.
נחמיה לב ציון: התקציב כולו הוא 5.3 מיליארד ש"ח.
מיכאל איתן: זו ירידה באחוז?
נחמיה לב ציון: זה נשאר שליש מההקצבה לאוניברסיטאות, אלא שהתקציב של ות"ת גדל בגלל התוספת למכללות, ושם אין מחקר.
מיכאל איתן: כלומר, אם מורידים את תקציב המכללות מדובר בשליש?
נחמיה לב ציון: התקציב הוא שליש מתקציבי האוניברסיטאות.
נחמיה לב ציון: לכך יש להוסיף סכומים נוספים שהות"ת מעבירה.
נחמיה לב ציון: בסכום שציינתי לא נכללת הקרן הלאומית למדע, השותפות שלנו במו"פ האירופי, "אינטרנט 2" – פרויקטים מהסוג הזה.
נחמיה לב ציון: הערה אחרונה לגבי המדיניות שלנו, ואני מקווה שהיא תאומץ גם על ידי הנהלת הקרן הלאומית למדע: בשנים האחרונות הקרן הגדילה את אחוז הזוכים מבין המגישים בקשות לסיוע.
נחמיה לב ציון: זה חשוב, כי צריך לעודד אנשים להגיש בקשות.
נחמיה לב ציון: הגענו ל-35% זוכים מבין המגישים, כמו ברוב הקרנות הגדולות בעולם.
נחמיה לב ציון: זהו השליש המצטיין.
נחמיה לב ציון: אם מגיעים לאחוז גבוה יותר כבר לא עוסקים רק במצטיינים.
נחמיה לב ציון: המגמה שכבר התחילה בשנים האחרונות והיא תתחזק בהמשך, היא שלא להגדיל בצורה ניכרת את מספר הזוכים, אך להגדיל את גובה המענק שכל חוקר מקבל.
אליעזר כהן: נשמע כעת את דבריו של אבי הר-אבן, מנהל סוכנות החלל הישראלית.
אבי הר-אבן: השר הזכיר בדברי הפתיחה שלו שההידרדרות בתקציבים לתשתיות קשורה גם לנושא החלל.
אבי הר-אבן: לפני כשנה וחצי קיימה הוועדה דיון בנושא החלל.
אבי הר-אבן: בעקבות זאת יצאה פנייה מטעם יו"ר הוועדה, נוסף לפניית השר, בבקשה לקבל מימון.
אבי הר-אבן: לא הייתה שום התייחסות למכתבים.
אבי הר-אבן: המצב הולך ומידרדר.
אבי הר-אבן: אנחנו פועלים בתחום קשרים עם התעשייה, מחקרים.
אבי הר-אבן: אנחנו מנסים לשלב עולים חדשים בנושא, וגם הסקטור הערבי משולב בתחום.
אבי הר-אבן: לגבי החינוך, הגברת המודעות בקרב הנוער: הנושא של טכנולוגיה באמצעות חלל הוא נושא אטרקטיבי מאוד, והוא אחד מהנושאים שאנחנו עוסקים בהם.
אבי הר-אבן: אנחנו מנצלים אירועים כמו שיגור האסטרונאוט כדי לעורר מודעות ולקדם את הנושא.
אבי הר-אבן: אך המצב הולך ומידרדר.
אבי הר-אבן: אנחנו מבקשים את סיוע הוועדה והתערבותה בכנסת, כדי שהנושא יזכה לטיפול תקציבי.
נסים זאב: מה התקציב שלכם?
אבי הר-אבן: התקציב הוא כ-2.5 מיליון ש"ח לשנה.
אבי הר-אבן: זה הידרדר בערך כמו תקציב התשתיות, באותו יחס.
אבי הר-אבן: הוא היה 4 מיליון דולר בשנת 1995, והגיע לפחות מ-700,000 דולר השנה.
אליעזר כהן: פרופ' זמירה מברך, המדענית הראשית במשרד החינוך, בבקשה.
זמירה מברך: ראשית, אני מניחה שכל המספרים כאן הם נומינליים.
זמירה מברך: הם לא מעודכנים.
אבי הר-אבן: לא, לא נכון.
זמירה מברך: סליחה.
זמירה מברך: ח"כ מאור דיברה על צביעת תקציבים במשרדים השונים.
זמירה מברך: לא שמעתי התייחסות של השר או המנכ"ל לכך.
זמירה מברך: האם נעשה ניסיון כזה?
זמירה מברך: האם רוצים לעבור לשיטת עבודה שכזאת, שלפיה כל משרד, בלי להגדיל את תקציבו הנתון, יקצה יותר למדען הראשי של המשרד?
מתן וילנאי: למשרד החינוך יש 22 מיליארד ש"ח, מה אני יכול לומר לשר החינוך?
זמירה מברך: כולנו הרי באותה סירה ורוצים את אותו דבר.
זמירה מברך: דיברנו על הנושא בפורום המדענים הראשיים ובהרבה שיחות עם השר.
מיכאל איתן: מה התקציב למחקר ופיתוח במשרד החינוך, לעומת השנה שעברה?
זמירה מברך: לא בדקתי לעומת השנה שעברה, אבל תקציב המשרד הוא 24 מיליארד ש"ח, ותקציב המחקר הוא בערך 8-10 מיליון.
זמירה מברך: המצב ברור, וזה היחס באחוזים – בעצם בפרומילים – גם במשרדים האחרים.
זמירה מברך: לכן אם תהיה החלטה גורפת שכל המשרדים יקצו חלק מתקציבם למחקר – בתחום המשרד עצמו, שלא לדבר על נושאים רב תחומיים – ממילא יגדל תקציב המחקר במדינת ישראל.
נסים זאב: משרד החינוך הוא המשרד היחיד, חוץ מהמשרד למדע, תרבות וספורט, שמשתתף במחקר?
זמירה מברך: לא, כמעט לכל המשרדים הממשלתיים יש מדען ראשי: משרד הבריאות, משרד הקליטה, משרד המשטרה וכו'.
זמירה מברך: המטרה היא שכל משרד יצבע חלק יחסי מהתקציב שלו לצורך מחקר בתחום שבו עוסק המשרד.
אליעזר כהן: ידבר כעת ד"ר ישראל זיידרמן, יו"ר איגוד סגל המחקר.
ישראל זיידרמן: קשה לבוא בתלונה לשר המדע,
מיכאל איתן: הוא שר המדע, התרבות והספורט.
מתן וילנאי: וב-50% מזמנו עוסק השר הזה בסוגיית ערביי ישראל.
ישראל זיידרמן: כאמור קשה לבוא בטרוניה לשר המדע, התרבות והספורט בתחום התקציב.
ישראל זיידרמן: הוא לא שר האוצר, אין זו סמכותו.
ישראל זיידרמן: אך יש נושאים שהם בסמכות בלעדית של משרד המדע, כמו המדענים שבשירות המדינה – שהם התשתית העיקרית של משרד המדע.
ישראל זיידרמן: המדענים מבצעים, מתכננים את עבודות המחקר.
ישראל זיידרמן: יש לי שלוש שאלות לשאול את השר בנושא זה.
ישראל זיידרמן: ראשית, לגבי מוסד מחקרי בשם אגודת הגליל.
ישראל זיידרמן: זהו מו"פ אזורי שעובדים בו מדענים ערבים, והוא ממוקם באזור ערבי.
ישראל זיידרמן: אני רוצה לשאול את השר למה כבר שנים רבות מתעכבת ההכרה במוסד זה כמוסד מחקר רשמי של המדינה.
ישראל זיידרמן: הרי כך אפשר יהיה לקבל מדענים בדרג המחקר ולהעניק תנאי עבודה הולמים למדענים הערבים שעובדים שם.
אליעזר כהן: אני מבין שזה קשור גם למשרד החינוך.
ישראל זיידרמן: לא, אין קשר למשרד החינוך.
ישראל זיידרמן: המו"פ הוא בסמכות הבלעדית של משרד המדע, התרבות והספורט.
ישראל זיידרמן: השאלה השנייה שברצוני לשאול נוגעת לפן אחר של תשתיות: מדוע השר ניתק את הקשר עם נציגות סגל המחקר במסגרת הדיונים של פורום המדענים הראשיים?
ישראל זיידרמן: השר הקודם שיתף את נציגות עובדי המחקר עצמם, והדבר הביא ברכה לשני הצדדים.
ישראל זיידרמן: מדוע הוחלט להוציאם מהפורום של המדענים הראשיים?
ישראל זיידרמן: שלישית אני מבקש לשאול לגבי חוק המולמו"פ.
ישראל זיידרמן: שלושת שרי המדע הקודמים שיתפו את סגל המחקר הממשלתי בדיונים ובהבנות ובניסוחים של החוק.
ישראל זיידרמן: מדוע הדבר לא נמשך גם בפעילות השר הנוכחי?
ישראל זיידרמן: שיתוף הפעולה עם האנשים שמבצעים בעצמם את עבודת המחקר הוא לדעתי מרכיב חשוב ומכובד בפעילויות הללו.
ישראל זיידרמן: אני מבקש לחזור לשאלה הראשונה: מה עם אגודת הגליל, מתי יינתן לה המעמד שיש למו"פים אחרים, שמאפשר העסקת אנשים בדרג המחקר?
מתן וילנאי: אני יכול לענות רק לגבי השנה האחרונה.
מתן וילנאי: אינני אחראי על השנים הקודמות.
מתן וילנאי: כל בר דעת יודע שמה שנגרר שנים הוא כנראה בעייתי.
מתן וילנאי: למשל המולמו"פ.
מתן וילנאי: ח"כ איתן אמר שהוא הניח את ההצעה על שולחן הממשלה.
מיכאל איתן: ההצעה מונחת על שולחן הכנסת.
מתן וילנאי: כבר במאי 1996 הונחה ההצעה על שולחן הממשלה.
מתן וילנאי: אחר כך טיפל בנושא ח"כ מיכאל איתן ואני עומד להניח את ההצעה בפעם השלישית.
מתן וילנאי: כיצד זה לא עברה ההצעה בפעם הראשונה, מדוע יש צורך בשלושה שלבים נפרדים?
מתן וילנאי: אם ננסח זאת בעדינות, הדבר מעורר מחשבה.
מתן וילנאי: כנראה שמסתתרים פה כמה דברים אחרים.
מתן וילנאי: אינני יודע מה מסתתר מאחורי העניין.
מיכאל איתן: אתה השר, עליך לברר זאת.
מתן וילנאי: אינני יודע, ואני מודה בכך.
מתן וילנאי: למרות שהודאה כזאת איננה מקובלת בפוליטיקה.
מיכאל איתן: אז אולי זהו פחד ממשהו שלא קיים?
מתן וילנאי: אני לא מפחד אלא מציין עובדה, וכנראה שכן קיים כאן משהו נוסף.
מתן וילנאי: בחמש שנים מונח החוק הזה שלוש פעמים – לכן כנראה שקורה כאן משהו.
מיכאל איתן: הנושא מעורר מחלוקת.
מיכאל איתן: הוא לא עבר כי יש בו בעיות וצריכות להתקבל החלטות.
מיכאל איתן: אבל אי אפשר לטעון שיש בעיות, לא יודעים מה הן, לא רוצים לדעת אותן ולא רוצים לטפל בהן.
מתן וילנאי: אלה לא הדברים שאמרתי.
מתן וילנאי: אילו היית מגיע בזמן היית שומע שאמרתי שאני מניח את החוק על שולחן הכנסת בפעם השלישית, ואני מקווה שהוא יעבור.
מיכאל איתן: אני אעזור לך בכך.
למדע, תרבות וספורט: אני בטוח בכך.
למדע, תרבות וספורט: עזרתך גם תועיל, אני יודע זאת.
למדע, תרבות וספורט: אני מעריך מאוד את המאמצים, למרות שאנחנו לכאורה משני צידי המתרס.
למדע, תרבות וספורט: לגבי מו"פ הגליל: המו"פ מקבל טיפול ייחודי שלנו.
למדע, תרבות וספורט: היו שם בעיות שלא קשורות אלינו, של מעבר ממקום למקום.
למדע, תרבות וספורט: באו אלינו בבקשה שנשלם את "שכר הדירה" כתוצאה מהמעבר.
למדע, תרבות וספורט: המשרד לא נושא בהוצאות אלה.
למדע, תרבות וספורט: המעבר היה בצדק, כי התנאים היו בלתי אפשריים, אבל אפשר היה לעשות את זה אחרת.
למדע, תרבות וספורט: בוודאי שלא נעניש את מו"פ הגליל על כך, ואנחנו נתמוך בהם.
למדע, תרבות וספורט: התקציב שלהם גדל רק עכשיו, והוא יגדל עוד בעתיד.
למדע, תרבות וספורט: אני מציב לעצמי למשימה, במסגרת כלל הטיפול במגזר הערבי, לא רק לחזק את מו"פ הגליל אלא להגדיל אותו בצורה משמעותית כי הוא כלי מרכזי גם לפריפריה וגם למגזר הערבי.
למדע, תרבות וספורט: לגבי יתר הנושאים – אינני מבין מה השאלה בנושא זה.
למדע, תרבות וספורט: בכל אופן, העניין קשור לפורום המדענים, והמדענית הראשית תענה על כך.
חגית מסר-ירון: הנוכחים פורום המדענים הראשיים נקבעו בהחלטת ממשלה.
חגית מסר-ירון: סגל המחקר לא נכלל בה.
חגית מסר-ירון: יכול להיות שבעבר הסגל הוזמן, אבל העניין מעוגן בהחלטת ממשלה, ואין זו החלטה של שר כזה או אחר.
חגית מסר-ירון: גם לגבי התייעצויות בחוק המולמו"פ – סגל המחקר הממשלתי הוא חלק מהמחקר הממשלתי, ובתפיסה הבסיסית פורום המדענים הראשיים מייצג את המחקר הממשלתי.
חגית מסר-ירון: בתוך הפורום קיימים גם גורמים שקשורים לכל המשרדים.
חגית מסר-ירון: כל הקשר נעשה דרך המדענים הראשיים שנוכחים בפורום.
חגית מסר-ירון: במשרדים שבהם אין מדען ראשי יש נציג אחר, אבל לכל משרדי הממשלה יש ייצוג.
חגית מסר-ירון: לגבי חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, היה גם דיון ברמה הפתוחה יותר וגם התקיימו דיונים בפורום המדענים הראשיים.
חגית מסר-ירון: מי ששייך למערכת, יש לו נתיב איך להגיע לשם.
חגית מסר-ירון: לגבי אגודת הגליל, האם השאלה הייתה מדוע לא הופכים את מו"פ הגליל למכון ממשלתי, כדי שאפשר יהיה להעסיק שם עובדי מחקר ממשלתיים?
ישראל זיידרמן: לא, להפך, כדי להעסיק אנשים במו"פ האזורי צריך לתת להם את ההכרה.
ישראל זיידרמן: זה לא שאלה תקציבית.
אילן חת: אין מקום לדון בכך כעת.
אילן חת: יושבים כאן הרבה משתתפים וזהו נושא נקודתי של המו"פ בגליל.
חגית מסר-ירון: עקרונית, מרכזי המו"פ האזוריים הם מרכזים עצמאיים, עמותות.
חגית מסר-ירון: משרד העבודה, לאור החשיבות של המו"פים, תומך בהם ונותן להם משאבים ומעודד את פעילותם.
חגית מסר-ירון: אין אלה מוסדות ממשלתיים ולכן העובדים שלהם אינם עובדי ממשלה.
חגית מסר-ירון: יש להם את העצמאות שלהם, כפי שצריך להיות במינהל תקין.
ישראל זיידרמן: למה בכל המו"פים היהודיים המצב אחר?
מתן וילנאי: זה לא הזמן לדון בנושא.
מתן וילנאי: לא באנו לתחקר את מו"פ הגליל.
מתן וילנאי: יושבים כאן עשרות הגליל שבאו לדון בנושאים אחרים.
מתן וילנאי: ניתן את התשובה בזמן ובמקום המתאים.
מתן וילנאי: המדענית הראשית תכין את התשובה.
חגית מסר-ירון: מכיוון שוועדת המדע של הכנסת עסקה בנושא, חשוב לי לציין שמבחינה תקציבית המו"פים התחילו את השנה בתקציב גרוע מאוד, אך בחודש האחרון הצלחנו לתגבר את התקציב שלהם ממשאבים פנימיים של המשרד ומשאבים אחרים.
חגית מסר-ירון: עד עתה כולם קיבלו הגדלה גורפת של 30% בתמיכה ואנחנו מתכוונים להוסיף הגדלה חד פעמית של עוד כ-20%, כדי לסגור פערים.
חגית מסר-ירון: לא הבטחנו את הסכומים כל עוד לא נמצאו בכיסנו, אבל מרגע שהכסף היה אצלנו מצאנו את הדרך להוסיף תקציבים.
ענת מאור: אקריא כעת את סדר הדוברים הבאים.
ענת מאור: תשובות יינתנו בסוף לכולם: רונית לב ארי, מנהלת הרשות למעמד האישה; ד"ר ג'מאלה מחאג'נה ממו"פ הגליל; ח"כ מיכאל איתן; ד"ר חסן עזאיזה, מנכ"ל מו"פ הגליל; אהרון גדנקן, יו"ר הוועדה הלאומית לחומרים מתקדמים וטכנולוגיות כימיות; ארנה ברגרזון, מ"מ המדענית הראשית במשרד איכות הסביבה.
ענת מאור: אבקש מכל אחד למקד את דבריו, אם אפשר.
רונית לב ארי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר כמה מילים: מן הידועות הוא כי לא תמיד נשים בתפקידים בכירים מודעות לנושא נשים.
רונית לב ארי: אני מברכת על המינוי של פרופ' חגית מסר-ירון שהקימה את המועצה הלאומית לקידום נערות ונשים למדע ולטכנולוגיה - שאחרי החשיפה יום העיון אני מקווה שכל מדינת ישראל תשמע עליה.
רונית לב ארי: זהו ביטוי יוצא מן הכלל למודעות ורצון אמיתי לקדם נשים בטכנולוגיות ומדע.
רונית לב ארי: אנחנו כרשות נשתף פעולה, עם תקציב של 2.1 מיליון ש"ח - תקציב צנוע מאוד לעומת הסכומים שהוקצבו למחקר במשרד החינוך.
רונית לב ארי: אך הכלה תשתדל להביא ממיטב תכונותיה.
רונית לב ארי: אין הרבה כסף אבל יש שיתוף פעולה, וחשוב שיידעו על הפעילות.
ענת מאור: בתור יושבת ראש ועדה אני נעלבת ששוכחים לציין גם את פעילות הוועדה בנושא.
ענת מאור: אני חשה מחויבות חזקה כלפי הנושא.
ענת מאור: בפתיחת הישיבה ציינתי גם שקיימתי ישיבה עם הוועדה למעמד האישה ונקיים גם ישיבת מעקב.
ענת מאור: נוסף על הפורום החשוב שהמדענית הקימה יש עוד שני פורומים חשובים שאנחנו מנצלים לעניין: פורום לקידום נשים בהשכלה הגבוהה – התנהלו שם כבר שתי ישיבות, אחת מהן ישיבת מעקב.
ענת מאור: נעשית שם עבודה רצינית מאוד בראשות פרופ' נינה תורן.
ענת מאור: גם הם משתפים פעולה בכל מה שנקרא "תקרת זכוכית" בהשכלה הגבוהה.
ענת מאור: הפורום השני הוא נש"ר – רשת נשים באינטרנט מקודם מאוד.
ענת מאור: אלה נשים שעושות פעילות חשובה בתחום.
ענת מאור: גם ח"כ מיכאל איתן שהוא יו"ר הוועדה בנושא האינטרנט מעורב בעניין.
ענת מאור: על כל הפעולה המשותפת נקיים המשך עבודת מעקב.
רונית לב ארי: התלבטתי אם להזכיר את שמך, ח"כ ענת מאור, אבל את צריכה לקבל זאת כמחמאה.
רונית לב ארי: אנחנו רואים כמובן מאליו את פעילותך בקרב נשים.
רונית לב ארי: אך פעילותה של מדענית ראשית היא לא מובנת מאליה.
רונית לב ארי: לכן זו מחמאה בשבילך – שכן את ידועה בפעילות שלך בקרב נשים.
ג'מאלה מחאג'נה: בוקר טוב.
ג'מאלה מחאג'נה: אני כאן על תקן מדען ערבי.
ג'מאלה מחאג'נה: אני יודע מידע אישי שיש הרבה כמוני.
ג'מאלה מחאג'נה: לצערי רובם המדענים הערבים נמצאים בארצות אחרות.
ג'מאלה מחאג'נה: אני עצמי חזרתי ארצה לפני שנתיים, וחשבתי להשתלב כאן.
ג'מאלה מחאג'נה: כנראה שזה לא כל כך הולך.
ג'מאלה מחאג'נה: בתקופה האחרונה כולם מדברים על קיפוח האוכלוסייה הערבית בתחומים שונים.
ג'מאלה מחאג'נה: התחום שבו הקיפוח צועק לשמים הוא דווקא המדע.
ג'מאלה מחאג'נה: בכל האוניברסיטאות בישראל יש 6,000-7,000 מרצים וחוקרים.
ג'מאלה מחאג'נה: מתוכם יש 35 מדענים.
ג'מאלה מחאג'נה: דיברו כאן על מו"פים לערבים.
ג'מאלה מחאג'נה: אתם יודעים כמה עובדים במו"פ הגליל?
ג'מאלה מחאג'נה: שני אנשים, אני וד"ר חסן עזאיזה.
ג'מאלה מחאג'נה: מדובר על 37-40 חוקרים.
ג'מאלה מחאג'נה: אני עוסק בפיתוח תכשירים נגד סרטן וד"ר עזאיזה בחקלאות.
ג'מאלה מחאג'נה: תחומים שונים.
ג'מאלה מחאג'נה: יש לנו יותר מ-600 מדענים ערבים שסיימו לימודים באוניברסיטאות בארץ.
ג'מאלה מחאג'נה: סיימתי בי"ס לרפואה באוניברסיטה העברית.
ג'מאלה מחאג'נה: בתום התואר שלי הייתי מתרגל – השתלבתי בכל התחומים.
ג'מאלה מחאג'נה: שמעתי רבות מנציגים של ות"ת, אני לא זוכר את שמותיהם, אבל בוועדות של ות"ת אומרים שאם ייפתחו השערים בפני מדענים ערבים הרמה תרד.
ג'מאלה מחאג'נה: אבל אני סיימתי את לימודיי בהצטיינות באוניברסיטה העברית.
ג'מאלה מחאג'נה: מדוע כעת הפכתי לנטל?
ג'מאלה מחאג'נה: כולנו יודעים שלא טוב לערב מדע ופוליטיקה.
ג'מאלה מחאג'נה: מדע הוא נושא משותף לכולם.
ג'מאלה מחאג'נה: עבדתי בחברת תרופות גדולה, שיש לה תרופה נגד סרטן.
ג'מאלה מחאג'נה: והגעתי ארצה כדי לעבוד באותו נושא.
ג'מאלה מחאג'נה: זהו נושא שאין לו גבולות לאומיים או ארציים.
ג'מאלה מחאג'נה: אם אנחנו רוצים לנהל דו-קיום – דווקא המדע הוא התחום המתאים ביותר.
ג'מאלה מחאג'נה: דיברו כאן על צביעת תקציבים.
ג'מאלה מחאג'נה: חשוב לדעת שהאוכלוסייה הערבית, שהיא בערך 20% מאוכלוסיית המדינה, מקבלת מעט תקציבים מאוד בתחום המדע.
ג'מאלה מחאג'נה: הסכומים אפסיים.
ג'מאלה מחאג'נה: תקציב משרד המדע הוא 71 מיליון – תקציב נמוך מאוד, בוודאי בממדים של מדינות אחרות – אבל כמה מתוך זה מגיע לאוכלוסייה הערבית?
ג'מאלה מחאג'נה: אנחנו, כמוסד, מקבלים 580,000 ש"ח.
ג'מאלה מחאג'נה: לא הייתה לנו שום בעיה עם המשרד, מדובר בכמה אלפי שקלים.
ג'מאלה מחאג'נה: כל מדען כאן יודע שאי אפשר לקיים מעבדה ללא מכשיר למים מזוקקים.
ג'מאלה מחאג'נה: לנו, המו"פ האזורי אגודת הגליל, אין מכשיר לזיקוק מים.
ג'מאלה מחאג'נה: אנחנו מביאים את המים המזוקקים מרמת הגולן.
ג'מאלה מחאג'נה: יש לנו שם חברים שמזקקים אצלם את המים ושולחים לנו.
ג'מאלה מחאג'נה: אין לנו את התשתית הבסיסית המינימלית אחרי 50 שנה.
ג'מאלה מחאג'נה: בארה"ב היה לי תקציב של כמעט מיליון דולר שיכולתי להוציא, אך כאן אין מכשיר למים מזוקקים.
12961: זה לא בגלל משרד המדע.
ג'מאלה מחאג'נה: אני לא מאשים את משרד המדע, אני מספר על המצב הקיים.
מתן וילנאי: אנחנו מסייעים לכם מעל ומעבר.
מתן וילנאי: מה שאתה אומר נכון, צריך לסייע.
מתן וילנאי: אך אני ממליץ ליו"ר שזה לא יהפוך לדיון סקטוריאלי.
ענת מאור: אני מאפשרת לכל אחד לדבר, אבל אני מקבלת את דבריך.
ג'מאלה מחאג'נה: כל העובדות האלה אינן חדשות.
ג'מאלה מחאג'נה: השר הראשון ששמע עליהן היה בנימין בגין.
ג'מאלה מחאג'נה: כשהוא שמע על כך בתוכנית טלוויזיה הוא הזדעזע והחל לפעול במשרדו.
ג'מאלה מחאג'נה: אך כמה שבועות אחרי שהתחיל בפרויקט הזה הוא התפטר.
ג'מאלה מחאג'נה: מאז אנחנו לא רואים שום התקדמות בתחום קידום המדענים הערבים, והניסיון לתת להם הזדמנות שווה.
מיכאל איתן: אני חושב שאנחנו מחטיאים כאן בדיון, עם כל ההבנה שלי לבעיות המדע בסקטור הנשים והערבים.
מיכאל איתן: חסרה תפיסה ממשלתית – וגם בכנסת – של מדינה מודרנית, שצריכה להיערך לתכנון וארגון הפעילות שלה בתחום המדע, המחקר והפיתוח.
מיכאל איתן: תקציב משרד המדע הוא באמת שולי.
מיכאל איתן: הוא כבר לא משרד המדע, משרד המדע בוטל, והיום זה משרד המדע, התרבות והספורט.
מיכאל איתן: מדוע זה כך?
מיכאל איתן: אין לכך כל הסבר הגיוני או מדעי.
מיכאל איתן: קשקוש.
מיכאל איתן: זה עלבון למדע, ששידכו אותו בצורה מטומטמת לשני גורמים שלא קשורים אליו.
ענת מאור: אני מכירה שר לשעבר שהציע לסגור את המשרד.
מיכאל איתן: אני כשר המדע הצעתי לבחון בצורה הגיונית את צרכי המדע בישראל ולקדם את המדע באמצעות הסרת הכתם המביש של שידוך מו"פ ומדע לאנשים שלא מבינים מה צריך לעשות ולא מתעסקים בדברים הנכונים, ומחזיקים בנושא כסרח עודף ומקטינים בכל פעם את התקציב.
מיכאל איתן: אין היום משרד מדע.
מיכאל איתן: תקציב המדע במדינה הוא מיליארדים רבים.
מיכאל איתן: יש מדע בישראל.
מיכאל איתן: אך הוא מפוזר בכל מיני מקומות.
מיכאל איתן: משרד המדע הוא הגורם הכי פחות קובע והכי פחות בעל אמצעים בכל מה שקשור למדע בישראל.
מיכאל איתן: אין משרד מדע, אלא משרד מדע, תרבות וספורט - לא ברור למה.
מיכאל איתן: אני כשר מדע הצעתי לבחון את הדבר בצורה רציונלית.
מיכאל איתן: המחקר והפיתוח בכל העולם מתחלק לשני ענפים מרכזיים: הראשון קשור למוסדות החינוך וההשכלה הגבוהה, והוא עוסק יותר במחקר ופיתוח בסיסיים.
מיכאל איתן: השני קשור למחקר ופיתוח שימושיים, שמתייחסים בדרך כלל לנושא היישומי.
מיכאל איתן: ברוב המדינות זוהי החלוקה.
מיכאל איתן: אני לא נגד משרד מדע – הלוואי שהיה במדינת ישראל משרד מדע שקובע מדיניות והייתה לו יכולת קביעה לגבי התארגנות המדע במדינה.
מיכאל איתן: על שליטה בתקציבים כבר לא מדברים – אבל לפחות שתהיה יכולת תאום.
מיכאל איתן: מנכ"ל המשרד נחמן שי טוב בהסברה.
מיכאל איתן: מיד נשמע אותו מסביר.
12961: אלה דווקא טיעונים שמוצאים חן בעיני.
12961: אני אשתמש בהם.
מיכאל איתן: אני מסתכל היום על תקציב המדינה, ואני מצפה – גם משר המדע וגם מוועדת המדע – לדרוש שינוי משמעותי.
מיכאל איתן: אני מכיר את האילוצים, את הפוליטיקה.
מיכאל איתן: אני לא בא בטענות למר מתן וילנאי שהוא לא יכול לקבל יותר מ-119 מיליון ש"ח לתשתיות.
מיכאל איתן: אבל הייתי מצפה שייזמו דיון בדיוני התקציב של הממשלה, שיקבעו שלוש שעות שבהן מסתכלים על המחקר הבסיסי, על המחקר המעשי – איך הדברים משתלבים.
מיכאל איתן: שיבדקו האם אפשר לקבוע סדרי עדיפויות לאומיים, שיוחלט מה משמעותה של ההחלטה שביוטכנולוגיה ותקשוב ומידע וכו' הם נושאים מועדפים, שייקבע במה זה בא לידי ביטוי בתקציבי במשרדים אחרים.
מיכאל איתן: מה הזיקה בין המחקר והפיתוח שנעשים במערכת הביטחון והנושאים האזרחיים?
מיכאל איתן: האם מישהו במערכת מקיים דיונים שכאלה?
מיכאל איתן: וכיצד צריך לשלב בין המחקר באוניברסיטאות לבין המחקר שנעשה לצרכים יישומיים על ידי המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה?
מיכאל איתן: נכון, יש שיתופי פעולה, אבל איפה הראייה של הממשלה?
מתן וילנאי: כמה דיונים כאלה קיימת בהיותך בתפקיד?
מתן וילנאי: כוונתי לדיונים ברמת הממשלה.
מיכאל איתן: הרעיון שלי היה, וגם היום אני אומר זאת: חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הוא אחד הכלים לעצב מדיניות לאומית.
מיכאל איתן: חלמתי, שלקראת הדיונים על התקציב נעלה את הנושא בדיוני הממשלה.
מתן וילנאי: האם הגשמת את חלומך?
מיכאל איתן: אני ממשיך להיאבק בו גם עכשיו, ליד השולחן הזה.
מיכאל איתן: אסכם את דבריי: יש כאן הרבה אנשים שהמדע חשוב להם.
מיכאל איתן: לכל אחד מהם יש בעיה קטנה מאוד, והוא רוצה להעלות אותה כרגע.
מיכאל איתן: אך מה שחסר בדיון הזה הוא הערכה של משרד המדע, שיספר מה קורה במדע בשנה הבאה, מה קורה במעבדות בכל רחבי המדינה.
מיכאל איתן: ה-119 מיליון לא משנים כעת.
מיכאל איתן: תקציב המדע והפיתוח הוא אולי 8 מיליארד ש"ח!
מתן וילנאי: התקציב הוא 10 מיליארד ש"ח.
ענת מאור: דיברנו על כך בתחילת הישיבה, כשלא נכחת.
מיכאל איתן: גם אם דיברו כשלא נכחתי, צריך לדבר על הדברים הכוללים.
חסן עזאיזה: אני מכיר רק מו"פ אחד מבין 10 המו"פים שמשרד המדע הכיר.
חסן עזאיזה: הבעיה היא לא רק שלי, אלא גם של אחרים.
חסן עזאיזה: השנה היו כ-4 מיליון ש"ח לתמיכה שוטפת במו"פים.
חסן עזאיזה: בשנה הבאה יהיו 3 מיליון ש"ח לתמיכה שוטפת במו"פים.
חסן עזאיזה: 11 מו"פים ו-3 מיליון ש"ח.
חסן עזאיזה: המו"פים נמצאים בכל הארץ – מהצפון עד הדרום.
חסן עזאיזה: אולי נעשתה טעות בהקמת המו"פים.
חסן עזאיזה: בחלק מהם עובדים בני מיעוטים ובחלקם יש עובדים חדשים.
חסן עזאיזה: הם באו כדי לעבוד, להקים מו"פ, ולהתקדם לתעשייה.
חסן עזאיזה: היום מדברים על מדע ותעשייה וטכנולוגיה יחד.
חסן עזאיזה: מה משרד המדע עושה במידה שהוא מעוניין שאלה יהיו בעתיד מו"פים מצליחים.
אהרון גדנקר: מה הבשורה שמעבירים לשטח?
אהרון גדנקר: שהתקציב הוא 119 מיליון לתשתיות ואין סיכוי לשינוי?
אהרון גדנקר: או אולי יש מקום לשתדלנות, לפעילות כלשהי כדי להגדיל את התקציב?
אהרון גדנקר: יש לי הצעה תמימה לגבי התשתיות - לי נוגע רק התקציב הזה.
אהרון גדנקר: אולי צריך לשכנע את מי שצריך לשכנע בגישה הבאה: הנשיא קלינטון החליט בשנה שעברה על יוזמה לאומית בתחום מדעי מסוים (במקרה זה התחום שבו אני עוסק ולכן לא אציין אותו, כדי שלא יטענו כלפיי שאני גורר את ההצעה לכיוון שלי).
אהרון גדנקר: אולי כדאי להציע לשר האוצר שיחליט על יוזמה לאומית בנושא כלשהו – ביוטכנולוגיה, אלקטרואופטיקה או כל דבר אחר – ואז יועברו כספים נוספים לתשתיות בתחום חדש.
אהרון גדנקר: אולי כך נצליח.
אהרון גדנקר: ירידה קטנה בתקציב או שמירה על הקיים הן בבחינת עצירה.
אהרון גדנקר: אין לאן ללכת, זה ייאוש.
אהרון גדנקר: יש אנשים שנושאים בכיסם מכתבים של משרד המדע, שלפיהם מאושרים להם סכומים להמשך מחקר.
אהרון גדנקר: והאוניברסיטאות לא מקבלות כסף, ואין להן מנין לשלם לעובדים.
אהרון גדנקר: אני לא מרחיב בנושא זה כעת, כי אולי זה נושא סקטוריאלי.
אהרון גדנקר: אני עוסק בשאלה הכללית.
ארנה ברגרזון: התקציבים למו"פ במשרדי הממשלה השונים הם נמוכים מאוד - מהנמוכים במדינות המתקדמות.
ארנה ברגרזון: כתוצאה מכך נוצר מצב של רפיון ידיים בכל מה שקשור להצעות מחקר של מדענים באקדמיה.
ארנה ברגרזון: הגשת ההצעה כרוכה בהשקעה רבה, ואם בסופו של דבר הסיכוי לקבל מינוי הוא קטן מאוד או אולי אפסי, זה גורם להרבה מדענים להתייאש מלהגיש הצעות מחקר.
ארנה ברגרזון: במשרד לאיכות הסביבה התקציב למו"פ הוא 3 מיליון ש"ח לשנה.
ארנה ברגרזון: מתוך זה יש התחייבות למימון ל-3 שנים.
ארנה ברגרזון: במצב הנוכחי אנחנו יכולים לממן 5 הצעות מחקר בשנה.
ארנה ברגרזון: זה אבסורד.
ארנה ברגרזון: מגיעות עשרות הצעות מחקר בכל שנה.
ארנה ברגרזון: אם בשנה אחת מדען לא מקבל מימון, וכך גם בשנה השנייה – הרי שבשלישית הוא מתייאש מלהגיש את ההצעה.
ענת מאור: אסכם כעת את הדברים.
ענת מאור: אני רוצה להודות לשר, למנכ"ל ולמדענית הראשית על הצגת התוכנית, אני רוצה להודות גם למדענים הראשיים ולכל מי שהגיע.
ענת מאור: אנחנו מכירים את הדינמיקה.
ענת מאור: בעצם המשוכנעים יושבים כאן.
ענת מאור: כמו שאמר כאן בצדק אהרון גדנקן, צריך להפעיל לחץ.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הנושאים שצריכים להתמקד בהם: הנושא הראשון הוא חיזוק המדע.
ענת מאור: אנחנו לא חיים בבועה, הנושא הוא קריטי.
ענת מאור: אנחנו לא מתכוונים לחדש את הדיון על נחיצותו של משרד המדע, כי הוחלט שיהיה משרד מדע.
ענת מאור: כשמדברים על מדע, ברור שמדברים על המכלול: על 10 מיליארד, ועל המועצה להשכלה גבוהה ועל משרד המסחר והתעשייה – על כל התפיסה הרחבה, שבלי קיומו של משרד הייתה רק יכולה לסגת עוד.
ענת מאור: ברור שהנושא אינו מובן מאליו, למרות שהוא צריך להיות כזה.
ענת מאור: צריך לחזק את תחום המדע.
ענת מאור: ולמרות שהדיון נמצא בוועדת הכנסת, לא מקובל עלי שכל המאבק יהיה רק בזירת הכנסת, יש חמש זירות ואני אפרט אותן.
ענת מאור: הזירה הראשונה, היא המשרד.
ענת מאור: יש צורך בהידברות עם שר האוצר, באופן פורמלי ובלתי פורמלי, וניסיון להגיע לשינוי.
ענת מאור: הזירה השנייה היא הכנסת.
ענת מאור: אנחנו נסייע כמובן.
מיכאל איתן: מה אפשר לעשות?
ענת מאור: נסייע בהסתייגויות לתקציב המדינה.
מיכאל איתן: עוד 2-3 מיליון הם לא הבעיה כרגע.
ענת מאור: אני מסכמת כרגע, ואתייחס גם לדברים שעולים כעת.
ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה לכתוב ליו"ר ועדת הכספים בבקשה לתיקונים לסעיף.
ענת מאור: התפיסה הכוללת היא להיאבק על יותר תקציב.
ענת מאור: הייתה לנו ישיבה לפני חודשיים ואנחנו מנסים לעשות את זה.
ענת מאור: אני אמנם לא מתפארת במצב הנוכחי, אבל כפי שהשר אמר, גם בלימת הירידה היא הישג.
ענת מאור: לא ציינתי זאת בישיבה הזאת, אבל חשוב להזכיר שלפני חודש הייתה בכלל הצעה לרפורמה, שניסתה לרוקן את המשרד מתוכן.
ענת מאור: פרופ' חגית מסר-ירון, המדענית הראשית, ניהלה את המאבק הזה.
ענת מאור: גם אנחנו סייענו בכך כוועדה – דיווחתי על כך בישיבה הראשונה.
ענת מאור: צריך לעבוד בשלבים.
ענת מאור: קודם כל, להוסיף כמה שניתן למשרד המדע.
ענת מאור: שנית, התבשרנו שהאוצר יעמוד בהתחייבויותיו לות"ת, לגבי התוכנית שסוכם עליה בתחום המחקר המדעי.
ענת מאור: גם משרד המסחר והתעשייה צריך לפעול – בכל הכיוונים.
ענת מאור: אני חוזרת לפרט את חמשת הערוצים החשובים: הערוץ הראשון הוא המשרד.
ענת מאור: שנית, הוועדה: עלינו לפנות לוועדת הכספים ולעשות את המאבק שלנו.
ענת מאור: נשמח לקבל הצעה באיזה היקף לדון ומה כדאי לבקש, כדי שבקשותינו יהיו ריאליות.
ענת מאור: שלישית, המדענים הראשיים: אסור להשאיר את המאבק למעלה – אלא כל מדען ראשי במשרדו חייב במאבק הפנימי אצלו.
ענת מאור: הדגשתי את זה גם בפורום המדענים הראשיים.
ענת מאור: מי שמעוניין בסיוע במכתב שלנו כוועדה מתבקש לפנות אלינו.
ענת מאור: רביעית, אני פונה לכל המומחים כאן – עליכם להיעזר בתקשורת.
ענת מאור: יש חשיבות אדירה לתקשורת.
ענת מאור: צריך לכתוב מכתבים למערכת, לנסות ליזום חשיפה תקשורתי.
ענת מאור: הייתה לנו ישיבה שלמה על נושא ההסברה.
ענת מאור: נכון, כמו שאמר המנכ"ל, שזו פעילות לטווח ארוך, אבל בכל זאת צריך לחשוב על המצב הנוכחי.
12961: המסבירנים הכי טובים יושבים כאן בחדר.
12961: אלה האנשים שפועלים בתחום המדע.
דגניה כהן: אבל אין להם כלים לכך.