GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביהו מדינה: יש משהו שמטריד אותי פה, שאתם פטרתם את בעלי האתרים שאם הם לא מזהים את הכתובת והם לא יודעים מי הוא זה שפתח אתר להורדת שירים, לא מזהים אותו - - -
מיכאל איתן: תיכף נדבר על זה, עוד לא הגענו לזה.
אביהו מדינה: הם משאירים את האתר שלו.
מיכאל איתן: עוד לא הגענו לזה, עוד מעט נגיע לזה ותוכל להתייחס, עוד לא הגענו לאיך המנגנון עובד, רק אמרנו שקודם כל נבין איך הוא מתפקד.
מיכאל איתן: עכשיו נראה איך הוא עובד בפרטים.
ירון חנין: אני רוצה להתייחס לסעיף 11, לריישא של סעיף 11.
ירון חנין: הרי במסגרת הבדיקה המקדמית, הסינון המקדמי נעשה, במסגרת ההסדרה העצמית נעשה סינון מקדמי במקרים מסויימים עוד לפני שהמידע מועלה לאתר.
ירון חנין: לפי הנוסח של סעיף 11 א הוא מדבר, ספק שירותי אינטרנט לא ישא באחריות אזרחית בשל מתן שירותי אירוח לגבי מידע שהועלה לרשת תקשורת אלקטרונית בידי אדם אחר.
ירון חנין: יכול להיווצר מצב שמי שבפועל מבחינה טכנולוגית מעלה את המידע לאתר זה האתר עצמו ולא אותו אדם שהביא לפרסום המידע.
נירה לאמעי: הגדרנו מה זה - - -
ירון חנין: צריך אולי להחליף את, שהועלה לרשת התקשורת, לכתוב כמו שכתוב 8, שנמסר לו בידי אדם אחר לשם העלאתו לרשת תקשורת אלקטרונית.
ירון חנין: אני חושב שככה זה מדוייק ומשקף את מה שהמחוקק רוצה לומר.
אייל פרייס: זה לא נכון אם זה נמסר על ידי אדם אחר.
אייל פרייס: שירותי חיפוש, המידע לא נמסר - - -
חיים רביה: לא, שירותי חיפוש אמרנו שהם יופרדו לסעיף אחר.
אייל פרייס: אם הם יופרדו אז זה בסדר.
תמר קלהורה: מי אמר?
חיים רביה: לא אמרנו?
חיים רביה: אפילו ביקשת ממני הצעה.
תמר קלהורה: לא הוכרע.
תמר קלהורה: נזרק לחלל האוויר אבל זה לא הוכרע.
נירה לאמעי: אתה מדבר על הגדרה מספר 2 בשירותי ארוח?
ירון חנין: קודם כל אני מדבר על סעיף 11 א.
נירה לאמעי: אבל אתה מחזיר אותי להגדרה בסעיף - - -
ירון חנין: הגדרה מספר 1 לשירותי אירוח.
ירון חנין: איחסון דרך קבע בשרת המחשב של מידע שנמסר לו לשם העלאתו לרשת התקשורת.
נירה לאמעי: אתה רוצה על ידי אדם אחר.
ירון חנין: אני רוצה שבמקום מידע שהועלה לרשת התקשורת - - -
שרון רוקני: הוא רוצה לתקן את סעיף 11, לא את סעיף 8.
ירון חנין: את סעיף 11 א לתקן.
תמר קלהורה: תסתכלי על החלופה השניה.
נירה לאמעי: אבל אנחנו דנים בשירות אירוח, זה בכל מקרה - - -
תמר קלהורה: נירה, אין לי בעיה עם זה.
שרון רוקני: יש סתירה כרגע בין סעיף 11 א לבין ההגדרה של שירות אירוח.
אייל פרייס: זה עשוי ליצור בעיות פרשניות בבתי משפט.
ירון חנין: במקום מידע שהועלה - - -
תמר קלהורה: זה צריך להיות בידי אדם אחר בסוף.
נירה לאמעי: כן, בדיוק.
ירון חנין: במקום מידע שהועלה, מידע שנמסר.
אייל פרייס: זה לא רק נמסר, אני שוב חוזר, שירותי אירוח אני לא שמעתי שהחלטתם להוריד את זה, את שירותי חיפוש מתוך שירותי אירוח.
אייל פרייס: מה קורה כאשר אתה מחפש באתר חיפושים, אתה רוצה למצוא הפניה לסוכן נסיעות, וסוכן הנסיעות רץ לאתר החיפוש ומחפש לך ומוצא לך את האתר.
אייל פרייס: אני מתנגד להצעה הזאת כי ההצעה הזאת לא הגיונית.
אייל פרייס: נאמר פה, מוצע שהמידע יועלה לרשת על ידי אדם אחר או שנמסר לשם העלאה על ידי אדם אחר, מרבית האתרים בכלל לא פונים לשירותי החיפוש ומבקשים שיעלו אותם במסגרת תוצאות החיפוש, הם עושים חיפוש עצמאי, שירותי החיפוש והם מוצאים את האתרים.
אייל פרייס: גם אם לא נמסר להם לשם העלאה.
אייל פרייס: אז אם יפרידו את נושא שירותי החיפוש כמו שהצעתי במקור, כי אמרתי שזה לא אותו סוג של שירות, שירותי אירוח ושירותי חיפוש, זה בסדר.
מיכאל בירנהק: האדם האחר פה הוא לא המחפש אלא האתר.
ירון חנין: לא, הדגש הוא לא על האדם האחר, הדגש הוא על ההועלה.
ירון חנין: אם אני עושה בדיקה מדגמית - - -
מיכאל איתן: אולי זה יעזור אם אנחנו נבודד לרגע את נושא החיפוש ואחר כך נבדוק אם צריך להפריד או לא.
עמית אשכנזי: אני חושב שההערה היא לא רלוונטית במובן הזה שאנחנו מניחים שיש לנו ספק שירותי אינטרנט ואנחנו מניחים אפריורית שהוא אחראי למידע שהגיע לאינטרנט על ידי אדם אחר.
עמית אשכנזי: זה לא משנה אם המידע הועלה ככה או נמסר או נשלח ביוני דואר, זה לא משנה.
קריאה: אם זה לא משנה אז תוריד את זה.
עמית אשכנזי: לא, מידע שהועלה בידי אדם אחר.
ירון חנין: אבל מי שמעלה פיזית את המידע זה האתר עצמו.
ירון חנין: זה בדיוק הענין, ההגדרה פה לא נכונה.
עמית אשכנזי: אבל כאן לא כתוב מי העלה.
נירה לאמעי: אבל בהגדרת מפיץ מידע מדברים על מי שהעלה מידע.
עמית אשכנזי: אתה תהיה חשוף לטענות בהנחה שיצליחו להראות קשר בינך לבין מידע שהגיע לאתר.
עמית אשכנזי: זאת הנחה שהיא מקדמית לחוק הזה.
ירון חנין: אז תכתוב את זה, זה לא כתוב פה.
עמית אשכנזי: זה ברור, אחרת לא יתבעו אותך לדין.
קריאה: זה לא ברור, זה בכלל לא ברור.
עמית אשכנזי: ואז אומרים לך, אתה לא תהיה אחראי לגבי מידע שהועלה על ידי אדם אחר.
מיכאל איתן: יש כאן הועלה לרשת תקשורת אלקטרונית.
מיכאל איתן: לכל רשת תקשורת אלקטרונית?
קריאה: ולא צריך בידי מי.
תמר קלהורה: בוודאי שבידי מי.
תמר קלהורה: כי אחרת זה משתמע שהאחריות היא גם על התוכן שלו.
מיכאל איתן: ספק שירותי אינטרנט לא ישא באחריות אזרחית בשל מתן שירותי אירוח לגבי מידע שהועלה לרשת תקשורת אלקטרונית, צריך להיות - - -
ירון חנין: שנמסר לו בידי אדם אחר לשם העלאתו לרשת תקשורת אלקטרונית.
תמר קלהורה: לא, אבל אז אומר לך עורך דין פרייס שזה לא מתאים למנועי חיפוש וכרגע הסעיפים מנוסחים ביחד ולכן כתוב פה הועלה.
תמר קלהורה: עדיין אני חושבת שמה שאתה מעלה זה איזה סוג של, אבל הבעיה היא עם הועלה לעומת נמסר, לא בידי אדם אחר, זה חייב להיות בידי אדם אחר.
ירון חנין: בידי אדם אחר זה בסדר.
מיכאל בירנהק: אפשר גם וגם.
תמר קלהורה: אפשר לכתוב, שנמסר לו לשם העלאתו או שהועלה בידי אדם אחר ואז אנחנו מכסים את כל האפשרויות.
תמר קלהורה: גם וגם.
קריאה: או או.
קריאה: או נמסר לו לשם העלאתו, או הועלה על ידי אדם אחר.
נירה לאמעי: או שהועלה בידי אדם אחר.
מיכאל בירנהק: אתה לא רוצה להיות תלוי טכנולוגיה.
תמר קלהורה: אבל זה תלוי בקונטקסט.
ירון חנין: אני לא רוצה שיהיה מצב שבגלל הבדיקה המדגמית, בגלל הסינון, שמבחינה טכנית האתר הוא זה שמעלה את המידע לאינטרנט, אז שבגלל זה אפשר להגיד שהאחריות חלה עליו.
ירון חנין: שיהיה ברור.
נירה לאמעי: לא, זאת לא תכלית החוק, זאת לא המטרה.
תמר קלהורה: לא זה הענין.
מיכאל איתן: יכול להיות שלא צריך, אני לא בטוח שצריך, אבל גם לא מוגדר כאן כאילו הזיקה בין ספק שירותי האינטרנט לבין מידע שהועלה, לא כתוב שהועלה באמצעותו או שקשור אליו, יכול להיות שלא צריך.
מיכאל איתן: אם קוראים את זה כלשונו יוצא מצב שספק שירותי האינטרנט לא ישא - - -
קריאה: הוא זה שהעלה את החומר.
מיכאל בירנהק: זה בגלל שזה מנועי חיפוש, הרי מה קורה במנוע חיפוש, המנוע מקשר לאתר אחר, האתר האחר שנניח הוא מפר זכויות או שיש בו משהו פוגעני כזה או אחר, הוא לא נמצא אצל הרשת הזאת, הוא נמצא באינטרנט איפה שהוא והוא רק מקשר אליו.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לומר כאן שספק שירותי אינטרנט לא ישא באחריות, שירות אירוח לגבי מידע, שהועלה, אנחנו אומרים את זה, אני לא יודע אם הדקדקנות היא לענין או לא, לגבי מידע שהועלה בשירותים שניתנים, שהוא נותן.
מיכאל איתן: זה לא כתוב כאן.
מיכאל איתן: אולי זה ברור אבל זה לא כתוב.
ירון חנין: שנמסר לו בידי אדם אחר לשם העלאתו.
תמר קלהורה: או שהועלה.
חיים רביה: נדמה לי שהבעיה הובהרה.
חיים רביה: זה ענין טכני וירון ביחד עם תמר ונירה, אתם תפתרו את הבעיה.
תמר קלהורה: זה ענין טכני, הכוונה ברורה ולא לזה הכוונה.
חיים רביה: תפתרו את הבעיה, הבעיה הובהרה.
אמיר רוזנברג: עוד הערה אחת לגבי הריישא, לגבי האופן שבו מנוסח הסעיף.
אמיר רוזנברג: הסעיף מנוסח באופן של פטור מאחריות, אנחנו משתמשים פה, גם אדוני, גם תמר, גם עמית, בטרמינולוגיה שאומרת שהחוק הזה דן בשאלה מתי הספק יהיה אחראי למעללי הצרכן או אם הוא לא יעמוד בתנאים האלה אז הוא יהיה אחראי וצריך רק לדקדק ולהגיד שלא היא, כי היום המצב הוא או שהחוק, אני אדבר לרגע על לשון הרע, זה גם בקנין רוחני אבל בלשון הרע יש יותר פסיקה בענין הזה, או שעל פי הפרשנות המשפטית לדין של לשון הרע היום הוא לא אחראי בכלל, או כשנקבע שהוא אחראי אז האופן של הניסוח אומר שאם הוא לא עושה את הדברים האלה הוא אחראי.
אמיר רוזנברג: פוזיטיבית.
אמיר רוזנברג: זה אחת משתיים, אין דברים אחרים.
אמיר רוזנברג: עכשיו באים פה ועושים את החוק ולא אומרים את זה, אומרים משהו אחר, אומרים, הספק לא ישא באחריות בתנאים האלה, אנחנו לא משנים את כל החוקים האחרים, לא נוגעים בהם, אם אתם רוצים לחפש את האחריות לכו תחפשו אותה שם.
אמיר רוזנברג: אנחנו הולכים לחפש את האחריות שם, אני מדגיש ואני אומר, אני לא מדבר על האחריות, אני לא מדבר אם יש לשון הרע, אם זה עוולה, אם זה הפרת קנין רוחני, לא על זה אני מדבר, אני מדבר על זה שיוכל לבוא ספק האינטרנט שלא יעשה את מה שיש בחוק הזה ויגיד יש לי טענת סף.
אמיר רוזנברג: אני אפילו לא נחשב, יש לי טענת סף, אני לא נחשב מסייע, אני לא מסייע, אני לא נכנס בפנים, גם לא עשיתי את זה, אבל בגלל הדין שהפרשנות הנכונה, וזה המצב היום, בגלל הפרשנות הנכונה של הדין של הקנין הרוחני ולשון הרע, לא צריך להטיל על ספקי אינטרנט שהם צינורות וכל זה, אותה אחריות.
אמיר רוזנברג: זה המצב שהחוק יוצר היום.
מיכאל איתן: לא החוק.
אמיר רוזנברג: החוק הזה שאדוני עושה.
אמיר רוזנברג: אם הוא יתקבל כפי שהוא, הוא יוצר מצב שבו גם הספק יוכל לא לקיים את התנאים של ההודעה וההסרה וגם יוכל לבוא לחוק הקונקרטי ולהגיד, וזה המצב היום של הפרשנות של הפסיקה, אני לא אחראי בגלל שהמדיניות הכללית כמו שאני הסברתי קודם - - -
קריאה: וטוב שכך.
אמיר רוזנברג: לא טוב שכך, זה לא שהוא לא אחראי בגלל שזה לא לשון הרע, הוא לא אחראי כי ספקי אינטרנט אפריורי לא צריכים להיות אחראים.
מיכאל איתן: אבל זה לא מקובל עלינו.
מיכאל איתן: בית המשפט יקח את החוק ויגיד, יש לנו חוק של אחריות ספקי אינטרנט ולגבי שאלת האחריות לא מכוח הדין הספציפי, אלא שאלת האחריות שלך כספק, זה תקף פה.
אמיר רוזנברג: אז אני אענה לזה.
אמיר רוזנברג: זה בדיוק לא.
אמיר רוזנברג: בגלל שבדיוק לא, ואגב משרד המשפטים לא אומר את זה, זה בדיוק לא, למה, כי החוק הזה נוגע בשורה של חוקים, זה לא אומר שבכל החוקים המוזכרים פה, לשון הרע, הגנת הפרטיות וכל חוקי קנין רוחני, בכל מקרה ברגע שנחקק החוק יש עליהם אחריות.
אמיר רוזנברג: זאת לא ההנחה.
אמיר רוזנברג: יכול להיות שבחוק זכויות יוצרים - - -
מיכאל איתן: אבל אם החוק לא מטיל אחריות אז אין אחריות, זה לא חוק שמוסיף אחריות.
אמיר רוזנברג: מה שאני רוצה להגיד זה, שנניח שברור שאם לוקחים את החוק הזה יחד עם חוק סימני מסחר וחוק גניבת עין, אכן אנחנו אומרים כמו שאדוני אמר, שלפי הפרשנות ביחד אכן יש אחריות.
אמיר רוזנברג: אבל בחוק זכויות יוצרים בגלל הדין המיוחד של חוק זכויות יוצרים וחוק לשון הרע בגלל הנושא של חופש הביטוי וכדומה, אנחנו נגיד שלנושא הזה החוק הזה לא תורם לנו, כי שם הדין הכללי בכל זאת הוא שאין אחריות.
אמיר רוזנברג: כשאנחנו עושים פה את החוק, זה מה שצריך כדי שלא יצחקו עלינו, אנחנו מגיעים לבית משפט, עכשיו אני מדבר כפרקליט לא רק כמי שמייצג בעלי אינטרסים, אני רוצה כשאני אגיע לבית משפט שהטרמינולוגיה שאדוני ישתמש וכולנו משתמשים פה, היא תהיה כזאת שספק שירותי אינטרנט ישא באחריות כפוף לחוקים.
אמיר רוזנברג: כמובן כפוף, אם הוא מוכיח שלא אז ברור שלא, אבל הוא יהיה בתוך המשחק של האחריות אם הוא לא מקיים את התנאים האלה ואז ברגע שמנסחים את זה בצורה שהפסיקה מנסחת, עוד פעם אני אגיד, שספק שירותי אינטרנט, כמובן כפוף לזה שזה עוולה, בהנחה שזה עוולה, ספק שירותי אינטרנט ישא באחריות אזרחית כפוף כמובן לדין המהותי, אם הוא לא מקיים את התנאים שנקבעו בסעיף.
מיכאל איתן: למה אני צריך לכתוב כך, אני כותב הפוך.
מיכאל איתן: אני כותב שהוא לא ישא באחריות, זה יותר טוב לי, כי אתה לבד מסביר לי שיש חוקים ספציפיים, החוק הספציפי תמיד גובר על חוק כללי, אז כשאנחנו נחוקק את החוק הזה ואז יהיה כתוב באיזה שהוא חוק על אף האמור בכל דין יראו את הספק שעושה כך וכך, מה אני יכול לעשות.
אמיר רוזנברג: יש לך דין קיים.
מיכאל איתן: אני לא יכול לעשות כלום.
אמיר רוזנברג: היום אתה יודע - - -
מיכאל איתן: היום אני מחוקק חוק שנותן פטור, מגדיר את הפטור לספקי אינטרנט, אני לא מטיל עליהם שום חיוב, אני רק מגדיר את הפטור שלהם.
אמיר רוזנברג: אבל אם אתה מסתכל על הדין היום, הרי אתה רוצה לדעת איך זה מתנהג היום, ואתה מסתכל על ההתנהגות של הפסיקה, נניח בלשון הרע, ניקח את לשון הרע, ואתה רואה או שאמרו שאין, זה הדין היום, או שהגדירו, ככה הגדירו, שיש אחריות על הספק אם הוא לא מקיים את התנאים האלה.
קריאה: מה התנאים?
מיכאל איתן: נניח שאתה צודק ואת זה הפסיקה אומרת, מה רע שאני כותב את זה בחוק.
אמיר רוזנברג: אני אגיד לך.
אמיר רוזנברג: כי יצרת מצב שגם מי שמפר איסור לשון הרע, ואני חושב שזה יכול להיות גם בקנין רוחני אותו דבר כי עוד לא הגענו לרגע שספקי האינטרנט אחראים, הוא יכול לא לעשות שום דבר, לא להתנהג לפי החוק ולבוא לפי הדין הספציפי של לשון הרע וקנין רוחני ולהגיד, אני ספק אינטרנט, אני לפי הדין - - -
מיכאל איתן: עזוב שניה.
תמר קלהורה: כדי להגדיר את המצבים שבהם מגיעה לו הגנה מיוחדת.
מיכאל איתן: אני מבין מה שאתה אומר, אבל לדעתי אתה מנסה להחזיק את המקל משני הקצוות.
מיכאל איתן: מצד אחד אתה אומר, יש היום מצב בפסיקה שהפסיקה נותנת מפלט לספק אינטרנט מחיובי חוק לשון הרע, למה, כי הוא צינור וכו', כך אתה הגדרת, אני חוזר על דבריך.
אמיר רוזנברג: נכון מאוד.
מיכאל איתן: היום לכאורה ספק האינטרנט נהנה משני דברים, מההגנה הכללית, מהחסינות הכללית שקיימת למי שלא עבר עבירה של לשון הרע, תובעים כמו כל אחד בעולם, בכלל לא היה לשון הרע הוא אומר, אז הוא מוגן כשלא הוכיחו נגדו את התביעה.
מיכאל איתן: אז את זה ספק האינטרנט יכול לטעון תמיד, בזה דינו אינו שונה מכל אדם אחר בעולם.
מיכאל איתן: אבל אתה אומר שיש לו אקסטרה, מה האקסטרה, משהו שנובע מתוקף מעמדו כספק אינטרנט.
מיכאל איתן: מדוע לי כמחוקק אסור להגדיר את האקסטרה הזה שעדיין לא הוגדר בשום מקום אחר.
מיכאל איתן: או מדוע משרד המשפטים, הוא אומר שהוא רוצה לדון באקסטרה הזה שלא כל אחד יבוא וכל שופט יחליט מה נראה לו צינור שצריך להיות אחראי ומה לא, הוא אומר אני אתן לשופט כלים יותר מדוייקים שהוא יחליט.
מיכאל איתן: מה רע בזה.
אמיר רוזנברג: זה בדיוק מה שאני מבקש שיהיה כתוב פה ולא כתוב פה, זאת ההערה שלי.
מיכאל איתן: כתובה כאן הנחיה לשופט, כבוד השופט, תדע לך שאנחנו המחוקקים מבקשים ממך שכאשר יבוא ספק אינטרנט ויתבעו אותו על לשון הרע והוא יגיד שכל מה שהוא עשה זה שהוא העלה תוכן גולשים, אם הוא יגיד שהוא שם תוכן מערכתי תדפוק אותו כמו שהיית דופק עיתון, אבל אם הוא בא אליך בטענה שכל מה שהוא עשה זה היה שהוא שם חומר גולשים והוא פעל על פי איזה שהוא הסדר, שהוא חשב בתום לב, הוא חשב שההסדר הזה לא מחייב אותו להוריד ואחר כך הוא קיבל הודעה והוא מיד הוריד, אז אחד כזה לתקופה של עד שהוא קיבל הודעה, גם אם מצאת שהוא שם חומר שהוא לשון הרע, אל תיגע בו.
מיכאל איתן: זה מה שאני אומר לשופט.
מיכאל איתן: לעומת זאת, אם הוא קיבל הודעה, אם הוא ידע שזה לשון הרע והוא עשה את זה במזיד, תדפוק אותו, אם הוא פעל בתום לב וקיבל הודעה שזה לשון הרע והוא אמר, למרות שקיבלתי הודעה שזה לשון הרע, אני משאיר את החומר, אז אתה כבוד השופט שם אותו כאילו זה חומר מערכתי.
אמיר רוזנברג: אין לך את זה פה.
מיכאל איתן: יש לי את זה פה, זה מה שיהיה.
מיכאל איתן: זה יהיה התוצר.
אמיר רוזנברג: לא, בגלל שהחוק הזה עוסק באופן ספציפי - - -
מיכאל איתן: למה אתה אומר שאין לי, זה יהיה התוצר.
אמיר רוזנברג: זאת בדיוק ההערה שלי.
מיכאל איתן: אני מבקש שזה מה שיהיה.
מיכאל איתן: זה עוד לא מנוסח פה, זה ינוסח, לא ינוסח תבוא אלי ותגיד לי שהנוסח לא מתאים.
מיכאל איתן: אבל הסכמנו על המבנה?
מיכאל איתן: הסכמנו או לא?
אמיר רוזנברג: על הרעיון, בהחלט.
אמיר רוזנברג: הוא לא קיים פה.
מיכאל איתן: על הרעיון הזה כולם הסכימו, אני מניח.
מיכאל בירנהק: אם יורשה לי אדוני לעשות סדר אולי ולהשיב כי אני חושב שאין הסכמה ביניכם, נדמה לי שכל אחד מבין משהו אחר.
מיכאל בירנהק: יש לנו בהרבה דינים ספציפיים והדינים הרלוונטיים לענייננו שהם בעיקר, לא רק אבל בעיקר, חוק איסור לשון הרע, חוק הגנת הפרטיות ולא החוק אבל הדין של דיני קנין רוחני, מבחינים בין אחריות ישירה לבין אחריות עקיפה.
מיכאל בירנהק: האחריות הישירה בחוק איסור לשון הרע היא למשל מי שמשמיץ, מי שאומר את הדברים וכן הלאה.
מיכאל בירנהק: ואז יש גם הסדר של אחריות עקיפה.
מיכאל איתן: גם מי שמפרסם.
מיכאל בירנהק: מי שמפרסם או מוציא לאור או העורך, זאת האחריות העקיפה, כי הם לא הדוברים בעצמם אבל הם נתנו במה ואז מטילים עליהם אחריות בהתקיים תנאים כאלה ואחרים שקבועים בחוק איסור לשון הרע, התנאים האלה מאוד דומים לתנאים שיש בחוק הגנת הפרטיות, בדיני הקנין הרוחני אין לנו קביעה של אחריות כזאת בחוק אבל יש עילה שמתפתחת בפסיקה והיא העילה של הפרה תורמת.
מיכאל בירנהק: אדם או גורם שהוא עצמו לא הפר אבל הוא עשה פעולות שמאפשרות הפרה.
מיכאל בירנהק: בכל אחת מדרכי האחריות העקיפה האלה יש שיקולים שהם פרטניים.
מיכאל בירנהק: למשל בדיני ההפרה התורמת בקנין הרוחני בתי המשפט, זה צמח בפסיקה גם בארצות הברית וגם בישראל, יש למשל מרכיב שאומר שאם יש לטכנולוגיה מסויימת שני שימושים, שימושים טובים ושימושים רעים, אבל השימושים הטובים הם substation ויש ויכוח על מה זה, אז צריך לאפשר את זה הגם שזה מאפשר הפרות.
מיכאל בירנהק: כך זה התפתח בפסק הדין של סוני בארצות הברית שבזכותו יש וידאו, אחרת לא היה וידאו וכיו"ב.
מיכאל בירנהק: עם הוידאו אפשר להעתיק אבל עם הוידאו אפשר לעשות גם פעולות שהן חיוביות.
מיכאל בירנהק: ואז המסגרת של החוק הזה, הצעת החוק שמונחת לפני הוועדה, אומרת, בשלב הראשון תינתן חסינות לספקים בהתקיים התנאים א' ב' ג' ד', מה שהתנאים יהיו בסופו של הדיון פה וההצבעה בכנסת ואז תהיה טענה לבעלי זכויות, בין אם זה זכויות קנין רוחני ובין אם זה זכויות בשם טוב או דברים אחרים.
מיכאל בירנהק: יתבעו בבית משפט, יתבעו את הספק, הספק יבוא בשלב הראשון ויגיד יש לי חסינות, יבדוק בית המשפט אם מתקיימים התנאים, יתקיימו התנאים, יש חסינות, סוף סיפור בענין של הספק.
מיכאל בירנהק: אם לא מתקיימים התנאים למשל כי הספק התרשל ולא הסיר, לא פעל לפי המנגנון של הודעה והסרה, או שהוא מלכתחילה אמר אני לא משחק את המשחק הזה, אז יעברו לדין הספציפי שהוא יכול להיות לשון הרע ויכול להיות פרטיות ויכול להיות זכויות יוצרים וכו', ואז יבדקו את האחריות העקיפה לפי הכללים שקבועים או בחוק או בדין הספציפי.
מיכאל בירנהק: אז אם זה יהיה בזכויות יוצרים לא מיד יטילו עליו אחריות כמו שנדמה לי שחברי רוצה, אלא ישאלו האם מתקיימים התנאים של עילת ההפרה התורמת שעל זה יש ויכוח גם.
תמר קלהורה: אני רוצה להוסיף עוד משהו ברמה הניסוחית הכללית.
תמר קלהורה: רק כדי להבהיר את הענין.
תמר קלהורה: אני חוזרת ומזכירה את מה שאמרתי יותר מוקדם כשחבר הכנסת איתן לא היה כאן, אנחנו מדברים פה על סייג לאחריות בנזיקין, לצורך הענין כרגע גם הפרת קנין רוחני זאת עוולה וחשוב לי להדגיש את זה.
תמר קלהורה: אם תבדקו את החוקים השונים שבהם יש סייגים לאחריות בנזיקין, הם כולם מנוסחים בדרך הזאת.
תמר קלהורה: מה הרעיון, הרעיון הוא שמדובר, הנחת המוצא היא שככלל אם אתה מבצע עוולה, ולא משנה כרגע מה היא העוולה, יש לך אחריות, את זה לא צריך להגיד.
קריאה: זה לא שייך לחוק.
תמר קלהורה: זה שייך, כי אם אתה רוצה לתת את הסייג לאחריות, ואני מזכירה שוב שהמשמעות של סייג זה שאין עילת תביעה, אז אתה צריך להגיד את זה במפורש.
תמר קלהורה: ואתה כמובן צריך להגדיר את התנאים אז אתה אומר לא ישא באחריות בנזיקין, אחריות אזרחית, כרגע זה לא חשוב הניסוח.
תמר קלהורה: מה קורה אם אתה לא מצליח להוכיח את הסייג לאחריות, אני מזמינה את הפורום הנכבד לקרוא את הפסיקה לגבי פעולה מלחמתית, זאת ההגנה של המדינה, המדינה אחראית בשל פעולה מלחמתית.
תמר קלהורה: באה המדינה וטוענת כטענת סף, מה שעשיתי היא פעולה מלחמתית ולכן אין לי בכלל אחריות בנזיקין.
תמר קלהורה: בשנים האחרונות ב-60% מהמקרים היא מצליחה עם הטענה הזאת ואז נגמר הסיפור כמו שאמר ד"ר בירנהק, ולפעמים היא לא מצליחה.
תמר קלהורה: אז מה קורה, דנים לגופו של ענין האם המדינה התרשלה.
תמר קלהורה: והמדינה לא חוזרת ואומרת נכון שלא הצלחתי עם הסייג הסטטוטורי של פעולה מלחמתית אבל בכל זאת אני שבה וטוענת שמגיע לי כי אני המדינה וכי זה צבא.
תמר קלהורה: אם לא מצליחים להוכיח את הסייג לאחריות נגמר הסיפור של אני הספק אני צינור, אין יורת דבר כזה.
קריאה: תכתבו את זה.
תמר קלהורה: לא צריך לכתוב את זה, זה טכניקה חקיקתית, זה דיני נזיקין ואני בכל הכבוד חושבת שאתה, זה רוב מהומה על לא מאומה.
קריאה: ה-DMCA שינה את חוק זכויות יוצרים.
תמר קלהורה: אנחנו פה במדינת ישראל, אנחנו לא משנים שום דבר.
תמר קלהורה: אנחנו בסך הכל שמים מחסום בפני העילה.
תמר קלהורה: אני רק רוצה להדגיש את הדבר המובן מאליו, שכל התנאים האלה נועדו כדי לשוות לספק מעמד של צינור.
תמר קלהורה: אם הוא לא עומד בתנאים האלה אני מתקשה להבין כיצד הוא יטען בבית המשפט שהוא בכל זאת צינור אף על פי שהוא לא עמד בתנאים שהחוק קבע להיותו צינור.
אמיר רוזנברג: זה יקרה ויקרה בקלות.
תמר קלהורה: אין לי אלה לחזור על הגדרתו של היושב ראש, השאלה אם אנשים הם רעים מנעוריהם או לא רעים מנעוריהם, אני לא רואה איך ספק שלא עומד בתנאים הסטטוטוריים של הצינור, חוזר וטוען שבכל זאת הוא צינור.
מיכאל איתן: אני מציע שניכנס למנגנון.
מיכאל איתן: השאלה הראשונה זאת שאלה - - -
נירה לאמעי: יש לנו קודם את התנאי השני, שמפיץ המידע לא פעל מטעמו של הספק ולא היה נתון לשליטתו.
נירה לאמעי: סעיף 11 א (2).
נירה לאמעי: התנאי השני.
תמר קלהורה: הטענה שלי לגבי הענין הזה, זה שברגע שנותנים לספק את היכולת לסנן סינון מודע, ואני חוזרת ומדגישה את ההבחנה, עשינו אותה כשחבר הכנסת איתן לא היה כאן, את ההבחנה בין סינון מודע לבין סינון שאין עימו מודעות, הטענה שלנו היא שברגע שנותנים את האפשרות לעשות סינון מודע - - -
מיכאל איתן: מה זה לא היה נתון לשליטתו?
נירה לאמעי: אולי נסביר קודם מה הסעיף אומר.
תמר קלהורה: הסעיף אומר שמבחינה משפטית ועובדתית ואחר, מי שחיבר את התוכן אין לו קשר וזיקה אל הספק.
מיכאל איתן: מה זה קשר וזיקה?
תמר קלהורה: במובן הזה שהוא לא פועל מטעמו.
תמר קלהורה: הוא לא שלוח שלו, הוא לא חברת בת.
תמר קלהורה: ולא נתון לשליטתו זה במובן הזה שהספק לא נותן לו הוראות, תעלה, תכתוב, תעשה כך או אחרת.
תמר קלהורה: אני חושבת שזה ניסוח משפטי אבל הניסוח לא חשוב כרגע.
מיכאל איתן: הרי ברור שאדם כזה הוא יודע, זה מביא את הספק למצב של ידיעה.
תמר קלהורה: כי זה הולך ביחד.
תמר קלהורה: אתם שוכחים את ההתחלה.
תמר קלהורה: ההנחה שלנו היא שהוא לא יודע, במועד שבו זה עולה הוא לא יודע.
תמר קלהורה: אנחנו לא מסתפקים בזה, אנחנו אומרים לספק, אנחנו לא רוצים - - -
מיכאל איתן: מי זה הספק?
תמר קלהורה: ספק שירותי האירוח.
מיכאל איתן: זה איש מסויים?
מיכאל איתן: זה גוף.
תמר קלהורה: חברה, גוף.
מיכאל איתן: הגוף הזה זה כל אחד, מה זה בשליטתו, איך הגוף הזה שולט, מי אלה האנשים שהוא שולט בהם?
תמר קלהורה: קודם כל זה יכול להיות שליטה במובן שמדובר בחברת בת שלו או בעובדים שלו או באנשים אחרים שהוא אומר להם מה לעשות.
מיכאל בירנהק: זה תנאי שנועד למנוע התחכמויות של הספק.
תמר קלהורה: שאין קשר משפטי ושאין קשר עובדתי.
תמר קלהורה: שלא מדובר בחברות בנות, שלא מדובר באנשים שהוא מורה להם מה לעשות.
תמר קלהורה: מדובר במישהו שהוא זר.
תמר קלהורה: הרי אנחנו רוצים שזה יהיה צד ג', כדי שזה יהיה צד ג' זה צריך להיות מישהו, אבל ההערה שלי - - -
חיים רביה: התנאי הזה מגיע מהעולם של אחריות שילוחית בדיני זכויות יוצרים בארצות הברית.
חיים רביה: שם אומרים, אם היה גורם כלשהו שהפר בשליטתך, כי אז אתה תיחשב כמי שאחראי שילוחית להפרה.
תמר קלהורה: אני רק הסברתי מה היא אותה שליטה.
תמר קלהורה: אני רוצה לציין שלהבנתנו, אני לא יודעת אם תרצו לפתוח את זה שוב או לא, אבל ברגע שאתם אומרים שהספק יש לו, הוא מסנן באופן מודע את הטוקבקים, להבנתנו יש לו שליטה על התוכן.
קריאה: היא חזרה ואמרה את זה.
מיכאל איתן: אז נמחק את זה.
מיכאל איתן: נמחק את המילה שליטתו.
תמר קלהורה: לא, אבל אתה תאפשר לזה - - -
מיכאל איתן: רבותי, היינו כבר בסרט הזה, נשאיר את זה ככה.
תמר קלהורה: אני רק מציינת את זה כי זה מבחינתנו בעיה קשה.
מיכאל איתן: אני רוצה שנדבר כעת על הענין של מי צריך להודיע.
מיכאל איתן: האם מספיק שכל אחד מודיע או צריך שהנפגע יודיע.
תמר קלהורה: זה חייב להיות הנפגע מפני שאחרת אתה שולח את הספק לא רק לחפש את המחבר, אתה גם שולח אותו להתחיל לחפש למי שייכות זכויות היוצרים ומי הבן אדם שעלול להיפגע.
תמר קלהורה: ככל שאנחנו מרחיבים את הדבר הזה אנחנו הולכים ומתרחקים מהמטרה של ההסדר הזה שהיא להסיר מעל הספק ולאפשר לו להיות צינור.
מיכאל איתן: עכשיו נשמע את הזכויות יוצרים, כמובן שכל אחד, אתם תגידו באופן טבעי כל אחד.
אייל פרייס: לא, זאת לא עמדתנו.
מיכאל איתן: לא עמדתכם.
אייל פרייס: לא כל אחד.
אייל פרייס: צריך להרחיב את זה בצורה מאוד מוגבלת פה, הפניה צריכה להיות מבעל זכויות היוצרים או מנציגו.
מיכאל איתן: מהנפגע, אנחנו חיים בעוד עולמות, אתם לא לבד פה.
אייל פרייס: אני מעיר מהזווית שלי אדוני.
מיכאל איתן: אז תגיד מטעם הנפגע או מי מטעמו.
אייל פרייס: מי שפועל מטעמו.
מיכאל איתן: מי שפועל מטעמו, על זה אפשר להסכים.
חיים רביה: שלוחו של אדם, אין לך בעיה.
אייל פרייס: אנחנו לא מדברים על שלוחו, אני לא התכוונתי להרחיב כאן לעורך דינו של בעל זכות היוצרים.
אייל פרייס: בזכויות יוצרים יש נציגים, הרבה פעמים לבעל זכות יוצרים יש נציג שפועל מטעמו, הוא המורשה הבלעדי מטעמו, הוא לא מחזיק בזכויות היוצרים.
מיכאל בירנהק: חוק זכות יוצרים החדש נותן זכות תביעה לבעל הרשיון הבלעדי.
אייל פרייס: חוק זכות יוצרים החדש נותן זכות תביעה גם לבעל הרשיון הבלעדי, אבל פה מבחינת מי שנותן את ההודעה, לא כתוב שבעל הרשיון הבלעדי יתן את ההודעה ולכן זה צריך להיות גם נציגו לדעתי.
קריאה: אבל בעל הרשיון הוא זה שנפגע.
מיכאל בירנהק: אדוני זה עלול ליצור בעיה.
מיכאל בירנהק: חשוב לחדד.
מיכאל בירנהק: הכוונה היא באופן מעשי שהפדרציה לתקליטים למשל תוכל להגיש תלונה על כך ששירו של נמרוד לב נמצא באינטרנט.
קריאה: לא, למה נמרוד לב.
מיכאל איתן: נמרוד לב לא שייך אליהם.
מיכאל בירנהק: בכוונה בחרתי את הדוגמה הזאת.
קריאה: אבל לא לזה התכוון המשורר.
מיכאל בירנהק: אז למה התכוון?
מיכאל איתן: למה נמרוד לב, נמרוד לב אני יודע שהוא לוחם על פרסום ישיר באינטרנט נגד הפדרציה.
מיכאל בירנהק: לא יודע אם נגד הפדרציה, אבל הוא לא רוצה - - -
מיכאל איתן: אז איך הם הופכים להיות נציגיו?
מיכאל בירנהק: זאת בדיוק השאלה.
מיכאל איתן: מי אמר שהם נציגיו, הם לא ביקשו את זה בכלל.
אייל פרייס: חברת תקליטים בינלאומית פועלת בישראל גם באמצעות חברת תקליטים מקומית שהיא הנציגה שלה - - -
מיכאל איתן: ברור, על זה אין ויכוח.
מיכאל בירנהק: אדוני, היו כמה וכמה פסקי דין - - -
מיכאל איתן: אני לא מבין, מה זה הביטוי נציג?
מיכאל בירנהק: אני לא יודע, הוא הציע.
מיכאל בירנהק: היו כמה וכמה פסקי דין - - -
מיכאל איתן: הוא הציע אבל אני שואל אותך מה זה, אתה קורא את המילה נציג, אני יכול להיות נציג של קדימה?
מיכאל איתן: לא, אני לא יכול.
מיכאל בירנהק: את זה אני לא מציע לאדוני.
מיכאל איתן: אז גם הם לא יכולים של נמרוד לב.
מיכאל בירנהק: אז היו דברים מעולם, זאת בדיוק הנקודה.
מיכאל איתן: אבל אין לי הפרה של מושג השליחות, הנציגות, מה אני אקח מזה דוגמה.
מיכאל בירנהק: היו דברים מעולם שבהם תובעים, במיוחד נציגיו של עורך דין פרייס, הגישו תביעות בעבר על הפרה של מספר שירים ואז התברר שהם לא בעלי הזכויות.
מיכאל איתן: אז מה אני יכול לעשות, הם יעשו את זה גם הלאה, אני יכול לחוק חוק נגד אנשים שתובעים תביעות סתם?
מיכאל איתן: לא יכול לחוקק וזה לא מעניין אותי.
מיכאל איתן: אני קובע במפורש, אני מבין שהמילה נציג יש לה - - -
יהונתן קלינגר: בעל הזכויות נפגע פה, אם הפדרציה נפגעת כי יש לה זכות, אז היא נפגעת.
מיכאל איתן: אני מבין שהמילה נציג היא מילה שמוגדרת בעולם המשפט.
מיכאל בירנהק: אני חושש מהגדרה שתהיה גורפת מדי.
מיכאל איתן: יש בעולם המשפט הגדרה על מה זה נציג?
מיכאל איתן: אין, אז נגדיר כאן.
מיכאל בירנהק: הם רוצים יותר משליחות ולכן חשוב להבין מה הם רוצים.
נירה לאמעי: ולא רק זה, זה יכול להשליך בלשון הרע.