GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה לאמעי: ועדה מוסדית לא תאשר החזקה של מחוללי מחלות או ביצוע של מחקר במחוללי מחלות אלא אם: (1) למוסד שבו יוחזקו מחוללי המחלות או יערך המחקר יש קובץ הנחיות כתובות בדבר הכללים לעריכתו של מחקר על פי חוק זה.
קריאה: אני חושב שזה צריך להיות במקום אחר, בהסמכה של המוסד, כי זה תנאי להסמכת המוסד, מוסד שאין לו כללים לא מסמיכים אותו.
נירה לאמעי: התנאים להסמכה של מוסד יקבעו על ידי משרד הבריאות, אבל בוא נסיים את הקריאה.
אריה אלדד: אם הוא לא מוסמך יכול להיות שאין לו, אז צריך להגיד שיהיה לו.
נירה לאמעי: (2) עורכי המחקר יגישו תצהירים ערוכים וחתומים כדין בהתאם לתקנות שיתקין השר בנושא, המעידים על כך שלא הורשעו בעבר בעבירת בטחון כהגדרתה בחוק זה.
נירה לאמעי: ההגדרה בסעיף ההגדרות.
נירה לאמעי: לשם מתן אישור כאמור רשאית ועדה מוסדית לדרוש מאת מבקש האישור כל נתון או מידע נוסף הדרוש לה לצורך בחינת הבקשה.
נירה לאמעי: ועדה מוסדית רשאית להתנות בתנאים את מתן האישור או להגבילו.
נירה לאמעי: לחלופין אולי בניסוח פוזיטיבי - - -
יובל שטייניץ: מה שלא ראיתי עד עכשיו זה את המשקל שמייחסים לתנאי בטיחות.
יובל שטייניץ: הרי אם יש סיכון מסויים, אבל יש תנאי בטיחות בלתי רגילים או המוסד מוכן להשקיע מיליונים בתנאי בטיחות בלתי רגילים, זה יכול להשפיע על ההחלטה, לא רק מידת הסיכון אלא גם מידת האבטחה היא רלוונטית.
דפנה גלוק: מידת הסיכון הקונקרטית.
יובל שטייניץ: מידת הסיכון כבר נאמר.
דפנה גלוק: מידת הסיכון הקונקרטית מתחשבת גם באמצעי האבטחה.
יובל שטייניץ: אבל זה לא נאמר עד עכשיו, מה שנאמר עד עכשיו בסעיפים (1), (2), (3) זה רק מידת הסיכון שנובעת מהחיידקים בלי קשר לשאלה אם מאובטחים או לא.
דפנה גלוק: ברישא של פיסקה (1), א (1), אין בביצוע מחקר כדי לסכן את בטחון המדינה, ביצוע מחקר בוודאי ביצוע מחקר קונקרטי, ביצוע מחקר קונקרטי במוסד הקונקרטי.
אריה אלדד: או את שלומו, בטחונו ובריאותו של הציבור.
אריה אלדד: אם תנאי הבטיחות במעבדה לא טובים ואין מינדף - - -
יובל שטייניץ: מאחר שמוזכרים פה - - -
אריה אלדד: ואחר כך אמרנו לפי כל דין.
אריה אלדד: יש אוסף של כללי בטיחות איך עובדים עם חיידקים.
יובל שטייניץ: אתה אומר שזה מיותר מה שאני אומר, בסדר.
נירה לאמעי: אנחנו הורדנו כאן מקבץ הוראות בטיחות בדיוק בגלל זה.
נירה לאמעי: יש תקנות מ-2001 - - -
יובל שטייניץ: הרמתי ידיים, נמשיך.
אריה אלדד: עסקנו בשאלת הבטיחות מול הבטחון ואמרנו שאנחנו לא מנסים להכניס כללי בטחון.
יובל שטייניץ: נחה דעתי.
איתמר גרוטו: יש לי הערה לגבי השיקולים, אני חושב שצריך בכל זאת להוסיף שיקול שמתייחס לנושא של הפיכת מחוללי מחלות לקלים יותר לפיזור או משהו בסגנון הזה, להפוך חיידק לאבקה או משהו בסגנון הזה.
איתמר גרוטו: חסר שם.
אריה אלדד: זה לא נכלל בהגדלת הנזק שיכולים לגרום מחוללי מחלות, אם יותר קל לפזר אותם אז הנזק שהם גורמים יכול להיות יותר גדול, אנחנו לא ניכנס לכל הטכנולוגיות בחקיקה ראשית.
דוד פרידמן: אני חושב שהתחומים שמפורטים פה צריכים להיות זהים לתחומים שהכנסנו קודם בניסוח החדש של משרד הבריאות, זה בדיוק אותו דבר.
דוד פרידמן: גם שם מדבר על איזה שהם שלושה תחומים שבהם אנחנו לא רוצים שהמחקר ישמש, גם פה זה צריך להיות, זה צריך להיות אותו דבר.
אריה אלדד: לדעתי זה מכוסה, אם תמצא תחום שכיסינו באותו סעיף שלא מוגדר היטב פה אז תגיד לנו.
אריה אלדד: לדעתי הוא מוגדר היטב בכל ההגדרות הכלליות.
דוד פרידמן: מטעמי קונסיסטנטיות ואי התבדרות זה צריך להיות מנוסח אותו דבר.
יובל שטייניץ: אני אגיד לך מה חסר לי פה, מה שחסר לי פה ויכול להיות שאני טועה כי אני לא בקיא בכל מה שהלך פה בוועדה בדיונים הקודמים, מה עם רעלנים?
אריה אלדד: יש, כתובים.
אריה אלדד: פרופ' ספירא יש לו עמדה, קיבלתי את הרושם שהיא די מוצקה בנושא הוצאתם של הרעלנים מתחומי החוק הזה אבל כרגע הם כוללים אותם, החוק כולל את הטוקסינים.
יובל שטייניץ: כולל גם חומרים כימיים?
יובל שטייניץ: אם מישהו מפתח איזה וריאציה או נזק כימי.
אריה אלדד: זה חוק אחר.
נילי חיון דיקמן: לנו יש הערה לענין הסעיף הזה.
נילי חיון דיקמן: אנחנו דיברנו בעל פה על הנושא הבטיחות מתוך השיקולים של הוועדה אלא שהיא תוכל להסתמך על נהלי הבטיחות, אנחנו ציינו שאנחנו רוצים לאפשר לוועדה סמכות לקבוע נהלי בטיחות מחמירים יותר במקומות שבהם היא מצאה לנכון.
נילי חיון דיקמן: נכון שאפשר אולי לראות את זה גם בסעיף של הבטחון וכו', אבל אנחנו מציעים נוסח ספציפי שקובע שהיא רשאית להתנות את האישור בקיום דרישות ונהלי בטיחות נוספים על אלו הקבועים בדין.
אריה אלדד: את חושבת שבלי ההערה הזאת היא תגיד אין לי כלים?
נילי חיון דיקמן: היות והפרוטוקול עסק כל כך הרבה בהבחנה בין - - -
אריה אלדד: אנחנו לא מסתבכים פה בשלייקס וכתפיות וחגורות, משהו יפריע לה בנוסח החוק הזה לעשות את עבודתה?
אריה אלדד: לא הסתכנו פה.
נילי חיון דיקמן: לאור העובדה שעסקנו בזה כל כך הרבה והוצאנו את זה אני רוצה שיהיה ברור שאנחנו לא מתכוונים אך ורק לנהלי הבטיחות שקבועים בדין.
נירה לאמעי: שנקבעו לפי חוק זה.
נירה לאמעי: דבר ראשון זה שנקבעו לפי חוק זה או לפי כל דין.
נילי חיון דיקמן: החוק לא קובע שום דבר לנושא בטיחות.
נירה לאמעי: ודאי שכן, השר אמור לקבוע כללים.
אריה אלדד: נחה דעתנו שאין צורך.
ערן ורדי: סעיף ג (2), מה המשמעויות?
ערן ורדי: נדמה לי שאתה הסתייגת מזה בישיבה הקודמת.
אריה אלדד: אני לא רואה את ג.
ערן ורדי: ב.
ערן ורדי: ועדה מוסדית לא תאשר כך וכך, הסעיף השני.
ערן ורדי: זה משהו משמעותי, זה דבר דרמטי.
נירה לאמעי: אתה מדבר על התצהירים בעבירת בטחון?
נירה לאמעי: סעיף 15 ב (2).
אריה אלדד: עורכי המחקר יגישו תצהירים ערוכים וחתומים כדין ובהתאם לתקנות שיתקין השר בנושא המעידים על כך שלא הורשעו בעבר בעבירות בטחון כהגדרתם בחוק זה.
אריה אלדד: מה השאלה?
ערן ורדי: אתה אמרת בישיבה הקודמת - - -
נירה לאמעי: בזמנו דיברנו לא על תצהירים, דיברנו על זה שלא יעסקו במחקר אנשים שהורשעו ולא רצינו - - -
אריה אלדד: זה היה התחליף לקבלת קלירנס בטחוני.
אריה אלדד: לא אמרנו עכשיו כל מי שרוצה לעשות מחקר יעבור תחקיר בטחוני, זה אמרנו שלא סביר, אבל שיחתום על תצהיר שאומר, זה עוד טופס לחתום.
ערן ורדי: זאת אומרת בכל אישור הוא יצטרך לחתום על זה.
נירה לאמעי: העבירות שבהן מדובר אלה עבירות חמורות מאוד, עבירות על בטחון המדינה.
ערן ורדי: אם הוא הורשע כשהוא היה נער, היה באיזה אגודת חסידי סלאח א דין והורשע, והיום הוא מדען בכיר מכובד, קונפורמי, כבר שכח את סלאח א דין, על מה הוא יחתום, הוא יכתוב שהוא עבר עבירה?
ערן ורדי: כתוב שלא הורשע, אבל הוא לא יכול להגיד שהוא לא הורשע.
אריה אלדד: הוא יגיש נייר שאומר שבגיל 14 קרה מה שקרה.
יובל שטייניץ: אני חושב שלמרות המחוייבות של כולנו לחופש אקדמי ודמוקרטיה, שאם מישהו למשל הורשע בעבר במעשה טרור - - -
אריה אלדד: ושהרישום לא נמחק לו בינתיים - - -
יובל שטייניץ: אז יכול להיות שאפילו אחרי 20-30 שנה לא נמנע ממנו להיות חוקר באקדמיה אבל לא נאפשר לו להיות חוקר דווקא בתחום הנשק הביולוגי או הטילים והטרור.
אריה אלדד: הניסוח מקובל עליך?
אריה אלדד: מקובל, בואו נתקדם.
נירה לאמעי: כתבתי בהתחלה, בתחילת התוספת, בתוספת זאת תכשיר רפואי כמשמעותו בפקודת הרוקחים ושם זה מוגדר.
אריה אלדד: בוטוקוס הוא אחד מהתכשירים הנצרכים ביותר בארץ אחרי לחם אחיד.
נילי חיון דיקמן: יש הבדל בין תכשיר רפואי, צריך לתת את הדעת ולהבין בדיוק מה הכוונה, יש הבדל בין תכשיר רפואי בפקודה, זה הגדרה כללית לכל סם מרפא או חומר כימי.
נירה לאמעי: בפקודת הרוקחים זה היה הבסיסי ביותר ומשם לקחתי את זה.
נילי חיון דיקמן: ובין תכשיר רפואי שהוא מותר לשיווק שזה רק תכשיר שרשום בפנקס, לכן אם אנחנו רוצים להתיר משהו זה רק מה שמותר על פי פקודת הרוקחים, כלומר רשום בפנקס.
נירה לאמעי: ואני מפנה תכשיר רפואי לפקודת הרוקחים אבל בואו נדבר על זה אחר כך.
אריה אלדד: ריצין לא משמש כתכשיר רפואי?
אריה אלדד: זה לא שמן קיק?
דוד פרידמן: ממש לא, זה בא מאותו מקור אבל זה לא.
אריה אלדד: זה בא מאותו מקור, מזרעים של צמח הקקיון.
נירה לאמעי: היו כאן כמה הערות של פרופ' מנדלסון שהועברו לוועדה, אני רואה שהיא יצאה, השאלה אם למחוק את מה שהיא ביקשה למחוק?
אריה אלדד: כיוון שהרשימה היא לעבודה ואנחנו יודעים שאנחנו עוד נשנה ונוסיף ונגרע - - -
מיכה ספירא: זה לא יותר אסטטי לבחור ברשימה הקצרה שאתה הצגת ואחר כך להרחיב אותה מאשר לתת רשימה ארוכה ואחר כך להתחיל להוריד?
אריה אלדד: אפשר.
אריה אלדד: אז נכתוב אבולוורוס, טטרודוטוקסין - - -
מיכה ספירא: זה לא הגיוני, אני מנסה לעזור ולשמור על ההגיון, הרי כרגע הורדתם את הבוטוקס כי הוא לא מחוללי מחלות.
אריה אלדד: אתה רוצה להוסיף משהו לגבי הטטרודוטוקסין באותו הקשר, או בכלל?
מיכה ספירא: אני רוצה לחסוך את הזמן של הוועדה, אני לא רוצה להיכנס לזה.
אריה אלדד: אנחנו נגיע לדיון הזה בלי ספק, אנחנו לא פוטרים את עצמנו מדיון כזה לקראת שניה ושלישית.
מיכה ספירא: ההגדרה שלך עליה אני חושב שאין ויכוח ואפשר להוסיף אם יהיה צורך.
אריה אלדד: אני ידוע שזה לא נכון גם, למרות שזאת היתה הצעה שלי, זה יותר מדי שרירותי.
אריה אלדד: האקדמיה ישבה ושקלה ותרה ודנה והסתכלה על המלצות של חוץ לארץ והרכיבה רשימה.
מיכה ספירא: יש כאן טעויות עקרוניות שהן מבישות לאקדמיה.
אריה אלדד: לקראת שניה ושלישית תדונו בחוק, הרשימה בתוספת הראשונה מאושרת לקריאה ראשונה חוץ מהמחלות של משרד החקלאות.
אריה אלדד: הזאונותיות בפנים.
אריה אלדד: קיבלנו רשימה של משרד החקלאות והרשימה הזאת אושרה להסרה מהתוספת הראשונה.
נירה לאמעי: בנוסח שלכם בעמוד 16 יש תוספת שביקשה פרופ' אלה מנדלסון להוסיף, אני הוספתי אותה.
נירה לאמעי: בסוף התוספת הראשונה - - -
אריה אלדד: התוספת שפרופ' אלה מנדלסון ביקשה תיכנס לאותו משטר עבודה שאנחנו מציעים לקראת שניה ושלישית.
נירה לאמעי: אנחנו לא מוסיפים את זה כרגע.
אריה אלדד: לא, היא רוצה להוסיף חיות, יש כאלה שרוצים להוריד חיות מהרשימה, להוריד את הפרשתן של החיות.
נירה לאמעי: כרגע מוסכם לגבי התוספת הראשונה שהמחלות שמסר משרד החקלאות שאינן זאונותיות יורדות מהרשימה, ההגבלה לגבי התכשירים הרפואיים מתקבלת בדברי ההסבר להצעת החוק ירשם שהסוגיות שקשורות לניגוד עניינים וחברות במועצה, הוראת מעבר, סעיף הפרסום, שמירת דינים אולי לא וגם סעיפי התחילה לא, מעבר, פרסום, ניגוד עניינים, והחברות במועצה של משרד הבטחון, זאת היתה שאלה שהשארנו פתוחה לקראת שניה ושלישית.
30083: חברות במועצה וגם בוועדה המוסדית.
אריה אלדד: צריך לכתוב את זה בדברי ההסבר.
אריה אלדד: חברי הכנסת שיצביעו על החוק.
אריה אלדד: אני מדבר על המליאה.
נירה לאמעי: אישור תקנות על ידי שר הבטחון וכן סעיפי העונשין של החוק, פרק העונשין של החוק יבחנו לקראת קריאה שניה ושלישית וכמובן התוספת לחוק.
אריה אלדד: התוספת השניה ירדה, היא מגולמת בתוך אחד מסעיפי החוק.
שושנה ברמן: אני מוטרדת מהמחוללי מחלות.
שושנה ברמן: אני אינני מבינה מדוע ההעדפה לעומת גורמים ביולוגיים.
שושנה ברמן: כל הנושא, כל העולם מדבר על גורמים ביולוגיים, יש לנו גם את התקנות של גורמים ביולוגיים במעבדות, אני פשוט לא מבינה, יכול להיות שאני - - -
אריה אלדד: אני רואה בזה הבדל סמנטי בלבד.
שושנה ברמן: זה מוציא אותנו ממכלול כלל עולמי שכולם מדברים על זה.
שושנה ברמן: לי יש הרושם שזאת המילה הנכונה, ואז אולי זה פותר את הבעיות האלה של מחלה קשה או לא מחלה קשה.
אריה אלדד: לא פתרנו בזה את הבעיה.
אריה אלדד: חוץ מסמנטיקה לא הרווחנו פה כלום.
שושנה ברמן: יש איזה שהיא אחידות, אנחנו לא הראשונים, יש חוקים כבר והם כולם מדברים על גורמים ביולוגיים, אז מדוע אנחנו לא.
אריה אלדד: יש חוק בארצות הברית שנקרא חוק השומרוני הטוב ובארץ לא תעמוד על דם רעך, זה לא אותו שם אבל זאת אותה מטרה.
שושנה ברמן: בסדר, לי זה מפריע.
נירה לאמעי: גם בהגדרת מחוללי מחלות השארנו בצריך עיון לקריאה שניה ושלישית את הנשואים של הגדרת מחלות קשות והמוניות.
אריה אלדד: אני לא חושב שצריך להכניס את כל רשימת הדיונים שלנו לשניה ושלישית כי זה לא נושאים חדשים.
נירה לאמעי: וודאי, אבל זה נוסח שעובר.
שושנה ברמן: אני רוצה להסביר את עצמי, משום שתמיד החוק יבחן לפי חוקי היסוד.
שושנה ברמן: מחוללי מחלות זה מאוד רחב, אני חשבתי שצריך גורמים ביולוגיים להגדיר גורם ביולוגי בצורה רחבה ולהתמקד על גורמים ביולוגיים מסוכנים וזה מה שצריך להסדיר, מסדיר החוק הזה, כי בתכנים הוא מדבר כל הזמן על הגורמים המסוכנים, כי באופן כללי גורמים ביולוגיים זה הרבה יותר רחב.
שושנה ברמן: ומבחינת הנומינקלטורה הכללית שהיא היום בכל העולם מדובר על גורמים ביולוגיים.
שושנה ברמן: בצורה כזאת אם היו עושים את ההגדרה רחבה יותר מה זה גורם ביולוגי, כל מה שהיה בהגדרה המקורית, וגורמים ביולוגיים מסוכנים וזה לדעתי בכלל מי שעוסק במחקר צריך להיות מעוניין שמה שפחות יתערבו כי אז בפרשנות שבסופו של דבר מגיעה לבתי משפט, זה יכול להיות מאוד רחב מחוללי מחלות.
אריה אלדד: אני מתקשה לראות מעבר לסמנטיקה יתרון אבל אני פה - - -
שושנה ברמן: סמנטיקה בבית המשפט משחקת תפקיד.
אריה אלדד: מכיוון שאני בענין הזה פה לבד ואין לי מי מחברי להיוועץ איתו, אני משאיר את הדברים היום בכותרת הזאת ואין לי ספק שהנושא יעלה וטוב שיעלה לקראת שניה ושלישית שוב ושמישהו יציע לשנות את החוק, את שם החוק ואת הגדרת המחוללים ולהחליף אותה בביטוי גורמים ביולוגיים מסוכנים, אני לא רואה שיש בזה יתרון נוסף מעבר לסמנטיקה.
אריה אלדד: אנחנו משאירים את זה כרגע כפי שהוא ונמשיך ונדון בזה לקראת שניה ושלישית.
אריה אלדד: פורמאלית אנחנו מאשרים עכשיו את החוק לקריאה ראשונה.
אריה אלדד: אני מודה לכל החברים על ההשתתפות והסבלנות ועל אורך הרוח.
אריה אלדד: הצבעה הצעת חוק פיקוח על מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים, התשס"ח-2007 התקבלה פה אחד
מיכאל איתן: אני שמח לפתוח את הישיבה.
מיכאל איתן: רציתי לפתוח בברכה.
מיכאל איתן: יש לנו אורחים מארצות הברית, נציגים של חברת גוגל ורציתי בהתחלה להגיד שזה פעם ראשונה שזה קורה, שאני מנהל ועדה שיש נציגים ממדינה אחרת, אבל אחר כך פתאום שנזכרתי שבשנת 1990 או 1992, עמדתי בראש ועדת חקירה פרלמנטרית שיזמתי אותה, בנושא הפוליגרף.
מיכאל איתן: זה היה מאוד מעניין.
מיכאל איתן: היו חברים בכירים שם בוועדה; מר אמנון רובינשטיין, מר ליבאי ועוד שניים-שלושה שאני לא זוכר כרגע, ואז לצורך הדיונים של הוועדה הזמנתי, ומימנו את זה, הבאה של שני מומחים מארצות הברית, שיעידו בפני הוועדה, כך שזה לא פעם ראשונה.
מיכאל איתן: הפעם זה לא עלה לנו, הפעם המומחים הגיעו בכוחות עצמם.
מיכאל איתן: כמובן שהם מייצגים גוף מסחרי, גוף שכולנו מכירים, חלקנו הגדול גם מוקירים.
מיכאל איתן: יש גם מקומות לגינויים בגין פעולות כאלה ואחרות, אבל בגדול אני חושב שאנחנו שמחים לשמוע את מי שמייצגים גוף משמעותי כל כך בתחום האינטרנט וכמובן שאנחנו שמים לעצמנו, כסימני אזהרה, את העובדה שמדובר בגוף מסחרי, בעל אינטרסים ואני אשמח מאוד לשמוע אותם.
מיכאל איתן: אנחנו מבינים שהם התבקשו להתבטא בשפה האנגלית.
מיכאל איתן: את זה גם נעשה כאן היום.
מיכאל איתן: יש כאן שני נציגים.
מיכאל איתן: מי בישראל קישר בינינו לבינם?
מיכאל איתן: משרד המשפטים הביא אותם.
מיכאל איתן: ישנו מר ויליאם פטרי, שהוא יועץ בכיר לשמירה על זכויות יוצרים בחברת גוגל, וישנו עמית שלו, יורם אלקיים מגוגל אירופה.
מיכאל איתן: אחד בא מארצות הברית, הוא מייצג את המטה הכללי, והשני בא מגוגל אירופה.
מיכאל איתן: שלום.
מיכאל איתן: יש לנו גם עוד אורח, כמעט כמו מחוץ לארץ, זה חבר הכנסת ישראל חסון, שמציל את כבוד הכנסת.
מיכאל איתן: עד הרגע הזה, במשך 4 ישיבות הייתי לבד, חוץ מזה שחבר הכנסת בני אלון החליף אותי כאן, כי הייתי צריך לצאת לחצי שעה.
מיכאל איתן: אז אני משבח אותך על כך שגאלת אותנו.
מיכאל איתן: ענת לוי מזכירה לי, ובצדק, שלחבר הכנסת חסון יש גם הצעת חוק והוא נוגע בדבר, במקביל לנושא של החוק של הטוקבקיסטים.
ויליאם פטרי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
ויליאם פטרי: אני יועץ משפטי בכיר לחברת גוגל וביחד איתי מר יורם אלקיים מהמשרד שלנו בפריז.
ויליאם פטרי: לצערי, העברית שלי מוגבלת לתפילות וברשותך, אני אמשיך באנגלית.
ויליאם פטרי: תודה רבה אדוני היושב ראש.
ויליאם פטרי: זהו כבוד גדול בשבילנו להיות כאן היום.
ויליאם פטרי: אנחנו מודעים לכך שיש לנו אינטרסים מסחריים אבל יש לנו ניסיון רב בנושא האינטרנט.
ויליאם פטרי: חברת גוגול מחויבת לישראל כמקור ליצירתיות וכאחת הדמוקרטיות הגדולות.
ויליאם פטרי: המחויבות שלנו לישראל נתפסת לא רק על ידי שנינו היום אלא גם על ידי האנשים במשרדים שלנו בתל אביב וחיפה.
ויליאם פטרי: יש לנו שני מהנדסי תוכנה במשרדים האלה.
ויליאם פטרי: יש לנו כאן כמאה מועסקים ואנחנו ממשיכים לגדול.
ויליאם פטרי: המחויבות שלנו לישראל היא תמידית.
ויליאם פטרי: אחד מהמייסדים של החברה הגיע לחגיגות ה=60 של מדינת ישראל.
ויליאם פטרי: האינטרנט לא שייך לארצות הברית ורוב המועסקים שלנו הם מרחבי העולם.
ויליאם פטרי: אנחנו חיים תחת סוגים שונים של משטרים.
ויליאם פטרי: הגישה לאיי.
ויליאם פטרי: אס.
ויליאם פטרי: פי איננה מועתקת משום ארץ אחרת והיא תפורה לצרכים הישראליים.
ויליאם פטרי: אני עובד למען הקונגרס האמריקאי במשך שבע שנים.
ויליאם פטרי: אני מבין שפוליטיקה היא אמנות האפשרי והיא איננה מושלמת.
ויליאם פטרי: כמו בחיים יש צורך בפשרות ולא תמיד אתה משיג את מה שאתה שואף אליו.
ויליאם פטרי: האמונה הזאת טובה כי היא נוקטת בדרך האמצעית בין שני קצוות.
ויליאם פטרי: אנחנו חושבים שזה מאושרר על ידי החוק הבינלאומי וזה ישרת את ישראל היטב.
ויליאם פטרי: אם החוק ייסע לוועדה אני מוכן לפרוש גישות שונות שמצויות למשל בין ארצות הברית וקנדה ואוכל להסביר למה הגישה הזאת מתאימה ומדוע זה רעיון משוכלל.
ויליאם פטרי: הגישה בחוק יש לה ביטחונות מובנים.
ויליאם פטרי: החזון שאומר אם השרות שניתן מספק את XYZ הם לא יהיו אחראים.
ויליאם פטרי: הבה ונאמר שיש לך זכויות פרסום ואתה מאמין שלמישהו אחר יש חומר מגביל באינטרנט ואתה רוצה להסיר אותו מהמערכת.
ויליאם פטרי: השאיפה היא הגיונית.
ויליאם פטרי: זהו דבר שאפשר לעשותו ובכוח החוק מי שמפרסם ישלח מסר לגוגל ויאמר, יש לנו חומר באתר הזה ואנחנו לא נתנו רשות לכך, אנחנו חושבים שזה לא חוקי.
ויליאם פטרי: בבקשה, ידעו את האדם שפרסם ואם הוא יגיב בתוך שלושה ימים עליו להסיר את החומר שלו.
ויליאם פטרי: זו הגישה.
ויליאם פטרי: ישנם אנשים שמאמינים שהתפשרו על זכויותיהם.
ויליאם פטרי: הם יכולים לגרום לכך שגוגל או כל מספק שירותים אחר לשלוח מסר לאדם שפעל בצורה לא נכונה ואז לאדם הזה יש שלושה ימים כדי לומר, לא, אני חושב שאני יכול לפרסם את החומר שלי אז אל תורידו את החומר.
ויליאם פטרי: עכשיו, זוהי דרך ביניים.
ויליאם פטרי: הדרך שבה זה פועל בארצות הברית היא שונה.
ויליאם פטרי: מי שיש לו זכויות וחושב שמישהו אחר פגע בו שולח מסר לגוגל.
ויליאם פטרי: חברת גוגל בתורה שולחת מסר לאותו אדם אבל עלינו להסיר את החומר מיד.
ויליאם פטרי: אם אנחנו מסירים את החומר אנחנו משוחררים מאחריות.
ויליאם פטרי: אם כך האדם שמקבל את המסר יכול להגיב ולומר, חכו רגע, אני חושב שהמסר צריך להישאר.
ויליאם פטרי: יש מספר בעיות עם גישה זו, וכמו שאמרתי יש לנו ניסיון יותר מכל חברה אחרת בעולם עם מסרים.
ויליאם פטרי: ביום אחד בלבד אנחנו מקבלים 100 אלף מסרים.
ויליאם פטרי: בדרך כלל המסרים האלה נשלחים אוטומאטית.
ויליאם פטרי: הם נשלחים על ידי חברות שנשכרו לשלוח אותם.
ויליאם פטרי: כמה מהחברות האלה הן ראויות וכמה מהן אינן ראויות.
ויליאם פטרי: במשטרים מסוימים אנשים מדברים על תלונות לגיטימיות.
ויליאם פטרי: הם לא מדברים על 100 אלף המסרים שגורמים לחומר לרדת מהאינטרנט.
ויליאם פטרי: עשרות אלפי מסרים נשלחים אלינו וטעות יסודם.
ויליאם פטרי: במדינה כמו ישראל או ארצות הברית שמאמינות בחופש דיבור הדבר הזה יוצר בעיה.
ויליאם פטרי: החוק שלכם הוא רחב והוא מכיל סעיף בדבר הוצאת דיבה.
ויליאם פטרי: בארצות הברית החוק מכסה רק זכויות יוצרים.
ויליאם פטרי: יש לנו סעיפים אחרים בחוק שאנו מתבססים עליהם, למשל, הסעיף לתקשורת הוגנת שאומר שדברים שהם בבחינת הוצאת דיבה יש לנו חסינות מלאה מפניהם.
ויליאם פטרי: האדם שמאמין שהעלילו עליו יכול לתבוע את המעליל ואנחנו כחברה לא מחליטים על התביעה הזאת.
ויליאם פטרי: אחד הדברים שיודעים על חברת גוגול, הכול אוהבים את חברת גוגול, גוגל היא חברה גדולה והיא הולכת וגדלה.
ויליאם פטרי: אנחנו לא צריכים להיות אלה שמחליטים אם דבר כלשהו הוא בבחינת הוצאת דיבה או שהוא מגביל.
ויליאם פטרי: החוק אינו אומר שעלינו להחליט.
ויליאם פטרי: החוק אומר שעלינו להוריד את המסר מהאינטרנט.
ויליאם פטרי: אם אנחנו מורדים את המסר מהאינטרנט לא חלה עלינו אחריות.
ויליאם פטרי: הבה ונאמר שמסר נכנס ואנו חושבים שהוא שגוי, או שאנו סוברים שהוא מחבל בחופש הדיבור.
ויליאם פטרי: אנחנו נמצאים במצב שבו עלינו להחליט אם אנחנו חפצים שיתבעו אותנו כאשר אנחנו מגנים על חופש הדיבור.
ויליאם פטרי: אולי ננקוט בגישה זו.
ויליאם פטרי: אולי החברה תחליט מתוך עיקרון שהמסר הוא שגוי.
ויליאם פטרי: אני אשמח לתת דוגמאות.
ויליאם פטרי: מה שרוב האנשים אינם מבינים הוא שרוב המסרים אין להם דבר וחצי דבר עם זכויות יוצרים.
ויליאם פטרי: המסרים נוגעים למתחרים מסחריים, הם נוגעים לאנשים שמנסים לחבל בחופש הדיבור.
ויליאם פטרי: אנחנו בין הפטיש לסדן.
ויליאם פטרי: אנחנו יודעים שאם נוריד את המסר אנחנו נקיים אבל באותה עת אנחנו גם מאמינים בחופש הדיבור, כך שזה מעמיד אותנו במצב שבו עלינו להחליט כחברה אם נרשה שיתבעו אותנו בעת שאנחנו מגוננים על הזכות לחופש הדיבור של מאן דהוא.
ויליאם פטרי: אם אתה מבסס שיטה חוקית עדיף שתיצור שיטה שבה אנשים אחרים בוחרים את הבחירה שלהם ולא אנחנו.
ויליאם פטרי: אולי נאמר שאין אנו רוצים שיתבעו אותנו.
ויליאם פטרי: אם אתה רוצה להילחם עבור חופש הדיבור אתה תילחם.
ויליאם פטרי: בקנדה קורה משהו אחר לגמרי ממה שמתרחש בארצות הברית.
ויליאם פטרי: בקנדה בעל הזכויות שולח מסר לאיי.
ויליאם פטרי: אס.פי.
ויליאם פטרי: לגוגל.
ויליאם פטרי: אנחנו בתורנו שולחים מסר לאדם שהעלה את הדברים באתר וזה נגמרת ההתחייבות שלנו.
ויליאם פטרי: אם האדם שמחזיק בזכויות היוצרים מאמין שהוא מוגבל הרי שהוא רשאי ללכת לבית המשפט.
ויליאם פטרי: אנחנו חושבים שזו הגישה הנכונה מפני שזה פוטר אותנו ואין אנחנו נתבעים.
ויליאם פטרי: נהיה שמחים אם ישראל תנקוט בגישה זו.
מיכאל איתן: אני נוכח שהמחוקק האמריקאי דאג יותר לזכויות אינטלקטואליות מאשר לזכויות הגנת הפרטיות.
מיכאל איתן: מה הפילוסופיה שעומדת מאחורי הדברים האלה?
מיכאל איתן: אני חשבתי לתומי שהגנת הפרטיות עולה בחשיבותה על זכויות הקניין האינטלקטואלי.
ווילאם פטרי: ראשית יש חסינות לחברת גוגל כמו שיש חסינות לחברות טלפון.
ווילאם פטרי: חברת גוגל נוסדה רק בשנת 1998.
ווילאם פטרי: הבה וניקח את הדוגמה של העיתונות.
ווילאם פטרי: לפני שהוא מפרסם דבר מה לעיתון יש זמן לחקור אם הידיעה שלפניו נכונה אם לאו.
ווילאם פטרי: לחברת גוגל אין את אותו יתרון.
ווילאם פטרי: אין אנו יכולים לשכור אנשים שיבחנו את החומר שנמצא באתרים של גוגל.
ווילאם פטרי: בחברת הוידאו שלנו יש יותר מעשר שעות וידאו כל דקה בכל יום.
ווילאם פטרי: פרושו של דבר שבין 800 מיליון למיליארד אנשים מסתכלים בוידאו בכל יום.
ווילאם פטרי: אנחנו לא מסוגלים לשכור את שירותיהם של אנשים שיבחנו את תמונות הוידאו הללו.
ווילאם פטרי: אין בכוחנו לעשות זאת.
ווילאם פטרי: בקליפורניה למשל, היכן שיש תעשיית בידור נרחבת יש חוק אחר.
ווילאם פטרי: באשר לחוק ההגנה על הפרטיות, חוקים מסוימים נחקקים על ידי המדינה וחוקים אחרים הם פדרליים.
ווילאם פטרי: הקונגרס יכול לעשות משהו בקשר לזכויות יוצרים כי החוק הוא פדרלי אבל הגנה על פרטיות אינה פדרלית.
ווילאם פטרי: לסיכום, כשמביטים בדוגמאות השונות החוק שעומד בפניכם באיי.
ווילאם פטרי: אס.פי.
ווילאם פטרי: הוא הגיוני לחלוטין.
ווילאם פטרי: זה מתאים לחוקים בארצות הברית.
ווילאם פטרי: אנחנו מאמינים שיש לכם את היכולת לעשות כאשר תחפצו.
ווילאם פטרי: אל לכם להיות מאויימים על ידי ארגונים זרים שאומרים לכם שהחוקים שלכם אינם תואמים את חוקי ארצות הברית.
מיכאל איתן: אנחנו נתחיל לקרוא את החוק עכשיו.
נירה לאמעי: אנחנו קוראים את פרק ה', 'אספקת שירותי אינטרנט', סימן א', 'סייגים לאחריות אזרחית של ספק שירותי אינטרנט'.
נירה לאמעי: סעיף 7, הגדרות: 'בפרק זה אחריות אזרחית, אחריות בנזיקין או אחריות לתביעת קניין רוחני.
נירה לאמעי: תביעת קניין רוחני כהגדרתה בסעיף 40(4) לחוק בתי המשפט נוסח משולב, תשמ"ד 1984, מפיץ מידע מי שהעלה מידע לרשת תקשורת אלקטרונית, ספק שירותי אינטרנט, מי שמספק אחד מאלה; שירות אחסון זמני, שירות אירוח או שירות גישה.
נירה לאמעי: שירות אחסון זמני, Catching, שירות שמהותו אחסון זמני של מידע אשר נעשה באופן אוטומטי לשם הקלה על העברת המידע ברשת תקשורת אלקטרונית והגברת מהירות ההעברה.
נירה לאמעי: שירות אירוח, Hosting, שירות שמהותו היא אחד מאלה; אחסון דרך קבע בשרת המחשב של ספק השירות של מידע שנמסר לו לשם העלאתו לרשת תקשורת אלקטרונית, הצגה באתר האינטרנט של נותן השירות של מידע שנמסר לו לשם העלאתו לרשת תקשורת אלקטרונית, מתן אפשרות לאתר באופן אלקטרוני מידע המצוי ברשת תקשורת אלקטרונית.
נירה לאמעי: שירות גישה, mercon-grid שירות שמהותו היא מתן גישה לאדם, לרשת תקשורת אלקטרונית, ורשת תקשורת אלקטרונית, רשת האינטרנט וכן כל רשת תקשורת ציבורית אחרת ששר המשפטים, בהתייעצות עם שר התקשורת, קבע בצו'.
מיכאל איתן: סעיף הגדרות מטבעו רלוונטי בהמשך, אבל אם יש הערות עד עכשיו, אני אשמח לשמוע.
אייל שגיא: אני פה בשם מיקרוסופט.
אייל שגיא: למען הסדר הטוב, אני פה מייצג גם בשם פרטנר.
מיכאל איתן: מה שאני מבקש, עכשיו לא משהו שאתה קורא אותו בתוך ההקשר של הסעיף שאליו אתה רוצה---
אייל שגיא: רק הערות למה שהוקרא.
מיכאל איתן: למען הסדר.
מיכאל איתן: בדרך כלל בסעיף ההגדרות אתה כבר מתייחס אליו בתוך הקונטקסט של הסעיף שאתה רוצה לקרוא, שעוד לא קראנו.
מיכאל איתן: אם יש דברים רק ברמה של, כי אני עוד לא קראתי את הסעיף, אז אני לא יכול מכאן להתחיל כעת לקרוא את כל הסעיפים עוד פעם.
אייל שגיא: ברור.
אייל שגיא: זה דברים שהם חוצים, לא ספציפיים לאיזה סעיף.
אייל שגיא: דבר ראשון, לגבי שירות אחסון זמני ואני מצטער שאנחנו ישר יורדים לאיזה משהו טכני.
אייל שגיא: דיברתי עם אנשים טכניים אצלנו, השירות של catching לא תמיד מגביר את מהירות ההעברה, זה לא המטרה שלו.
אייל שגיא: המטרה שלו לחסוך בתעבורה, לא רק להגביר, והתוספת של הוספת הגברת מהירות, תוציא חלק מהשירותים האלה.
מיכאל איתן: אוקי, הגברת יעילות או מהירות.
אייל שגיא: המהירות לפעמים זה קורה, אבל זה לא חייב להיות.
אייל פרייס: לשם ייעול תעבורת המידע ברשת תקשורת אלקטרונית, בלי 'והגברת מהירות ההעברה'.
מיכאל איתן: לשם הקלה על העברת המידע ברשת תקשורת אלקטרונית והגברת מהירות---
אייל שגיא: אני חושב שצריכה להיות נקודה אחרי 'ברשת תקשורת אלקטרונית'.
מיכאל איתן: במקום להוסיף 'והגברת מהירות תעבורה'.
מיכאל איתן: 'שירות אחסון זמני, שירות שמהותו הוא אחסון זמני של מידע אשר נמצא באופן אוטומטי לשם---
אייל שגיא: הקלה זה בסדר.
מיכאל איתן: תקשיב לי שנייה.
מיכאל איתן: אתה עכשיו, לדעתי, אם אני מבין טוב, יכול להיות שאני מדבר שטויות, אבל נראה לי שלך דווקא טוב שההגדרה תהיה רחבה ככל האפשר.
אייל שגיא: זה בדיוק מה שאני הולך.
אייל שגיא: אני מנסה להרחיב את ההגדרה.
אייל שגיא: כרגע יש שני תנאים לתחולה של---
מיכאל איתן: אתה מעוניין בהגדרה רחבה.
אייל שגיא: גם הקלה וגם מהירות.
תמר קולהורה: זה לא שני תנאים, זה שתי פונקציות.
אייל שגיא: אם אני מקיים רק את הפונקציה של ההקלה, אני---
תמר קולהורה: זה בסדר, אפשר לכתוב 'או'.
אייל שגיא: 'או' זה בסדר גמור.
מיכאל איתן: 'או', זה יהיה לומר שיכול להיות או למטרה של הקלה או למטרה של הגברת המהירות.
אייל פרייס: זה לא 'או' זה או-יו-יו, כי אז זה כבר לא נצמד להגדרה המקורית, לא רק אצלנו, גם בחוץ לארץ.
אייל פרייס: צריך לומר את הדברים.
אייל פרייס: אני אפרט אחר כך.
אייל שגיא: ההערה השנייה שלי היא שכרגע מוצע שכל הפרק הזה יחול רק על האינטרנט ורשת תקשורת ציבורית אחרת שתיקבע בצו, אם תיקבע.
אייל שגיא: היום יש דרכים שונות לגשת למידע, יש רשתות אחרות, לחברות סלולאר יש אתרים פנימיים שאפשר לגשת אליהם מטלפונים ואני לא רואה סיבה להחריג אותן דווקא ולהיצמד לאינטרנט, כשאנחנו יודעים שהיום---
מיכאל איתן: אז מה אתה רוצה?
אייל שגיא: בהצעה הקודמת של משרד המשפטים היה כתוב 'רשת תקשורת אלקטרונית, לרבות האינטרנט', עכשיו זה רק 'אינטרנט', ומשהו אחר שיגידו השרים אחר כך בצו.
אייל שגיא: רשת תקשורת אלקטרונית ציבורית, אפשר להגדיר את זה, זו לא בעיה.