GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז דולב: אפשר לבדוק היום את אתרי הקניות באינטרנט, שמגיעים אליהם ורואים שבסך הכל הרבה מאד אתרי אינטרנט לא שורדים לאורך זמן.
בועז דולב: זאת אומרת, גם התרבות של הציבור עוד לא הגיעה למצב של קבלת שירותים באופן מלא מהאינטרנט.
בועז דולב: ואני מדבר בתור אחד שהוא "פריק" אינטרנט, חוץ מעוד כמה דברים.
בועז דולב: אני מבקש ממש לעבור בין המנמ"רים ולשמוע מהם בסבב קצר מה נעשה, כי הם עובדים מאד יפה.
מיכאל איתן: אני מבקש לומר משהו.
ענת מאור: אתה מבקש לומר את הדברים עכשיו או לאחר שנשמע את נציגי המשרדים?
מיכאל איתן: אני רוצה לומר את הדברים עכשיו.
ענת מאור: לאחר מכן נשמע את נציגי משרדי הממשלה.
ענת מאור: לאחר מכן נרצה לשמוע דברים מארגונים מהשטח.
ענת מאור: נמצא עמנו חבר הכנסת לשעבר רון נחמן מאריאל.
ענת מאור: נמצא כאן ישראל רפופורט, שמפעיל רשת אינטרנט מרכזית לתנועה הקיבוצית, ואנחנו רוצים לשמוע קצת על ההתנסות והניסיון.
ענת מאור: נמצאת עמנו גם הגב' אילנה כהן, שהקימה רשת אינטרנט לנשים, "נש”ר".
ענת מאור: היא גם היתה פה ביום האינטרנט.
ענת מאור: נרצה לשמוע ממנה איך הניסיון הזה עובד.
ענת מאור: אם יש עוד דוגמאות מהשטח, שיכולות להעשיר את המידע ואת ההתנסות, נשמח לשמוע עליהן.
מיכאל איתן: ראשית, אני רוצה לברך אותך, חברת הכנסת מאור, על כך שזימנת את כל הפורום הנכבד הזה.
ענת מאור: כמובן, יש להפנות את התודות גם אל הגברת ענת לוי, מנהלת הוועדה, ולדפנה.
מיכאל איתן: הנושא הוא באמת נושא חשוב, אבל אני מוכרח להבהיר משהו.
מיכאל איתן: בתום הישיבה האנשים היושבים כאן יחזרו למקומותיהם וישאלו את עצמם: מה בעצם קרה כאן?
מיכאל איתן: אני מנסה לתת להם איזושהי זריקת עידוד, כי אחרת הם יחזרו די מדוכאים.
מיכאל איתן: חלק מהאנשים האלה ישבו איתי בשנת 1996 וכתבו מה זה מימשל זמין.
מיכאל איתן: עכשיו, כשאני מציץ על אחד הניירות שיהושע מאור מסתמך עליו, מתברר לי שזה אותו דו"ח משנת 1996 האומר מה צריך להיות מימשל זמין.
מיכאל איתן: עם כל הכבוד, אני לא יודע אם ים כנרת הוא ים או לא ים, אבל מים יש שם וזה ברור.
מיכאל איתן: לכן, אני יודע מה זה מימשל זמין.
מיכאל איתן: אני יכול להתווכח בשוליים אם ההגדרה צריכה להיות כזאת או אחרת.
מיכאל איתן: אבל הבעיה המרכזית שלנו היא שכל האנשים שיושבים כאן מעוניינים לקדם את הנושא והם מרגישים מתוסכלים.
מיכאל איתן: כשאנחנו ישבנו כאן בשנת 1996 מהירות המחשב שלי היתה 486, עם מהירות חישוב של 33 מגה הרץ, והיום עובדים עם פנטיום 3-4, עם 600-700 מגה-הרץ.
מיכאל איתן: זאת אומרת, משנת 1996 ועד היום הטכנולוגיה התפתחה פי עשרים; ממהירות עיבוד נתונים של 30 מגה הרץ הגענו למהירות של 600 מגה הרץ.
מיכאל איתן: אני מדבר על מהירות עיבוד נתונים של המחשב.
מיכאל איתן: תביני מה קרה בעולם.
מיכאל איתן: הטכנולוגיה התפתחה פי עשרים.
מיכאל איתן: כשאני לוקח את הנייר שכתבנו בשנת 1996 אני רואה שלא השלמנו 5% או 10% ממה שכתבנו אז.
מיכאל איתן: כלומר, הממשלה שלנו – וזה נכון גם לממשלות אחרות בעולם, אבל לממשלה שלנו זה נכון במיוחד –
ענת מאור: וזה אצל שתי הממשלות.
מיכאל איתן: זה אצל שתי הממשלות.
מיכאל איתן: אני לא עושה חשבון מפלגתי כרגע.
מיכאל איתן: אני אומר לכל האנשים כאן שזאת הבעיה המרכזית של כולנו, גם אם יש בינינו חילוקי דעות, ויש לי ויכוחים עם בועז דולב ועם הרעיון של איל"א, נושא שאגיד עליו מילה אחר-כך.
מיכאל איתן: חברת הכנסת מאור, הבעיה היא שאנחנו כחברי כנסת, אם אנחנו רציניים, לא צריכים לבוא אליהם ולבקש מהם לומר מה הם עושים.
מיכאל איתן: אנחנו צריכים לבוא ולהגיד להם: אנחנו רוצים להביא למצב כזה שכל אחד מכם ידחף דברים.
מיכאל איתן: תשאלי כל אחד מהם מתי השר שלו קרא לו ושאל אותו: תגיד לי, למה אין לנו שירותי מימשל זמין?
מיכאל איתן: קחו תקציבים ותעשו.
מיכאל איתן: מתי קרה דבר כזה?
מיכאל איתן: המנהיגות הפוליטית במדינת ישראל חיה בעולמות אוטיסטים.
מיכאל איתן: תפתחי את ספר תקציב המדינה.
מיכאל איתן: אני רוצה לראות כמה כסף מקצה מדינת ישראל לקידום מימשל זמין ואם יש סעיף כזה בתקציב.
מיכאל איתן: בעת הדיון על תקציב השנה שעברה הופיע השר שוחט בישיבה של ועדת הכספים, לאחר שהוא העביר את התקציב בקריאה ראשונה.
מיכאל איתן: אמרתי לו: בייגה, שמעתי את הנאום שלך אתמול במשך כמה שעות.
מיכאל איתן: דיברת בכנסת.
מיכאל איתן: קראתי את כל החוברות שלך שכוללות מאות ואלפי עמודים.
מיכאל איתן: יש אלפי תכניות לביצוע.
מיכאל איתן: שמעתי אותך עכשיו מרצה.
מיכאל איתן: בדרכי לכאן גם קראתי את עיתון "הארץ", פתחתי עמוד כלכלי, ותראה משהו מעניין.
מיכאל איתן: בעיתון הכלכלי, בעמוד שאותו סימנתי, הראיתי כמה הפעמים מופיעה המילה אינטרנט בעמוד אחד.
מיכאל איתן: היא הופיעה בעשר ידיעות שונות.
מיכאל איתן: אבל בכל הנאומים שלך, שר האוצר, ובכל ספר התקציב המילה הזאת לא הופיעה פעם אחת.
מיכאל איתן: אנחנו מדברים על מימשל זמין.
מיכאל איתן: אנחנו זה הקהל שרוצה לקדם את הנושא.
מיכאל איתן: השאלה היא: למה מוכנים הדרגים הקובעים?
מיכאל איתן: את פונה אל מוטי שפירא, שהוא אדם עם המון כוונות טובות, אבל תביני מה הוא אומר לך.
מיכאל איתן: הוא אומר לך: אני, ואני פירושו: אני והמזכירה שלי.
מיכאל איתן: לי אין תקציב.
מיכאל איתן: מה התקציב שלו?
מיכאל איתן: רבותיי, זה פרוייקט שצריך להקצות לו עשרות מיליוני שקלים במשרדים שונים.
מיכאל איתן: אני רוצה לראות שיקום כאן נציג מאחד המשרדים , מכל משרד ומשרד, ויספר לנו איזה תלאות יש לו ואיזה בעיות יש לו.
מיכאל איתן: איך קמה היחידה במשרד האוצר?
בועז דולב: אני מבקש שלא תדבר על כך.
מיכאל איתן: מר דולב לא רוצה שאדבר על כך.
מיכאל איתן: אבל אדבר בעדינות.
מיכאל איתן: לא אגיד את כל האמת.
מיכאל איתן: אגיד רק חלק מהדברים כדי שאנשים יבינו.
בועז דולב: תאמר את הדברים בעדינות.
בועז דולב: עכשיו אנחנו במצב קשה.
מיכאל איתן: אני מעודד את הפעילות.
מיכאל איתן: אני רק מראה מה קורה במדינת ישראל.
2482: חבר הכנסת איתן, האם אתה יודע כמה משקיע האיחוד האירופאי ב"טלמטיקס"?
ענת מאור: כמה הוא משקיע?
2482: 10 מיליארד דולר.
מיכאל איתן: אני מנסה כעת ללמוד את העניין הזה.
מיכאל איתן: בועז דולב והאנשים ביחידת החשב הכללי הם אנשים עם המון רצון טוב, וקרה מזל.
מיכאל איתן: לא היתה שום החלטת ממשלה, לא היתה החלטת כנסת, לא קבעו שום דבר, אלא הם החליטו והקימו את הדברים.
מיכאל איתן: זה קם מלמטה.
מיכאל איתן: אמרתי לכם שהם היו יותר חזקים ממני והייתי צריך להתפשר.
מיכאל איתן: אבל אני לא מתווכח איתם עכשיו, כי אני רואה ביוזמה שלהם – עם כל הוויכוח שיש לי איתם – דבר חיובי.
מיכאל איתן: לפחות זה קם.
מיכאל איתן: אבל אני שואל את עצמי מה קורה, ובזה אסיים את דבריי בחלק הזה של הדיון.
מיכאל איתן: אני אומר לאנשים כאן כך: בסדר, אנחנו נמצאים כעת במצב כזה, אבל צריך לחפש דרך על-מנת שהדבר הזה יפעל בצורה מאורגנת ושנושא המימשל הזמין יקבל את הכרת ממשלת ישראל.
מיכאל איתן: בלי שממשלת ישראל תרצה שיהיה מימשל זמין, עם כל הרצון הטוב של כולנו לא יהיה שום דבר ואנחנו נמשיך לדבר ולא נתקדם.
ענת מאור: ברשותך, אני רוצה לומר משהו בקטע הזה.
ענת מאור: הדברים מאד נכונים.
ענת מאור: היום גם יוגש תקציב המדינה לכנסת.
ענת מאור: לכן, קודם כל, נשמע אם הנושא מופיע בספר התקציב 10 פעמים או אפס פעמים.
ענת מאור: מר שפירא, יש לי אליך שאלה.
ענת מאור: האם כשהנושא יובא לדיון בממשלה, אתם מתכוונים להביא אותו גם עם תביעה לתקציב?
ענת מאור: מה הסכום שאתם תובעים ואיך אתם מתכוונים להשתלב בתוך הכנת תקציב המדינה בחודשיים הקרובים?
ענת מאור: אני חושבת שההערה בהקשר זה היתה מאד במקומה.
מוטי שפירא: ההערה היא במקומה.
מוטי שפירא: אמנם רק זמן קצר אנחנו עוסקים בעניין הזה ברמה של משרד ראש הממשלה במבנה הזה.
מוטי שפירא: אמרתי שנתקבלה אתמול החלטה שאנחנו הולכים על זה כמאמץ ממשלתי כולל.
ענת מאור: השאלה עכשיו נגעה לתרגום התקציבי.
ענת מאור: מה גודל הסכום שאתם תובעים?
מוטי שפירא: אני רוצה להתייחס לזה בדיוק.
מוטי שפירא: יכול להיות שיש לי קצת חילוקי דעות עם חבר הכנסת איתן, האומר שהוא יודע מה זה מימשל זמין.
מוטי שפירא: אני אומר שאני לא חושב שאני יודע להגיד מה זה מימשל זמין וכמה כסף זה יעלה בסוף.
מוטי שפירא: דנו אתמול גם בנושא התקציבי.
מוטי שפירא: אני לא יכול להגיד כרגע אם מדובר במיליוני דולרים לשנה הראשונה, ב-30 מיליון לשנה השנה וב-70 מיליון לשנה השלישית.
מוטי שפירא: אני לא יודע להגיד את זה.
מיכאל איתן: אלף שקל יש?
מוטי שפירא: אני יודע להגיד דבר אחד.
מוטי שפירא: לא שמים את הכסף לפני העגלה.
מוטי שפירא: אנחנו רוצים לשים את העגלה קודם.
ענת מאור: לא, זה באמת לא צריך להיות כך, עם כל הכבוד, מר שפירא.
מוטי שפירא: זה הסדר שאנחנו רואים אותו, גם אם מישהו לא כל-כך אוהב זאת.
מוטי שפירא: דבר ראשון – לקבל את מה שאמר חבר הכנסת איתן, להבין שמדובר בהכרה ממשלתית ושאנחנו הולכים על זה כמאמץ ממשלתי.
מוטי שפירא: אני לא יודע להגיד כרגע כמה זה עולה בשנת 2001.
מוטי שפירא: אני לא יודע להגיד.
מוטי שפירא: אנחנו נלמד כמה זה עולה לשנת 2001, כמה זה יעלה לשנת 2002 וכמה צריך להשקיע היום בשביל שזה יהיה.
מיכאל איתן: אני שומע את התשובות האלה משנת 1996.
מוטי שפירא: אני יכול להגיד רק את מה שאני יודע.
מוטי שפירא: אני לא יכול להגיד את מה שאני לא יודע.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הקטע הזה כך: הוועדה לא יכולה לקבל את תשובת משרד ראש הממשלה.
ענת מאור: אנחנו לא יכולים לקבל זאת.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שלפני ארבעה חודשים היתה פה ישיבה בנוכחות שר האוצר ואז לא שמענו שהוא צריך סמינר וקורס כדי לדעת מה זה מימשל זמין, למה זה חשוב וכו'.
ענת מאור: שמענו שהנושא ברור, שהוא מאד חשוב, שמענו באופן ברור שאנחנו נמצאים בפיגור בעניין הזה ושאנחנו צריכים להשתלב עם העולם המודרני.
ענת מאור: כל זה צריך להיות מובן מאליו.
ענת מאור: לכן, אני מבקשת לסכם את הקטע הזה בהחלטה חד-משמעית ואני מבקשת להעביר זאת למנכ"ל, יוסי קוצ'יק, ולראש הממשלה לפני ישיבת הממשלה.
ענת מאור: אם רוצים לשאול היום את השאלה: TO BE OR NOT TO BE – זו סוגייה אחרת.
ענת מאור: אם זה ברור, על סמך החלטות של ועדות הכנסת ועל סמך החלטות של ועדות שקמו, שנושא הזה הוא חשוב ביותר – אנחנו מבקשים מיד התייחסות, לפני ישיבת הממשלה.
ענת מאור: אנחנו רוצים לדעת האם באים כבר לא רק עם הפרוגרמה, אלא גם עם תקציב?
ענת מאור: ומהו התקציב לתכנית שמתכוונים לבצע בשנת 2001?
ענת מאור: על כך מבקשת הוועדה לקבל דו"ח לפני שהעניין יגיע לישיבת הממשלה.
יהושע מאור: אני חושב שיש פה ביניכם אולי בעיה של תקשורת.
יהושע מאור: מימשל זמין זה לא פרוייקט שאתה מתכנן אותו היום עד סופו.
יהושע מאור: זו תפיסה.
יהושע מאור: תקבע יעדים לשנה הקרובה ותממן את היעדים האלה.
יהושע מאור: אתה לא יכול לקבוע היום תכנית בתקציב מלא למימשל זמין, מכיוון שהוא מתפתח עם הזמן.
ענת מאור: רשות הדיבור לחבר הכנסת בריילובסקי.
ענת מאור: אחריו – נציגי משרדי הממשלה.
ענת מאור: אני מבקשת מחבר הכנסת איתן להחליף אותי למשך כמה דקות, כי אני צריכה ללכת לוועדת החינוך שבה נדון עכשיו חוק שהוא ביוזמתי.
ענת מאור: אחזור בעוד מספר דקות.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר איך אני רואה את הנושא הנדון היום.
ויקטור בריילובסקי: על מה אנחנו מדברים?
ויקטור בריילובסקי: בדרך כלל אנחנו מדברים על מהפך בשירות הציבורי.
ויקטור בריילובסקי: זה פשוט מהפך.
ויקטור בריילובסקי: זה מהפך גדול מאד שאפילו אי-אפשר לומר היום איזה תוצאות יהיו לו ואחרי כמה שנים נראה את התוצאות.
ויקטור בריילובסקי: דבר ראשון שאנחנו רואים פה זה שהגישה הזאת נותנת לנו אפשרות לצמצם את שלטון הביורוקרטיה.
ויקטור בריילובסקי: זה הדבר הראשון.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שעוד לפני כמה שנים, לפני עשר שנים, אנחנו לא ראינו דרך איך לעשות זאת.
ויקטור בריילובסקי: עכשיו העניין הזה ברור.
ויקטור בריילובסקי: זו הדרך לצמצם את שלטון הביורוקרטיה.
ויקטור בריילובסקי: זה מהפך שקורה בלי סוף ואנחנו אפילו לא רואים מהו קץ הדרך.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו מצויים רק בתחילת הדרך ויש כמה אספקטים בעניין זה.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו רואים שפה ושם מתפתחים אלמנטים שונים של מימשל זמין.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו רואים שנדרשת סטנדרטיזציה ושצריכה להיות סטנדרטיזציה גם בהצגת הנתונים וגם בשיטת העבודה.
ויקטור בריילובסקי: אבל אי-אפשר להגיע לזה בלי שיהיה איזשהו גוף מרכזי, שיעשה עבודה שתתאם בין כל הגישות הקיימות בכל המשרדים.
ויקטור בריילובסקי: זה דבר שצריך לעשותו בדיוק בשלב הזה.
ויקטור בריילובסקי: בלי זה העניין לא יעבוד, אלא יהיה משהו פה, משהו שם, בלי שום תיאום.
ויקטור בריילובסקי: דבר שני – אנחנו צריכים לחשוב על העתיד.
ויקטור בריילובסקי: כל הסיפור הזה דורש מהאזרח הפשוט לדעת איך לעבוד עם האינטרנט, איך לעבוד עם המחשב.
ויקטור בריילובסקי: פירוש הדבר שאנחנו צריכים לעשות גם מהפך קטן בחינוך שלנו.
ויקטור בריילובסקי: כל בן-אדם - וזאת בלי קשר לשאלה אם הוא מתמטיקאי, או אם הוא עוסק במדעי הרוח, או אם הוא עוסק בתחום אחר – צריך לדעת לעבוד עם האינטרנט והמחשב.
ויקטור בריילובסקי: בלי זה העניין לא יעבוד.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו מצויים בתחילתה של דרך וזה באמת מהפך.
ויקטור בריילובסקי: דבר ראשון שאנחנו צריכים לעשות הוא להקים גוף מרכזי, שיעשה תיאום וסטנדרטיזציה בין העבודות שנעשות בנושא זה.
מיקי איתן: רשות הדיבור לרון נחמן.
2482: קודם כל, אני מודה ליושבת-ראש הוועדה, שאיפשרה לי להציג פה את הפרוייקט.
2482: הפרוייקט שלנו נקרא "עיר חכמה", SMART CITY.
2482: יש אולי מי מכם שמכיר את הפרוייקט שנקרא "סינגפור 1".
2482: זה פרוייקט שבו כל העיר מקושרת.
2482: אנחנו מקשרים את כל העיר, 4,000 בתי אב, לאינטרנט.
2482: כל המוסדות מקושרים לאינטרנט, החל מהמכללה, דרך העירייה, דרך בתי האב, איזור התעשייה וכו'.
2482: אנחנו רוצים לחבר את משרדי הממשלה לעניין, אבל אנחנו לא יכולים לעשות זאת.
2482: זאת מכיוון שלא קיים איתם מימשק.
2482: כך נוצר מצב שבו יש לנו מימשל זמין ואין לנו מימשל זמין.
2482: אני מדבר כרגע על העיר הראשונה במדינת ישראל שמחוברת ל"פס רחב".
2482: אני מדבר אתכם על טכנולוגיה שנקראת LMDS – LOCAL MULTIPLE DISTRIBUTED SYSTEM.
2482: היום חברת "אופק" עושה את החיבור האלחוטי.
2482: המערכת עובדת מצויין בכל תנאי מזג אוויר.
2482: המערכת הזאת מאפשרת לכל משתמש לקבל מינימום 2 מגה.
2482: אני מדבר על מה שקורה בתוך העיר פנימה.
2482: יש לנו כרגע 18 מגה.
2482: כל בתי הספר, כל גני הילדים, העירייה וכו' מחוברים.
2482: אבל הדברים הם בכלל לא פשוטים כאשר מדברים על מה שנקרא מימשל זמין.
2482: מימשל זמין הוא גם מימשל מקומי ולא רק מימשל מרכזי.
2482: האזרח נמצא בקשר עם המימשל המקומי פי עשר יותר מאשר עם המימשל המרכזי.
2482: הדברים שאני רוצה להציג לכם פה בקצרה, בגלל קוצר הזמן, הם איך בכלל מבצעים פרוייקט כזה.
2482: אני עובד על הפרוייקט הזה 4 שנים.
2482: התחלתי את הפרוייקט עם חבר הכנסת מיקי איתן לפני שהוא מונה כשר המדע.
2482: אנחנו קיבלנו את האישור הראשון והיחידי בארץ לעשות ניסוי באריאל בעניין הזה של חיבור העיר וגם לגבי הטכנולוגיות.
2482: יכולנו להשתמש אולי ב-DSL של בזק, אולי דרך הכבלים, ויש לנו גם כבלים.
2482: אבל אני בחרתי את הקישור הסלולרי, כי לפי דעתי בעתיד התחום הסלולרי יהיה הדבר המוביל.
2482: – כי כל אחד מהנוסעים כאן בחדר לא נוסע בתחבורה ציבורית, אלא לכל אחד מאיתנו יש את הרכב הפרטי שלו, ואף אחד לא מחכה לטלפון של "בזק" שקשור אל הקיר, כי לכל אחד יש את המכשיר הסלולרי שלו.
2482: כך, בעתיד, כל אחד ירצה את החופש של הניידות והקישור.
2482: לכן, ההחלטה שקיבלתי היתה החלטה אסטרטגית.
2482: התייעצתי בעניין זה עם ידידי יהושע מאור, ביחד עם פרופ' דני דולב, ביחד עם פרופ' זאב ברזילאי מ-IBM וביחד עם ג'ו רביב ז"ל מ-IBM.
2482: הצגנו את הפרוייקט לאחר שהתייעצנו וחשבנו במה להתחיל.
2482: במדינת ישראל עולם העסקים לא ישקיע אף אגורה מחוץ ל"ביזנס" שלו.
2482: כל מי שחושב כאן שהעולם העסקי ישקיע במימשל זמין, עליו לדעת שאם העולם העסקי לא ירוויח מכך הוא לא ישקיע בזה חצי אגורה.
2482: אני אומר זאת גם כחבר כנסת לשעבר.
2482: לכן, העצה שקיבלתי מהמומחים בעניין היתה ללכת ולהתחיל בזה במערכת החינוך.
2482: וחסר לי פה איש משרד החינוך.
קריאה: נמצא פה איש משרד החינוך.
2482: יפה.
2482: אנחנו עשינו איגום משאבים.
2482: את כל מה שהיה בתכנית "מחר 1998", שזה "אתמול 1998", חיברנו ביחד ברשת.
2482: עשינו UP GRADING.
2482: היום כולנו מקושרים לקו אחד שממנו כולם מקושרים.
2482: בהתחלה חיברנו את גני הילדים על הכבלים.
2482: עכשיו העברנו אותם לחיבור האחר.
2482: אבל זה לא מספיק שאתה עושה את הטכנולוגיה הזאת של הרשת.
2482: אתה צריך UP GRADING של המחשבים, כי כשהתחלת לקבל את "מחר 1998" היה לך מחשב 486 והיום אתה צריך טכנולוגיה אחרת בכלל.
2482: לכן, מה אתה עושה?
2482: ומי מתחזק לך את המערכות?
2482: יש לך אב בית, אבל אין לך אב בית של מחשבים.
2482: ואיך המורים יידעו בכלל לעבוד על זה?
2482: צריך לעשות הדרכה.
2482: עשינו הדרכה מתמשכת ל-400 מורים.
2482: המרפ"ד (המרכז הפדגוגי) מדריך את כל המורים NON STOP.
2482: לימדנו את כולם, החל ממנקה הרחובות ועד המנכ"ל, איך להשתמש במחשב ואיך ללמוד לעבוד באינטרנט.
2482: עשינו את ההדרכה הזאת על חשבון שעות העבודה.
2482: דבר נוסף – במקום לטפל בשני מסלולים, טיפלנו במשולש שמורכב מתלמידים שמתקדמים יותר מהר מכולנו, מהמורים שצריך לאפשר להם להתגבר על המעצורים בכל הנוגע לשימוש בטכנולוגיה, ובערב אנחנו מלמדים את כל ההורים של כל העיר.
2482: עד היום הפעלתי תכנית שעל-פיה כל בית-ספר –
מיקי איתן: ועולים?
2482: חכה.
2482: הפעלתי תכנית שמאפשרת ללמד וללמוד בבוקר בבתי הספר עם כל המחשבים, בפריסה של רשת עירונית, אינטרנטית.
2482: אחר הצהריים ובערב, מהשעות חמש-שש עד עשר וחצי בלילה, ההורים לומדים עם הילדים איך להפעיל מחשב.
2482: מדובר על היקף הדרכה של בין 70 ל-120 שעות.
2482: עד עכשיו 2,000 משפחות עברו קורס כזה, שבחוץ הוא עולה 5,000 שקל.
2482: הבאתי תרומות מחו"ל ואנחנו מסבסד את העניין.
2482: הם צריכים לשלם 60 שקל בלבד.
2482: כך, כל אחד בא ולומד.
2482: האבא רואה מה הילד שלו עושה, פתאום הם מתקשרים, הוונדליזם יורד והאלימות יורדת.
2482: היתה ועדת וילנאי שעסקה בשאלה איך להוריד את האלימות.
2482: רבותיי, בואו ותראו מה קורה כאשר המחשבים מצויים במסדרונות וכולנו יכולים לבוא ולהשתמש בהם.
2482: נעזרנו בגלעד רבינוביץ', שהיה מנכ"ל מל"ם, והתחלנו בפאזה השנייה שנקראת ERP מוניציפאלי.
2482: ERP – ENTERPRISE RESOURCES PLANNING, שזה מה שאתם קוראים לו מימשל זמין.
2482: אני כמו ראש ממשלה קטן.
2482: יש לי תקציבים ממשרד האוצר, יש לי חינוך, יש לי רווחה, יש לי ביטחון.
2482: התחלנו להפעיל גישה כוללת על בסיס "DATA BASE".
2482: הופנתה פה היום בקשה אל החשב הכללי, אבל הוא לא יכול לעשות שום דבר, כי המערכות שלו לא מסונכרנות בכלל.
2482: לעומת זאת, אני בא ועושה את העבודה הזאת על בסיס אחד.
2482: יש לנו היום בית משפט לעניינים מקומיים.
2482: למה שמשרד המשפטים לא ייקח "בטא סייט" ויגיד: מהמיקרו נלך למקרו?
2482: יש את משרד רישוי.
2482: למה לא נעשה את ה"בטא סייט" ונגיד איך אתה מנפיק רישיון רכב, או רישוי רכב, או לימוד מניעה מונעת?
2482: יש לנו את משרד הפנים, שעוסק בהנפקת תעודות זהות, פספורטים, רישיונות נשק וכדומה.
2482: למה שלא יעשו זאת ב"בטא סייט"?
2482: אני באתי לכאן היום כדי להציע הצעה לוועדה המכובדת הזאת ולאותם גורמים ממשלתיים שיושבים פה .
2482: אני רוצה להזמין אתכם לאריאל כדי שתבואו ותראו איך עובדת המערכת הזאת ברשת.
2482: ניתן לקחת את הפרוייקט כפי שהוא ולשלב בו עוד גורמים נוספים.
2482: אפשר לשלב בו את קרית-שמונה בצפון ואת דימונה בדרום.
2482: אפשר לשים פלטפורמה ובמקום לדבר נעשה את העבודה הזאת.
2482: אני רוצה שתדעו ש-SISCO, NORTEL ו-ALKATEL, עושות אצלנו את ה"בטא סייט" על ה"פס הרחב".
2482: פורסם היום בעיתון שחברת "אופק" הציעה ל"אריקסון" להשתתף ב-LMDS, בניסוי שהיא עורכת באריאל.
2482: הטכנולוגיה הזאת מאפשרת היום להוריד תמונה ו-VOICE OVER IP.
2482: בבית יש טלפון של בזק, אבל יש גם טלפון אינטרנטי והוא עובד.
2482: בעתיד אפשר יהיה להיכנס, דרך הלוויין, ב-622 מגה, ישר ל"BACK BONE" בשיקאגו, ולא צריך שום דבר.
2482: זה יקרה בשנת 2002.
2482: לכן, אני בא ואומר כאן בוועדה הזאת שיש עבודה.
2482: אבל אין חבירה בין הגופים.
2482: אי-אפשר לעשות תכנית בלי כסף.
2482: בכל מה שנוגע למה שעושה "אופק" אצלנו השקיעו עד היום במשך השנה האחרונה 50 מיליון שקל.
2482: 50 מיליון שקל הושקעו רק אצלי ב"בטא סייט".
2482: חוץ מתרומה של מיליון דולר שהבאתי ממשפחת מילקן מארצות הברית, אני לא השקעתי כסף.
2482: החברות באו אליי.
2482: כל ה"סטארט אפים", כל החברות הכי גדולות בישראל העוסקות בתוכנה, נמצאות אצלנו.
2482: יש לנו את התשתית, צריך שיהיה תוכן ואחר-כך צריך שיהיה רישיון נהיגה.
2482: אנשים חייבים לדעת להשתמש במחשב, אחרת הדבר דומה לאדם שאתה נותן לו רולס רויס והוא נוהג על קורקינט.
מיקי איתן: מר נחמן, אני נאלץ לקטוע אותך.
מיקי איתן: כמי שליווה את הפרוייקט הזה מהשלבים הראשונים שלו, אני יכול לומר לכם שרון נחמן הוא התגלמות של הפוליטיקאי המצליח.
מיקי איתן: הוא סיפור הצלחה של פוליטיקאי.
מיקי איתן: הוא הבין את העניין.
מיקי איתן: כמוני, הוא לא הבין כל-כך הרבה את הטכנולוגיה.
מיקי איתן: הייתי אומר שהוא הבין אולי פחות ממני, וגם אני לא מבין הרבה.
מיקי איתן: אבל הוא זיהה את העניין, נלחם ללא פשרות, הלך נגד כל הסיכויים, הצליח לשכנע, סחב איתו גורמים נוספים והפרוייקט הוא באמת פרוייקט מוצלח.
מיקי איתן: הייתי באריאל וראיתי את הפרוייקט.
מיקי איתן: הוא לא כל-כך נוגע לעניין שלנו, אבל הוא נוגע לעניין שלנו, כי מימשל זמין בסופו של דבר מבחינת האזרח זה גם שירותים מוניציפאליים.
2482: אני רוצה להוסיף רק עוד מילה אחת.
מיקי איתן: אני ממליץ לכל אחד ואחד מכם לבוא לשם ולראות את הדברים מקרוב.
2482: אני רוצה לומר כמה מילים לסיום.
2482: תראו, הבסיס לכל העבודה שעשיתי הוא מציאת פתרון לשתי בעיות שהן אוניברסליות והן קיימות בכל העולם: האחת – עבודה מרחוק, והשנייה – לימוד מרחוק.
2482: כשמדברים על CALL CENTER אתה לא יכול להפעיל אותו אם אין לך עובדים שיודעים איך לעשות את הדברים.
2482: דיברתי עם שר התעשייה והמסחר על הנושא הזה.
2482: מדובר בהשבחת ההון האנושי.
מיקי איתן: העבודה מרחוק היא לא בדיוק התחום שלנו.
2482: אני לא יכול לעבוד איתך מרחוק בתחום המימשל הזמין אם אני לא יכול להפעיל את המחשב.
מיקי איתן: לא, לא.
מיקי איתן: עבודה מרחוק זה מושג אחר.
מיקי איתן: הכוונה היא לתחום אחר.
מיקי איתן: אנחנו מדברים כרגע על העירייה ועל הממשלה.
2482: אני כעירייה מבקש שתיתן לי לעבוד מול משרד החינוך כדי לקשור את הדברים.
מיקי איתן: עבודה מרחוק זו לא עבודה של העירייה מול משרד החינוך.
מיקי איתן: רשות הדיבור למר רפי הוידה, המדען הראשי של משרד התקשורת.
רפי הוידה: אני לא רוצה להתייחס לשוק התקשורת בכלל.
רפי הוידה: אני רוצה להתייחס בנושא הדיון שנקבע להיום.
מיקי איתן: ברשותך, מאחר שכולם מדברים על פתיחת השוק לתקשורת, אני מבקש שתאמר לי משפט אחד: ראשית, האם הנושא נסגר סופית?
מיקי איתן: – כי שמעתי שיש עדיין קרבות מאסף לגבי פרטים קטנים.
מיקי איתן: שנית, האם נקבע גם העניין של ה-UNBUNDLING?
מיקי איתן: האם בזק קיבל זאת?
מיקי איתן: והאם נקבעו סטנדרטים מחייבים לגבי שירות AB-10 שמהם "בזק" לא יכול לרדת?
מיקי איתן: כלומר, איך מובטח לצרכן שהוא באמת יקבל את המהירויות המובטחות?
מיקי איתן: והאם יש התחייבות למהירות מינימלית מובטחת בכל מקרה?
רפי הוידה: אין לי תשובות לשאלות האלה, מכיוון שהנושא מצוי עדיין בדיון ואני מניח שעד השבוע הבא יהיו תשובות לדברים האלה.
רפי הוידה: אני רוצה להתרכז בנושא הדיון.
רפי הוידה: הייתי מעורב בעבר בפעילות של היל"ה (היערכות ישראל לעידן המידע).
רפי הוידה: אני מציע לחדש את הפעילות של היל"ה.
רפי הוידה: היתה החלטת ממשלה טובה בנושא הזה.
רפי הוידה: היתה גם המלצה להקים מועצה להיל"ה וועדה לכל המנמ"רים.
רפי הוידה: אני פשוט מאד קורא להפעיל את אותה החלטת ממשלה, אפילו בשילוב עם אותה החלטת ממשלה על הרפורמה ולעשות אינטגרציה של הדברים.
רפי הוידה: זאת ההערה שלי.
מיקי איתן: תודה.
מיקי איתן: רשות הדיבור למר גדעון אריאלי ממשרד המדע.
גדעון אריאלי: בתקופה שחבר הכנסת איתן היה שר המידע הייתי מעורב בחלק זוטר מאד של הנושא.
גדעון אריאלי: אבל בצורה כזאת נחשפתי במשך כמה שנים לכל הפרטים ולכל הבעיות.
גדעון אריאלי: אני רוצה לציין רק נקודה אחת, שאני חושב שהיא מרכזית.
גדעון אריאלי: הבעיה בארץ בנושא המימשל הזמין היא שהמערכת שמטפלת בנושא היא מערכת פוליטית.
גדעון אריאלי: הבעיה היא שמשרדי הממשלה אינם גוף אחד, חוץ אולי מהדרג הכי בכיר בממשלה, ואי-אפשר לכפות החלטות גורפות שתשפענה על כל הממשלה.
גדעון אריאלי: אחד הדברים שחשבנו לעשות כדי לעורר עניין בתוך משרדי הממשלה ולהביאם לפעולה היה אולי לתקצב את הגוף המרכזי, שבזמנו מיקי איתן עמד בראשו.
גדעון אריאלי: אחד הדברים שאפשר לעשות זה גם להביא לקיום תחרות בין משרדי הממשלה, דבר שלטווח רחוק בהחלט עובד.
גדעון אריאלי: אם משרד ממשלתי אחד יגיע להישגים בתחום הזה, למשרדים אחרים לא תהיה ברירה ותוך כמה זמן אף הם יתקדמו.
מיקי איתן: מר אריאלי, אקטע אותך כאן.
מיקי איתן: אני חושב שהגישה הזאת היא די מקובלת.
מיקי איתן: אומר אותה במשפט אחד ואלך בקו שלך, כי אני פשוט רוצה שנתקדם הלאה.
מיקי איתן: מה שגדעון אריאלי אומר, וזו היתה הקונספציה - ואני חושב שהיא מקובלת כמעט על כולם, ואם יש מישהו שהיא לא מקובלת עליו שיגיד זאת כאן במהלך הדברים – זה שהאכסניה או הצורה שבה ננהל את החזית הזאת של המידע הממשלתי מול האזרח תהיה דרך פורטל אחד כללי, אבל תישמר אוטונומיה לכל משרד ומשרד.
מיקי איתן: כלומר, יהיה גוף מתאם אחד, תישמר אוטונומיה לכל המשרדים ואחריות של כל המשרדים, וייקבעו סטנדרטים על-מנת שאפשר יהיה לעשות את הקישור המתאים.
מייקל וולף: שמי מייקל וולף ואני מנהל אגף התקינה במשרד התקנים.
מייקל וולף: אני רוצה להתייחס לנושא בראייה של מכון התקנים.
מייקל וולף: המילה סטנדרטים וסטנדרטיזציה נשמעה הרבה פעמים היום.
מייקל וולף: בראייה שלנו את נושא המימשל הזמין – אנחנו מסתכלים על זה דרך שלושה אספקטים: 1) נושא אבטחת מידע; 2) הבעיה של עברית באינטרנט; 3) זמינות המידע.
מייקל וולף: כל מה שאנחנו רוצים להבטיח - ולא משנה איך זה יוצא בפועל, אם זה הוראות של החשב הכללי, אם זה חוקים ותקנות כמו נושא החתימה האלקטרונית – שמשרדי הממשלה יעבדו לפי התקנים הישראלים.
מייקל וולף: אנחנו כבר עובדים על התקנים האלה מעל לעשר שנים עם מיטב המומחים במדינת ישראל הן בנושא של אבטחת מידע וכו'.
ענת מאור: מה הקשר בין העבודה שלכם לבין משרדי הממשלה והרשויות המקומיות?
מייקל וולף: קודם כל, תקן ישראלי הוא מוצר ציבורי ואפשר לקבל אותו, או לרכוש אותו.
מייקל וולף: בוועדות אצלנו יושבים מומחים, כולל מומחים של משרדי הממשלה השונים.
מייקל וולף: כל מה שאנחנו אומרים הוא שצריך לדאוג להשתמש בתקנים, ואם חסר תקנים צריך לדאוג לייצר את התקנים המתאימים.
ענת מאור: פרופ' חגית מסר-ירון, ממשרד המדע, בבקשה.
פרופ' חגית מסר-ירון: אתייחס לשלוש נקודות.
פרופ' חגית מסר-ירון: דבר ראשון, אתייחס למה שאמר קודם מר רפי הוידה בנושא היל"ה, שהוא רשמית יחידה במשרד שלנו.
פרופ' חגית מסר-ירון: אכן הנושא הזה היה רדום במשך תקופה מסויימת.
פרופ' חגית מסר-ירון: עכשיו יש תנופה חדשה ואנחנו מקווים שהיחידה הזאת תתחיל להשתלב.
מיקי איתן: מהו התקציב של היחידה הזאת לשנת הכספים הבאה?
פרופ' חגית מסר-ירון: נדמה לי שהתקציב הוא כמו התקציב שהיה השנה.
פרופ' חגית מסר-ירון: תקציב המדע כולו הוא אותו תקציב שהיה בשנה הקודמת.
מיכאל איתן: אני לא יודע כמה היה התקציב השנה.
מיכאל איתן: אני יודע שהשנה לא היתה שם פעילות בכלל.
פרופ' חגית מסר-ירון: התקציב של היל"ה הוא 2 מיליון שקלים לשנה.
פרופ' חגית מסר-ירון: הנושא השני – מרכזי האינטרנט הקהילתיים.
פרופ' חגית מסר-ירון: אם באמת יהיה מימשל זמין צריך שאנשים יידעו מה לעשות עם זה.
פרופ' חגית מסר-ירון: המשרד יזם והקים בעבר עשרה מרכזי אינטרנט קהילתיים בפריפריה.
מיכאל איתן: אבל למה זה קשור למימשל זמין?
פרופ' חגית מסר-ירון: אני חושבת שזו דרך שדרכה האזרח גם יקבל את המיומנות איך לעבוד עם זה וגם יוכל דרך זה להתחבר למימשל הזמין.
מיכאל איתן: זו הרחבה.
פרופ' חגית מסר-ירון: אני חושבת שזה חלק מהעניין, כי אתה לא תקים פלטפורמה אם לא תאפשר לאנשים להשתמש בה.
פרופ' חגית מסר-ירון: זו נקודה שהועלתה כאן ואני חושבת שיש קשר בין הדברים.
מיכאל איתן: המימשל הזמין צריך להתחיל במשרדי הממשלה.