GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: אחרת יהיה חיבור לאינטרנט אבל יתברר שהממשלה לא נותנת את החומר.
פרופ' חגית מסר-ירון: הנושא השלישי קשור לנושא, והוא בתחום המקצועי של המשרד שלנו.
פרופ' חגית מסר-ירון: חבר הכנסת איתן אולי זוכר זאת מההיסטוריה שלו והוא אולי ישמח לשמוע על כך.
פרופ' חגית מסר-ירון: במערכת שלנו הוקמה עכשיו מערכת ממוחשבת שנקראת SIENCE ON LINE.
פרופ' חגית מסר-ירון: זו מערכת של מיחשוב כל המחקרים והקשרים שלנו עם הקהילה.
פרופ' חגית מסר-ירון: זו מערכת ממוחשבת שהיא חלק מהמימשל הזמין.
פרופ' חגית מסר-ירון: עוד לא חיברנו אותה לרשת בגלל שאנחנו מחכים לפתרון כל מיני בעיות של תקינה, של ביטחון וכו'.
פרופ' חגית מסר-ירון: אבל המערכת הזאת היא חלק מהשירותים שהמשרד יכול לתת למימשל זמין בתחום ההתמחות שלו.
ענת מאור: בתחום המחקרים.
פרופ' חגית מסר-ירון: כן.
ענת מאור: רשות הדיבור למר כרמל ורניה.
כרמל ורניה: אני רוצה לחזק דברים שנאמרו ואולי אף להדגיש אותם קצת יותר.
כרמל ורניה: תראו, יש קצת סתירה פילוסופית בין ממשלה, שהיא גוף מאד ריכוזי, לבין רשת האינטרנט שהיא "בלגן" אחד גדול שבו כל דבר מתפתח כמו תמנון בעל הרבה זרועות.
כרמל ורניה: אני קצת חושש מחלק מהקולות שאני שומע פה.
כרמל ורניה: אם אנחנו מחכים לאיזשהו מאמץ מרכזי ולמישהו שיעשה תכנון על – זה לא יקרה.
כרמל ורניה: אנחנו צריכים לזרום עם הזרם של האינטרט ולעבוד לפיו.
כרמל ורניה: פשוט צריך לעודד יוזמות ולתמרץ משרדים לנקוט בכל מיני יוזמות.
כרמל ורניה: אפילו אם בהתחלה יהיה "בלגן", הרי שבמשך הזמן, כמו שאמר חבר הכנסת איתן, איכשהו תהיה קונסולידציה.
כרמל ורניה: הממשלה צריכה למצוא דרכים לתמרץ את המשרדים לתת שירות מקוון.
כרמל ורניה: החיים שלי הם יחסית קלים.
כרמל ורניה: לי יש רק כמה אלפי לקוחות ולא כמה מיליונים.
כרמל ורניה: הלקוחות שלי הן כמה אלפי חברות הייטק.
כרמל ורניה: גם האוכלוסיה שלי היא מיומנת ולא צריך לחנך אותה.
כרמל ורניה: אני מתכנן להגיע למצב של שירות מקוון כמעט מלא תוך זמן יחסית קצר.
כרמל ורניה: גם לא צריך הרבה כסף בשביל זה.
כרמל ורניה: אבל אני מתחיל לחשוש: רגע, אולי מישהו פה יתחיל לשים לי רגליים, על-ידי איזשהו תכנון על ממשלתי ואולי לא אוכל להתקדם לפי הקצב שלי.
כרמל ורניה: אני לא רוצה שזה יהיה כך.
מיכאל איתן: זה לא יהיה כך ואף אחד לא מעודד שזה יהיה כך.
ענת מאור: זה גם לא צריך להיות כך.
מיכאל איתן: זה לב הישיבה הזאת.
מיכאל איתן: הרעיון הוא שכשיהיה פורטל אחד, האדם ייכנס לשער הממשלה ומשם הוא יגיע אל מה שאתה תעשה.
מיכאל איתן: יכול להיות שבהמשך נגיע כולנו למסקנה שאת מנגנון ההבטחה לצורך ביצוע התשלומים נעשה במה שמייצרת IBM ואז נגיד לכל משרדי הממשלה: תשמעו, את הבטחת התשלומים, או את המסלקה, או את הגזברות נעשה לפי תקן כזה או כזה, ואפילו לא לפי חברה, אלא לפי תקן, וכולם יפעלו לפי אותו תקן.
מיכאל איתן: מה היו הבעיות הראשוניות שלנו?
מיכאל איתן: ראשית, עברית ויזואלית ולוגית.
מיכאל איתן: חלק ממשרדי הממשלה עשו כך וחלק עשו כך.
מיכאל איתן: עכשיו, כשאדם רצה להיכנס לאתר הוא נכנס לפורטל ומשם, כשהוא נכנס לאתר א', הוא ראה עברית, אבל באתר ב' הוא כבר לא ראה עברית והוא לא יודע מה קורה.
מיכאל איתן: זו סתם דוגמא, אבל אלה הדברים ברמה הזאת.
מיכאל איתן: במהלך הישיבה מר יהושע מאור ואנוכי החלפנו פתקים.
מיכאל איתן: יהושע מאור הוא יותר בעד הגישה המרכזית.
מיכאל איתן: הוא גם הבין את הבעיה.
מיכאל איתן: אני אומר שזה בלתי-אפשרי ומוכרחים לשמור על אוטונומיה של המשרדים.
מיכאל איתן: חוץ מזה שאנחנו יהודים ומטבע הדברים כל אחד מאיתנו אוהב לעבוד לעצמו ואנחנו אינדיבידואליסטים, אבל האופי של העניין הוא כזה.
ענת מאור: האם יש עוד נציגי ממשלה שעוד לא שמענו אותם?
ענת מאור: – מר יוסי נוברסקי, בבקשה.
יוסי נוברסקי: אני מייצג את לשכת המדע במשרד התשתיות.
יוסי נוברסקי: אני מבקש להמשיך את הדיון בנושא הסטנדרטיזציה.
יוסי נוברסקי: המילה סטנדרטיזציה היא באופן עקרוני מילה שלילית, במיוחד כשמדובר בתחום שמתפתח מדי יום, אם אפשר לומר כך.
יוסי נוברסקי: אם היינו קובעים את הסטנדרטים לשנת 1996 והיינו עובדים לפיהם היום, אזי המערכת שלנו היתה הכי מיושנת שקיימת באינטרנט.
יוסי נוברסקי: ברגע שאומרים את המילה סטנדרטיזציה פירושו שקודם כל צריך לקבוע את הסטנדרטים, ויש אינטרסים שונים.
יוסי נוברסקי: תהליך קביעת הסטנדרטים הוא תהליך שנמשך שנים ואנחנו רואים זאת במכון התקנים.
יוסי נוברסקי: בגלל הסטנדרטיזציה יש דברים שנמשכים הרבה מאד שנים.
יוסי נוברסקי: יחד עם זאת, יש פיתרון לסטנדרטיזציה, על-ידי מסירת הביצוע של האתר לגורם ממשלתי אחד, כגון: לשכת הפרסום הממשלתית, שהתמחתה בנושא.
קריאה: אתה לא מבין מה אתה אומר.
יוסי נוברסקי: אני אומר שלא צריך לקבוע סטנדרטים.
יוסי נוברסקי: הדבר יהיה גמיש.
יוסי נוברסקי: בתוך הנייר שקיבלנו לקראת הישיבה בנושא המימשל הזמין היו מספר נושאים שאותו מימשל זמין רוצה להשיג.
יוסי נוברסקי: אני רוצה לומר כמה דברים.
יוסי נוברסקי: קודם כל, יש מידע כתוב שלא צריך עידכון, והוא כולל את החוקים, הצווים, הקריטריונים והנוהלים.
יוסי נוברסקי: את הדבר הזה אפשר לשים מיידית.
יוסי נוברסקי: אני חושב שאותם דברים נמצאים בכל משרד ממשלתי בצורה אלקטרונית.
מיכאל איתן: חוקים לא צריכים עידכון?
יוסי נוברסקי: צריך להיות חוק שיחייב שכל חוק, נוהל וכו' יימצא באינטרנט.
יוסי נוברסקי: אפשר לכלול באותו אתר ממשלתי נושאים שדורשים עידכון, כגון לוחות זמנים, ורק בשלב האחרון דברים שדורשים זיהוי של המשתמש.
ענת מאור: גב' סופיה מינץ ממשרד החינוך, בבקשה.
סופיה מינץ: לא אדבר על מה שדיברו אחרים.
סופיה מינץ: אני רוצה להדגיש שני נושאים.
סופיה מינץ: ראשית, אני חושבת שברוח הזמן וברוח הטכנולוגיה צריך לעודד שיתופי פעולה עם גורמים שיש להם אינטרסים, וזה לא קל.
סופיה מינץ: אם אנחנו נרצה לעשות הכל באמצעות תקציבים ממשלתיים – סביר להניח שזה לא יקרה, או שזה יקרה בקצב שלא מספק אותנו.
סופיה מינץ: אני מזהה לא מעט יוזמות של גופים פרטיים, ואני לא רוצה לנקוב בשמות, שיש להם אינטרס להשתמש במידע שמצוי במשרדי הממשלה כדי לספק את השירות לאזרח בצורה זו או אחרת.
סופיה מינץ: אנחנו היום כמעט מנועים מלעשות זאת, כי זה נוגד את חוק המכרזים וזה נוגד אלף ואחד דברים.
סופיה מינץ: ואנחנו מגמגמים.
סופיה מינץ: לא כך צריך לפעול.
סופיה מינץ: צריך למצוא את הדרך לפרוץ את המחסומים האלה וללכת בגישה אחרת.
סופיה מינץ: היום פחות או יותר אי-אפשר לעשות כלום, או שאתה עבריין, ואף אחד לא רוצה לעבריין.
סופיה מינץ: היום אסור להשתמש למעשה בפעילות של משרדי הממשלה בנושא פרסום ופרסומת.
סופיה מינץ: אפשר לפתור את הבעיה הזאת ולתת לגופים מסחריים אפשרות לעשות עבודה תמורת פרסום.
סופיה מינץ: יכול להיות שצריך לקבוע כללים.
סופיה מינץ: בטוח שצריך לקבוע כללים.
סופיה מינץ: אבל היום זה כמעט חסום.
סופיה מינץ: זו דרך שיכולה לקדם את הנושא ואני חושבת שחובה לעשות זאת.
סופיה מינץ: אני חושבת שגם לבית הזה יש מה לעשות.
סופיה מינץ: לא יכול להיות שאנחנו מדברים על קידום של המימשל הזמין ואנחנו לא משנים את החוקים, כגון: חוק הארכיונים, חוק חופש המידע, שבעיניי הוא צולע כי הוא מחייב לגבות אגרות שהן לא לעניין בכלל וכו'.
סופיה מינץ: כל הנושאים האלה הם נושאים שהבית הזה יכול לקדם כדי שבאמת המימשל הזמין יוכל להיות זמין.
סופיה מינץ: מה אני יכולה לעשות אם עדיין קיימים חוקים מלפני 30 ו-50 שנה, או אפילו חוקים חדשים שהם צולעים למדי ואז הם לא מאפשרים לקדם דברים?
ענת מאור: מר גלעד רבינוביץ', בבקשה.
גלעד רבינוביץ': שמי גלעד רבינוביץ'.
גלעד רבינוביץ': אני מנכ"ל חברת NETVISION ואני משמש בתפקיד נוסף כיושב-ראש לשכת מנתחי מערכות, שזה גוף מקצועי שמרכז כמה אלפי אנשי מקצוע.
גלעד רבינוביץ': למרות שאני מכהן כמנכ"ל חברת אינטרנט, שדוגלת בחופש מוחלט וכדומה, אני חושב שסטנדרטיזציה בסיסית היא דבר שהוא MUST.
גלעד רבינוביץ': זה דבר שנאמר בתחילת הדיון על-ידי מר יהושע מאור.
גלעד רבינוביץ': אסור לנו לאפשר השתוללות ואסור לנו לתת את החופש המוחלט למשרדים באופן שכל אחד הישר בעיניו יעשה.
גלעד רבינוביץ': צריך לבנות איזשהו מודל של סטנדרטים בסיסיים, לדוגמא דרך תשלום וכדומה.
גלעד רבינוביץ': אלה צריכים להיות דברים שיתקיימו לכל האורך, ואני חושב שאפשר לעשות זאת מהר.
גלעד רבינוביץ': זה לא עניין של שנים ואף לא עניין של חודשים.
גלעד רבינוביץ': יחד עם זאת, יש לתת למשרדים השונים ולגופים השונים את האוטונומיה בתחום התוכן.
גלעד רבינוביץ': במצב כזה ניצור תחרות בין המשרדים.
גלעד רבינוביץ': למעשה, כל משרד שיהיה לו איזה סטנדרט בסיסי שעליו הוא עובד, הוא יתחרה באחרים והוא ירצה להיות יותר פופולרי מאחרים, עם אתר יותר אטקרטיבי ועם יותר שירותים.
גלעד רבינוביץ': כך כולנו נהנה.
גלעד רבינוביץ': תודה רבה.
ענת מאור: מר יהושפט הראל, בבקשה.
יהושפט הראל: אבקש להעיר שתי הערות קצרות.
יהושפט הראל: אני רוצה לומר שמבחינתנו כמשרד, גם הנציבות וגם היחידה בחשב הכללי, עזרו לנו.
יהושפט הראל: אנשים כמו בועז דולב ואחרים הם אנשים שעזרו לנו כמשרד לקדם את העניין ולא הפריעו לנו.
יהושפט הראל: רציתי להדגיש את העניין הזה.
יהושפט הראל: קיבלנו עזרה כל פעם שדרשנו.
ענת מאור: האם אתם גם אחראים על כך שהמידע של המוסד לביטוח לאומי יעבור אל כל הציבור?
יהושפט הראל: לא, אני לא אחראי על כך.
יהושפט הראל: אבל נדמה לי שהמוסד לביטוח לאומי פתח אתר שמתפקד.
יהושפט הראל: נקודה שנייה – מהניסיון שלנו הקושי הוא לאו דווקא בהיבטים הטכניים.
יהושפט הראל: הקושי הגדול שאנחנו נתקלים בו גם בהקשר של האינטרנט וגם בהקשר של חוק חופש המידע הוא בנושא התוכן דווקא, קרי: עריכה שוטפת של התוכן, עריכה לשונית ראוייה, עריכה דיגיטלית ראוייה, עריכה שמאפשרת עידכון באופן שוטף.
יהושפט הראל: בנושא הזה יש לנו מכשול.
יהושפט הראל: אני מנהל אגף תכנון אסטרטגי ואני יושב-ראש הוועדה שמקימה את האתר במשרד.
מיכאל איתן: האתר שלכם הוא האתר של משרד העבודה והרווחה?
יהושפט הראל: נכון.
יהושפט הראל: יש אתר נפרד לשירות התעסוקה.
מיכאל איתן: כמה אנשים עובדים באתר שלכם?
מיכאל איתן: אני שואל רק על מספר האנשים שעובדים באתר ולא על כאלה שיש להם עשרה תפקידים והם גם עובדים באתר.
מיכאל איתן: כמה משרות, או תקנים, יש לאתר הזה?
יוהשפט הראל: בסך הכל יש היום עורכת לשונית אחת, שכל כולה מוקדשת לעניין.
יוהשפט הראל: היא עורכת את התוכן של האתר.
יוהשפט הראל: האנשים האחרים – ויש אנשים נוספים שעוסקים בנושא – הם אנשים שהם בעלי תפקיד אחר, אלה אנשים שעוסקים באבטחת מידע, אלה אנשים שעוסקים בפיתוח אפליקציות אחרות וכו'.
יוהשפט הראל: אין אדם שכל כולו עוסק בצדדים הטכניים.
יוהשפט הראל: אני רוצה לומר שהקושי אצלנו לא היה בהיבטים הטכנולוגיים.
יוהשפט הראל: הקושי היה בהיבטים הטכניים.
יוהשפט הראל: אני קורא לעריכת רפורמה בעניין הזה.
יוהשפט הראל: יש פה מיומנות חדשה שחוק חופש המידע ונושא האינטרנט מציגים בפני הממשלה.
יוהשפט הראל: עליה לערוך אחרת את המידע שלה ולהציג אותה בצורה ראוייה לציבור.
יוהשפט הראל: זו מיומנות שהשירות עדיין לא רכש אותה היום.
מיכאל איתן: אבל בסופו של דבר זה עניין של כסף.
מיכאל איתן: אתה בא ואומר: אני צריך עוד עורך לשוני, עוד מישהו שיהיה אחראי על תוכן, או עוד כותב HTML, או עוד כותב ASP.
יהושפט הראל: נכון שזה גם עניין של כסף, אבל זה לא רק עניין של כסף.
מיכאל איתן: האם הגשת בקשה תקציבית והשיבו לך בשלילה?
ענת מאור: נתייחס לכך בסוף.
יהושפט הראל: האם אני יכול להשיב על השאלה?
ענת מאור: אני רוצה להדגיש למה הכוונה פה בכל המשרדים.
ענת מאור: אקדים את המאוחר.
ענת מאור: ברור שחלק מהסיכום יאמר מה אנחנו מטילים על משרד ראש הממשלה לתבוע מהאוצר.
ענת מאור: כל אחד בתוך משרדו יצטרך להיאבק עכשיו על תוספת תקציב.
מיכאל איתן: השאלה אם הגישו תקציב, או לא.
מיכאל איתן: יכול להיות שלא הגישו תקציב.
ענת מאור: נבדוק זאת.
ענת מאור: יש אנשים שאחראים על המיחשוב במשרדים השונים.
ענת מאור: ישיבה כזאת צריכה לשמש לכם תזכורת.
ענת מאור: עליכם ללכת לבדוק בתוך המשרד מה נעשה בתחום הזה ומה נקבע בחוק התקציב לשנת 2001.
ענת מאור: מר בוזגלו, בבקשה.
מיקי בוזגלו: שמי מיקי בוזגלו.
מיקי בוזגלו: אני האקר לשעבר ומומחה לאינטרנט.
מיקי בוזגלו: אני רוצה להגיד כמה דברים.
מיקי בוזגלו: כולם מדברים פה על דברים מופלאים הנוגעים למימשל מקוון, שירות לגולש ולציבור הרחב.
מיקי בוזגלו: אבל בעצם אני חושב שצריך להעלות על סדר היום את הבעיה הרצינית שיש למדינת ישראל והיא: כיצד היא מתמודדת עם מלחמה מסוג חדש, מלחמה וירטואלית, שבה אנחנו בעצם מותקפים ואנחנו המפסידים העיקריים במלחמה הזאת?
מיקי בוזגלו: כרגע לא ניתן לכך מענה.
מיקי בוזגלו: לפי דעתי, גם המערכת ההסברתית באינטרנט כשלה.
מיקי בוזגלו: חבר הכנסת איתן, שנינו יודעים שהיא כשלה.
מיקי בוזגלו: המשרדים הממשלתיים לא מטפלים בנושא הזה ואנחנו מוצגים ברחבי העולם בצורה מאד מכוערת.
מיקי בוזגלו: כידוע לכם, בניגוד לישראל, מדיית האינטרנט בחו"ל היא הרבה יותר מפותחת.
מיקי בוזגלו: פה בארץ אנחנו מצויים עדיין בחיתולים של המדייה הזאת.
מיקי בוזגלו: בחו"ל משקיעים מיליוני דולרים בנושא הזה ויש לכך השפעה רבה על הציבור.
מיקי בוזגלו: לפי דעתי, צריך להקים בישראל גוף, או עמותה, או אנשים שיטפלו באמת במערך ההסברה הזה.
מיקי בוזגלו: אני יודע שיש מערך הסברה, אבל הוא לא לקוי.
מיקי בוזגלו: צריך לייחס לנושא הזה את הרצינות המירבית, שכרגע לא ניתנת לו.
ענת מאור: או-קיי, נתייחס גם לזה בהמשך.
ענת מאור: מר גיל איכבוים, בבקשה.
גיל איכבוים: שמי גיל איכבוים ואני נמצא כאן מטעם לשכת עורכי הדין.
גיל איכבוים: קודם כל, אני רוצה להעיר הערה קטנה לחבר הכנסת איתן.
גיל איכבוים: אני חושב שברעיון של הפעלת הגלגלים ב-4-5 מיליון שקל קיימת אופטימיות גבוהה, כמו האמירה שיש מים בכנרת.
גיל איכבוים: אני חושב שאנחנו צריכים הרבה הרבה יותר כסף לצורך העניין.
מיכאל איתן: אז מי אופטימי?
מיכאל איתן: אני או אתה?
גיל איכבוים: כשיהיו מים בכנרת יהיו גם 10 מיליון.
גיל איכבוים: לשכת עורכי הדין תומכת בקידום איחוד הפורטלים, כמובן בלי לפגוע בתכנים.
גיל איכבוים: מדובר בעצם על ניהול פרוטוקול משותף, שיאפשר לכולם לדבר האחד עם השני.
גיל איכבוים: כיום המצב הוא כזה שאזרח שנכנס למערכת מאבד את הידיים ואת הרגליים.
גיל איכבוים: עם זאת, מבחינתנו כלשכת עורכי הדין יש כמה נקודות שאנחנו מציעים לשים אליהן דגש.
גיל איכבוים: נושא אחד הוא נושא הגנת הפרטיות.
גיל איכבוים: קודם כל, צריך לוודא שיישמר הבידוד בין תתי האתרים, כלומר בין אתר של כל משרד ומשרד, באופן כזה שלא כל אחד יוכל להשיג כל מידע שהוא רוצה מכמה משרדים.
ענת מאור: נקודה זו ברורה.
גיל איכבוים: יש דבר נוסף, שהזכיר אותו קודם מר מאור.
גיל איכבוים: צריך לוודא שמי שפונה לאתר הוא מורשה לפנות, אם זה בעניין של חתימה אלקטרונית, או בעניין אחר.
גיל איכבוים: יש כל מיני טכניקות שאני לא רוצה להיכנס אליהן, אבל חשוב שהן תהיינה.
גיל איכבוים: נקודה נוספת – יש לאפשר לקבוצות של גורמים שיש להם גם היום את הזכות להיכנס לאתרים, כמו לעורכי הדין במסגרת תפקידם, לצורך קבלת מידע אם זה ממאגר של מירשם האוכלוסין, דבר שזכותם לעשותו היום, או ממשרד הרישוי, דבר שזכותם לעשותו היום.
גיל איכבוים: הערה נוספת – דיברו פה קודם על הפריצות לאתרים, אם זה פריצות של החיזבאללה וכו'.
גיל איכבוים: יש היום כל מיני טכניקות להתמודד עם הנושא.
גיל איכבוים: למשל, יש אתר שהוא ראי של האתר המקורי, שבו מולבש רק מידע שאפשר להעביר אותו.
גיל איכבוים: כך שגם אם האתר הזה נפרץ, יש אפשרות להתמודד עם הבעיה.
גיל איכבוים: לא אכנס לכל הדברים האלה.
גיל איכבוים: הערה אחרונה - דיברו פה על כך שכדי להיערך אנחנו צריכים קודם כל לדעת מה קורה.
גיל איכבוים: כל חברה מסחרית, או כל יזם הייטק פרטי שרוצה לבנות איזשהו מערך יזמות, הוא קודם כל עושה תכנית עסקית שכוללת צפי לגבי הכל.
גיל איכבוים: לצורך העניין הזה צריך לאחד את הדרישות, את הנתונים ואת הצרכים של כל המשרדים, כדי להתחיל להריץ את הדברים האלה.
גיל איכבוים: אם הגענו סוף סוף למאה העשרים, אני לא רואה סיבה מדוע לא להיעזר בעסקים מסחריים ולא להיאחז רק בתקציבים ממשלתיים.
גיל איכבוים: אפשר למכור "בנרים" (BANNER) לחברות וכו'.
ענת מאור: רשות הדיבור למר ישראל רפפורט.
ענת מאור: נשמע על הניסוי שלך בתנועה הקיבוצית.
ענת מאור: כן נרצה שתאמר לנו מבחינה סטטיסטית כמה נכנסים לאתר, כמה נעזרים בו וכו'.
ענת מאור: האם המימשל הקיבוצי משתמש בכך?
ישראל רפפורט: בתנועה הקיבוצית הדיון הוא מאד דומה, ובכל זאת יש הרבה שוני.
ישראל רפפורט: לנו יש כ-280 קיבוצים, אוכלוסיה של 120,000 אנשים, 60,000 מבוגרים.
ישראל רפפורט: בתנועה הקיבוצית מספר המחשבים פר משפחה הוא גבוה מאד, בגלל הפריפריאליות, בגלל הרכב המשפחה וכו'.
ישראל רפפורט: בסך הכל כשהתחלנו בעניין לפני שלוש שנים היעד היה לחבר את החברים ואת הקיבוצים בינם לבין עצמם ובינם למרכז על-מנת לשתף, או לייצר פלטפורמה של מידע ויידע.
ישראל רפפורט: מדובר על מידע ויידע משותף למשתתפים.
ישראל רפפורט: זה הדבר שאתם מדברים עליו היום.
ישראל רפפורט: למעשה עשינו פורטל והקמנו חברת ISP שמספקת אינטרנט לקיבוצים.
ישראל רפפורט: היא קשורה למשקי הקיבוצים וזו חברה בפני עצמה.
ישראל רפפורט: אומר את הדברים בתמצית.
ישראל רפפורט: בסך הכל אנחנו בחנו חלק מהבעיות שאתם מתמודדים איתן עכשיו.
ישראל רפפורט: למשל, איך לבנות פורטל שישרת את כל מרחבי התנועה.
ישראל רפפורט: כמובן שנושא התחרות הוא מאד חשוב.
ישראל רפפורט: מצד שני, הסטנדרטיזציה אף היא חשובה.
ישראל רפפורט: מצד שלישי, חשובים הסודיות, המידור, ההרשאות, מי מזין מה וכו'.
ישראל רפפורט: על כל זה חשבנו.
ישראל רפפורט: זה מרתק אותי לראות שאתם נמצאים במקום שאותו אני כבר עברתי.
ישראל רפפורט: זה מרתק.
ישראל רפפורט: מה שאנחנו עשינו זה בנייה של פלטפורמה שווה וזהה אפילו לכל המשרדים, כאשר יש מידור לכל משרד.
ישראל רפפורט: בפלטפורמה של המשרד, שהיא חלק מה-DATA BASE הכללי, המשרד יעשה כראות עיניו.
ישראל רפפורט: הוא יכול לשים יותר תוכן, או פחות תוכן, באופן יותר מעניין וכו'.
ישראל רפפורט: זה החלק הביזורי של האתר, או של הפלטפורמה הטכנולוגית.
ישראל רפפורט: החלק הריכוזי הוא של DATA BASE ובו האפשרויות הן זהות.
ישראל רפפורט: למה?
ישראל רפפורט: – כי אחרת לא תהיה אפשרות של גלישה, חיפוש וגישור בין משרדי ממשלה שונים.
ענת מאור: האם יש מעקב אחר היקף הגולשים?
ישראל רפפורט: אגיע לזה.
ישראל רפפורט: אם כן, זה מה שעשינו.
ישראל רפפורט: כל משרד תנועתי ממלא את האתר כראות עיניו.
ישראל רפפורט: האחד מתחרה עם השני ביותר או פחות הצלחה.
ישראל רפפורט: נושא המימשל הזמין הוא נושא אין-סופי.
ישראל רפפורט: הנושא של חיבור מרחוק גם הוא צריך להיות חלק מהמימשק שנותן משרד החינוך, כדי להגיע לבתי ספר, לבתי ילדים וכו'.
ישראל רפפורט: זאת אומרת, מדובר בהשלכות אין-סופיות.
ישראל רפפורט: כמובן שצריך לקיים תקינה מינימלית, אבל תקינה טכנולוגית ותכנית יותר מאשר מכון התקנים.
ישראל רפפורט: זה מה שעשינו ואני חושב שגם פה זה הכיוון.
ישראל רפפורט: אני שמח שיש אנשים שפועלים בנושא זה.
ישראל רפפורט: לגבי הגלישות – מדי יום (ומדובר רק בתנועה הקיבוצית) נכנסים בין 5 ל-15 מסמכים חדשים, אם זה נוגע לזכויות החקלאים בקרקע, נושא המים, תעשיה וכו'.
ישראל רפפורט: יש לנו אתר פורטל של 400 מפעלי תעשייה שנעזרים בו, והוא הולך ומתפתח.
ישראל רפפורט: לכל אתר יש מנהל אתר.
ישראל רפפורט: אני מנהל על, אבל כל אתר הוא אוטונומי.
ישראל רפפורט: מתייעצים איתי, אם רוצים לפתח משהו מקיימים ישיבה ואז מפתחים את העניין במשותף, כאשר מנהל האתר הוא מנהל התוכן ואני מנהל העל.
ישראל רפפורט: אם יש צורך אני גם מעיר למנהל האתר ואומר לו: במשך שבועיים לא עידכנת כלום, מה קורה?
ישראל רפפורט: אתה מת?
ישראל רפפורט: האחריות שלי היא לפקח על הדברים.
ישראל רפפורט: מדי יום נכנסים לאתר הזה בין 500 ל-2000 אנשים, שהם בדרך כלל מהתנועה הקיבוצית, אבל יש גם אנשים אחרים שנכנסים לאתר.
ישראל רפפורט: דברים מרתקים קורים לנו.
ישראל רפפורט: אומר מילה אחרונה בנושא השקיפות.
ישראל רפפורט: כאזרח מדינת ישראל אני חושב שהאינטרנט הוא כלי שיכול לקרב אנשים.
ישראל רפפורט: שלשום היה בעיתון "הארץ" מאמר מאד מעניין על כך.
ישראל רפפורט: השקיפות של המימשל חייבת להיות עדכנית ואמיתית.
ענת מאור: רשות הדיבור לגב' אילנה כהן, שמנהלת את אתר רשת של נשים.
1063: הצלחת הפרוייקט הגדול שמתוכנן פה תלוייה במידת השימוש בו.
1063: אם האנשים לא ישתמשו בפרוייקט – חבל על כל ההשקעה.
מיכאל איתן: תראי לי איזה דבר בעולם יכול להתקיים בלי נשים.
מיכאל איתן: רק הפרוייקט שלנו הוא בעיה של נשים?
1063: אני חושבת שכבר בשלב הראשון צריך לשנות הרגלי צריכה ושימוש.
1063: כבר בשלב הראשון צריך להתחיל להשקיע בקורסים לנשים, אם זה במתנ"סים, אם זה לחיילות, אם זה בעיריות, אם זה לאמהות וכו'.
1063: בלי זה העניין לא יילך.
1063: אני יודעת שברעננה, כשעשו רישום לגנים ולבתי ספר, את הנשים לא רשמו.
1063: אין שום תועלת בכל הפרוייקט אם לא נשנה את ההרגלים.
ענת מאור: רשות הדיבור למר מיכה חריש.
ענת מאור: אחריו – אסכם את הדיון.
מיכה חריש: אנחנו מדברים על נושא שנמצא בתקופה של מהפכה טכנולוגית, שנכנסת לחברה הישראלית, ובתחום הלא-ממשלתי היא הולכת וכובשת יותר ויותר מקום.
מיכה חריש: כבר היום קיים פער בין המערכת הממשלתית לבין המערכת הפרטית והוא יילך ויגדל אלא אם כן הממשלה תעשה מאמץ גדול – וכאן אני רוצה לדבר על נקודת המפתח – ותעמיד את הנושא בסדר עדיפות שמתמודד עם נושאים אחרים בסדר עדיפות גבוה בפעילות הממשלתית.
מיכה חריש: יושבים פה מסביב לשולחן הזה האנשים שמטפלים בנושא.
מיכה חריש: לכן, הבעיה היא איך מביאים את כל הרצון הטוב ואת ההבנה שיושבת מסביב לשולחן הזה, גם מהמערכות הציבוריות, לידי מצב שהממשלה נותנת לנושא זה את העדיפות הראוייה.
מיכה חריש: לפי דעתי, בתקופה הזאת צריך לתת עדיפות לנושא הזה.
מיכה חריש: אגב, יש לנושא הזה עדיפות גם בנוגע לתיפקוד המקרו כלכלי של המדינה וגם בנוגע לתיפקוד הביטחוני של המדינה.
מיכה חריש: אנחנו לא מדברים על דבר שפירושו רק מתן שירות יותר טוב לאזרח, דבר שהוא מספיק חשוב בפני עצמו.
מיכה חריש: אני רוצה לומר בהקשר זה משפט מתוך ניסיון.
מיכה חריש: איזה נושאים מגיעים לתשומת הלב?
מיכה חריש: אני מתאר לעצמי שראש המטה לרפורמה בשירות הציבורי מתמודד ופועל גם עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שבעיניי הוא מנכ"ל מאד טוב, וזאת בנוסף לכל התפקידים האחרים שמוטלים עליו.
מיכה חריש: אני יודע, פחות או יותר, בכמה ועדות הוא עוסק.
ענת מאור: ובכמה כיבויי שריפות הוא עוסק.
מיכה חריש: נכון.
מיכה חריש: לכן, יש פה איזשהו מאבק על תשומת לב של הקובעים בשתי רמות: השרים והמנכ"לים.
מיכה חריש: אלה שני האנשים בכל משרד, וכקבוצה במערכת המשותפת, שקובעים איזה נושאים יקבלו תשומת לב וסדר עדיפות, ואז יש לזה גם השלכות תקציביות.
מיכה חריש: אומר מה, לפי דעתי, צריך לעשות.
מיכה חריש: אני לא יודע אם היה דיון בנושא הזה במליאת הממשלה מאז אפריל 2000.
מיכה חריש: אבל, לפי דעתי, ללא דיון במליאת הממשלה, שבו השרים כולם יהיו ערים למה שמדובר עליו וכתוצאה מזה יפנו למשרדים שלהם, למנכ"לים וכדומה, וישאלו מה נעשה בעניין אצלם במשרד – קשה מאד לקבל את תשומת הלב הדרושה.
מיכה חריש: לפי דעתי, התוצאה צריכה להיות בשני דברים: ועדת שרים, ועדת מנכ"לים שעוסקת בנושא הזה, גם בשביל תשומת הלב וגם כדי ליצור את התיאום הבין-משרדי, כי בלעדיו יקרו המון דברים בכל משרד, כי כל משרד מנסה לקדם כמיטב יכולתו את מה שהוא עושה.
מיכה חריש: אני מניח שמשרד האוצר דוחף במסגרת הנושאים שלו את מה שהוא יכול לעשות ברמה של המשרדים, עם החשבים ועם אגף התקציבים.
מיכה חריש: אבל צריך להביא לכך שאחת לשישה שבועות תשב ועדת שרים ביחד עם ועדת המנכ"לים ותקבל דיווח.
מיכה חריש: אם לא ייעשה כך ההתקדמות תהיה מאד איטית.
מיכה חריש: תהיה התקדמות, אבל היא תהיה מאד איטית.
מיכה חריש: אני רוצה לסיים בדבר אחד, שבעיניי הוא חשוב מאד.
מיכה חריש: יושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת מאור, וחבר הכנסת מיקי איתן, אתם יודעים עד כמה פעולת ועדה של הכנסת מזרזת את המשרדים ואת הממשלה, אם היא מפעילה לחץ קבוע ולא חד-פעמי על המערכת לתת דיווחים, ולא יותר מזה.
מיכה חריש: צריך לדחוף אותם לדווח על התקדמות.
מיכה חריש: צריך לבקש אחת לשישה שבועות לקבל דיווח.
מיכה חריש: צריך לעמוד על כך שגם השרים הממונים יגיעו הנה.
מיכה חריש: וראיתי את רשימת המוזמנים.
מיכה חריש: אני אומר מתוך ניסיון שתמיד יש דברים אחרים שרוצים לעסוק בהם, עד שפעם אחת ננזפים ואז באים.
מיכה חריש: אני מדבר על כך כיושב-ראש ועדה בכנסת לשעבר וכשר לשעבר.
מיכה חריש: כשמישהו לא הגיע לישיבה הוא ננזף.
מיכה חריש: אני מכיר את הנושא משני הכובעים.
מיכה חריש: צריך לעמוד על העניין הזה, כי גם הוא מעלה את רמת תשומת הלב.
מיכה חריש: נקודה אחרונה היא לגבי הכנסת.
מיכה חריש: למרות מה שאני יודע שמצוי היום על סדר העדיפויות ועל סדר היום, אני מציע שבעוד חודשיים-שלושה, אם לא תהיינה בחירות מוקדמות, תעלו את הנושא לדיון במליאת הכנסת.
ענת מאור: היה דיון בנושא.
מיכה חריש: אפשר לקיים עוד דיון בנושא.
מיכה חריש: צריך לגלגל את הנושא.
מיכה חריש: זה יביא להכנה של כל השרים ושל כל מי שצריך להופיע.
מיכה חריש: זה דבר שמניע את המערכת.
מיכה חריש: אני מדבר רק על נושאים שהם מזרזי פעולה ומעלים את הנושא לסדר העדיפות, שלפי דעתי הוא חיוני מבחינת המדינה.
ענת מאור: תודה רבה למר מיכה חריש.
ענת מאור: אנחנו יודעים שישיבה אחת לא פותרת את כל הדברים.
ענת מאור: אבל אני בהחלט רואה גם בתזכורות לעצמנו וגם בתזכורות של נציגי הממשלה - באופן שכל אחד יעביר את הדברים הלאה למשרדו, והעיקר במשרד ראש הממשלה ונציבות שירות המדינה - כהמשך לעבודת הפיקוח שאנחנו מצווים עליה.
ענת מאור: זאת ברקע הכללי.
ענת מאור: הסיכום הוא כזה: האחד – לגבי חשיבות המימשל הזמין.
ענת מאור: אני רוצה לרענן ולאשר את מה שכבר נאמר למעשה מ-1996 במסמך רשמי.
ענת מאור: אנחנו רואים בנושא הזה נושא מרכזי ביותר ואין מנדט עכשיו להתחיל לברוא את הסיפור מההתחלה.
ענת מאור: אין מנדט כזה לא לשרי הממשלה, לא למנכ"לים, לא לוועדה וכו'.
ענת מאור: אני גם מקבלת את זה שאין גם הגדרת מטרות על מסכמות וסופיות.
ענת מאור: צריך, כמובן, לדעת מה הם היעדים ומה הן המטרות, כשמדובר בדבר מתפתח וצומח.
ענת מאור: לכן, אנחנו מאשררים דבר שכבר נעשה בעבר ומצפים ומקווים שהנושא יגיע בהקדם לממשלה וגם שהיא תמשיך לפעול בהעברת המקל ולא בהתחלת בריאת הגלגל.
ענת מאור: זה פשוט לא עדכני לימינו.
ענת מאור: דבר שני נוגע לנושא התקציב.
ענת מאור: מנהלת הוועדה, גב' ענת לוי, אנחנו נוציא מכתב, כתביעה של הוועדה הזאת ביחד עם ועדת המשנה, אל ראש הממשלה ואל שר האוצר.
ענת מאור: נתבע מהם להקדיש לנושא המימשל הזמין אמצעים ומשאבים ברמה הממלכתית ובכל משרד בנפרד.
ענת מאור: אני מבקשת שהדבר ייעשה גם על-ידי הצוות שיציג את הנושא במשרד ראש הממשלה.
ענת מאור: אעבור לדבר נוסף, שאף הוא נוגע לתקציב.
ענת מאור: הועלה פה רעיון לשלב בנושא הזה גורמים עסקיים, כמובן תוך בקרה ציבורית.
ענת מאור: יש לבדוק את הרעיון הזה.
ענת מאור: זה נראה לי רעיון מאד נכון, שצריך לעשות בו שימוש.
ענת מאור: אנחנו גם מבקשים שעמותת איל"א תבדוק את הנושא כעמותה חוץ פרלמנטרית וחוץ ממשלתית.
ענת מאור: זאת אומרת, איך אתם באמת רותמים את הקהילה העסקית והקהילה האקדמית לנושא הזה?
ענת מאור: דבר שלישי, שאף הוא נוגע לתקציב – אני פונה לנציגים השונים שיושבים פה, בוודאי למדענים הראשיים וגם לממונים על המיחשוב בכל משרד.
ענת מאור: זה העיתוי ללחוץ עכשיו על השרים ובתוך המשרד עצמו ולדרוש לקבל את הנפח הראוי של התקציב לנושא הזה.
ענת מאור: נושא נוסף שאני רוצה לסכם נוגע לסטנדרטיזציה והיזמות.
ענת מאור: כמו כל דבר אין פה שחור-לבן.
ענת מאור: המילה סטנדרטיזציה קצת מפחידה.
ענת מאור: אבל יש הסכמה כללית לכך שבלי שער כניסה אחיד ומרכזי, שיקל על האזרח ויחייב את המשרדים – אי-אפשר יהיה בכלל להתקדם.
ענת מאור: זה לא בא במקום הגוונים והפלורליזם ההכרחי שיהיו אחר-כך וזה לא בא במקום יזמות.
ענת מאור: בעבר כבר נאמר שמוטב לעצור סוסים דוהרים מאשר לבעוט בחמורים עצלנים.
ענת מאור: כשאנחנו מדברים על האחדה ועל שער איש לא מתכוון למנוע, חס וחלילה, יזמות והתאמה לפי הצרכים.
ענת מאור: יחד עם זאת, אין ספק שאם רוצים שהאזרח והאזרחית יצליחו לחיות במסגרת ידידותית זה צריך להיות כך.
ענת מאור: המילה "ידידותי" מופיעה היום הרבה באינטרנט.
ענת מאור: כבר ראינו מה היה כשהקימו עולם מאוד רבגוני בכל נושא המיחשוב, התוכנות וכו'.
ענת מאור: צריך למנוע זאת מראש.
ענת מאור: אחרת הולכים אחר-כך לאיבוד.
ענת מאור: לכן, נדמה לי שבעניין הזה השכל הישר שמאחד את שתי הגישות הוא הנכון.