GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק שפיגל: 70 עד 80 אחוזים.
בנימין אלון: בזה אין לך את הקיצוץ.
יצחק שפיגל: בזה ממש אין לי את הקיצוץ אבל יש לי קיצוץ על כוח אדם, על המשרות.
בנימין אלון: זה משהו אחר.
יצחק שפיגל: אבל זה מוריד גם את התקציב.
בנימין אלון: זה לא קשור לכסף.
בנימין אלון: הקשר הוא עקיף.
בנימין אלון: יש יחסי עובד-מעביד ודברים כאלה, אתה לא יכול לקלוט עובדים חדשים וכולי.
יצחק שפיגל: הקיצוץ שם הוא משמעותי מאוד.
יצחק שפיגל: עבורנו הוא משמעותי מאוד.
יצחק שפיגל: כל מיליון שקלים שמקוצצים ממני, שזה לכאורה כסף קטן, עם מיליון שקלים אפשר לעשות המון מחקר.
בנימין אלון: אבל ה-20 אחוזים האלה הם פחות מההכנסות שלך של הקרנות.
קריאה: זה תקציב לפיתוח שיש לנו לפעולות.
יצחק שפיגל: וזה מאוד משמעותי.
יצחק שפיגל: אם אני רוצה לרכוש ציוד כבד או דברים כאלה וכל הזמן מקצצים לי, אני יכול להישאר במצב שאני לא יכול לעשות כלום.
בנימין אלון: סעיף ההכנסות שלך – אם פרופסור שפיגל ואחרים יעשו עבודה עוד יותר טובה ממה שהם עושים, יהיו עוד יותר קרנות מחקר שירצו להשתתף ועוד יותר תרומות או כל מיני דברים כאלה – האוצר לא מגביל אותך.
יצחק שפיגל: האוצר עד עכשיו לא הגביל אותי.
יצחק שפיגל: לא.
יצחק שפיגל: לא הגביל אותי.
בנימין אלון: זאת אומרת שיש לך דלת פתוחה להכנסות.
בנימין אלון: כרגע ההכנסות שלך הן יותר גבוהות מההשתתפות של האוצר בפעולות ובמחקר שלך.
יצחק שפיגל: בהחלט.
בנימין אלון: כי האוצר בעצם משלם את המשכורות, שזה החלק הגדול.
יצחק שפיגל: נכון.
קריאה: השאר זה בעיקר אחזקה של הקמפוס.
בנימין אלון: כמה שיותר תגדיל את הסעיף הזה, יש לך מוצא.
בנימין אלון: אין את זה למשרדים ממשלתיים רגילים.
בנימין אלון: כמה שיותר תגדיל את סעיף התרומות, את ה-PR והדברים האלה, השמים פתוחים והאוצר לא מתערב.
יצחק שפיגל: זה נכון.
בנימין אלון: זה כיוון מעשי.
יצחק שפיגל: תרומות אנחנו לא יכולים לקבל כי אנחנו משרד ממשלתי.
בנימין אלון: שאלתי אם יש הגבלה.
יצחק שפיגל: תרומות מגורם פרטי, כן, כתרומה.
יצחק שפיגל: רק קרנות מחקר.
בנימין אלון: זה שאתם מצד אחד מסופחים למשרד ממשלתי, ואני שומע שהמדיניות של המשרד היא גאווה בכם ומלחמה עליכם ואין גזרה, לפחות בתחושה שלכם, של הפרטה – זה מצוין.
בנימין אלון: אסור שזה ייתן לכם לנוח על זרי דפנה של נסמכים על שולחן כי מדיניות יכולה להשתנות.
בנימין אלון: האידיאלי הוא שיהיה שילוב.
בנימין אלון: כל עוד יש כזה אבא, מצוין, אבל במקביל יש יכולת של PR ותשתית שמקימים - והיא שווה את ההשקעה - לגיוס כספים עצמאי שאני מבין שהוא כרגע מוגבל רק לקרנות מחקר וגורמים עסקיים – כאשר בגורמים העסקיים אני פחות עוסק עכשיו כי הם יתעניינו רק בשלב שהמחקר והפיתוח מריח להם מעשיות.
בנימין אלון: אני חסיד שתהיה לנו את היכולת למדע טהור מבלי שהם אומרים לי לעשות דווקא משהו מסוים, אם אתה רוצה לגדול כמכון מחקר רציני.
בנימין אלון: הכיוון הוא להגיע לאותה יכולת שיש לאקדמיה שהיא שנורר לא קטן.
בנימין אלון: היא יודעת להרים כספים.
יצחק שפיגל: לנו אסור לשנורר.
בנימין אלון: השאלה היא איך אתה יוצר ביצירתיות את העוקף.
בנימין אלון: אני לא חושב שיפריעו לך.
בנימין אלון: השאלה אם אין לכם יכולת ליצור איזושהי אישיות משפטית מקבילה, ידידים, ידידי המכון או דבר כזה, והשאלה אם בזה נעשית עבודה תשתיתית מתאימה כי דברים כאלה מצריכים עבודה של שנה-שנתיים עוד לפני שרואים את הפירות.
יצחק שפיגל: יש לנו אגודת שוחרים כבר הרבה מאוד שנים.
בנימין אלון: היא רשאית לגייס כספים?
יצחק שפיגל: היא רשאית לגייס כספים, גם כתרומות.
בנימין אלון: כשהיא משיגה את הכסף, איך היא רשאית להעביר אותו אליכם?
יצחק שפיגל: היא יכולה להעביר לנו את הכסף.
יצחק שפיגל: אין בעיה.
בנימין אלון: הממשלה מבחינה זאת לא מפריעה?
יצחק שפיגל: עד היום לא הפריעה.
שלמה ולד: בסורק יש בעיה דומה.
שלמה ולד: הכסף שמקבלים מהממשלה לא מספיק לציוד.
שלמה ולד: כאשר אתה מתחרה על פרוייקט אירופאי, הם לוקחים שיש לך ציוד, כי אם לא, אתה לא תקבל את הפרוייקט.
בנימין אלון: איך למדוד ולגייס כספים, זאת עבודה של PR שאתה יכול כל דבר למכור ולשווק נכון.
בנימין אלון: זה התחום שלך?
שרה שפיגל: אני יותר על מדינות ועל קשרים לצורך מחקר.
בנימין אלון: יש לך אדם לזה?
בנימין אלון: יש לכם אדם שזה תפקידו?
יצחק שפיגל: יש לנו אדם שיושב באגודת הידידים.
יצחק שפיגל: לאגודת הידידים יש יושב-ראש, בשכר, מטעמם.
יצחק שפיגל: לנו אסור.
בנימין אלון: איך הם מרימים את זה?
יצחק שפיגל: הם מרימים את זה בכוחות עצמם.
בנימין אלון: לא ראיתי את זה כאן.
יצחק שפיגל: לא רצינו להזכיר את זה כי זה לא משהו שהוא רשמי.
יצחק שפיגל: לנו אסור בכלל, אפילו רשמית, להושיב אותם כאן.
יצחק שפיגל: בוא נאמר שזה מצב עדין מאוד.
בנימין אלון: איזה אחוז מתוך ההכנסות שלך נכנס עד עכשיו?
יצחק שפיגל: עד עכשיו, אחוז נמוך של תרומות.
יצחק שפיגל: אחוזים בודדים מאוד.
בנימין אלון: שווה לעבוד בזה.
יצחק שפיגל: שווה לעבוד.
שרה שפיגל: בזהירות מאוד גדולה.
יצחק שפיגל: בדיוק.
יצחק שפיגל: זה דורש כסף.
בנימין אלון: אני לא מתערב אלא נותן עצה טובה ואומר שאצלנו חז"ל אומרים שזהירות מביאה לידי זריזות.
בנימין אלון: יש זהירות כי צריך לנסח את זה משפטית נכון כדי לא להיכשל, אבל יש היום ניסוחים ולשם כך יש עורכי-דין שיודעים כל דבר לנסח ואפשר להתגבר על זה.
בנימין אלון: לדעתי כל עוד אתם סמוכים על שולחן הממשלה, כמו שאתה תיארת - וזה מצוין, כי אני לא רואה תמונה כזאת בהרבה משרדים ובהרבה דברים, ואשריכם שזה כך - אל תנוחו על זרי דפנה.
יצחק שפיגל: לא, בשום פנים אנחנו לא נחים על זרי דפנה.
יצחק שפיגל: אני אגע אחר כך דווקא בגורם העסקי כי הגורם העסקי לא מגביל אותנו מבחינה אקדמית אלא ההפך.
יצחק שפיגל: אני קצת קופץ כאן קדימה, אבל אני מתייחס לזה מאחר שאתה הזכרת את זה.
יצחק שפיגל: יש פה תשתית, מחקר תשתיתי גדול מאוד שהגורם העסקי זקוק לו ולא יכול לעשות אותו.
יצחק שפיגל: בעצם יש פה הרבה מאוד מחקרים תשתיתיים שמהווים בסיס להרבה מאוד פיתוחים עסקיים שהתעשייה מעונינת בהם.
יצחק שפיגל: לכן יותר ויותר הנושא העסקי תופס תאוצה היום.
יצחק שפיגל: אם פעם זה היה בסביבות 10 אחוזים ממקורות המימון שלנו, כיום אנחנו מתקרבים אפילו ל-20 אחוזים.
יצחק שפיגל: יש היום הרבה מאוד תמלוגים שאנחנו מקבלים יחסית מהצד העסקי וזאת לאור ההצלחות בעבר.
בנימין אלון: כמה שנים זה כבר קיים?
בנימין אלון: כלומר, כמה שנים עברו כדי שתקבל את התמלוגים?
יצחק שפיגל: יש מחקרים שזה 15 שנים.
בנימין אלון: כאשר אתה אומר שיש תמלוגים, תאמר כמה זמן אורך המשמעותי ביותר.
יצחק שפיגל: המשמעותי ביותר, ואתה תשמע דוגמה בנושא האבנים של אבי פרל, הוא 10 שנים.
יצחק שפיגל: מדובר במאות אלפי שנים תמלוגים כל שנה.
בנימין אלון: כמה אחוזים אתם אמורים לקבל כתמלוגים?
יצחק שפיגל: זה תלוי באיזה סוג.
יצחק שפיגל: בסביבות 2-3 אחוזים תמלוגים.
בנימין אלון: יפה מאוד.
בנימין אלון: זה מקור לגאווה.
יצחק שפיגל: בהמשך תשמע על הענבים האלה כאשר נהיה במכון למדעי הצמח.
יצחק שפיגל: אני רוצה שתקבלו תמונה כללית על מכוני המחקר.
יצחק שפיגל: המכון למדעי הצמח כולל שתי דיסציפלינות עיקריות - המכון שמתעסק בגידולי שדה, ירקות ופרחים, והמכון למדעי עצי הפרי.
יצחק שפיגל: אחר כך המכון להגנת הצומח והמכון לקרקע ומים שאצלנו נמצא תחת המטריה של מדעי הסביבה.
יצחק שפיגל: המכון שמתעסק באיכות מזון ובטיחותו, שהוא גם המכון לטכנולוגיה של מזון.
יצחק שפיגל: המכון להנדסה חקלאית.
יצחק שפיגל: יש מכון שהוא קצת יוצא מן הכלל וזה המכון לבעלי חיים או מדעי בעלי החיים שחלקו נמצא בקמפוס אחר ולא כאן, אבל הוא מתעסק בכל מה שקשור לבעלי חיים.
יצחק שפיגל: יש לנו עוד שני מרכזי מחקר, אחד בצפון בנווה יער ליד רמת ישי, ואחד בדרום, ליד ישוב גילת.
יצחק שפיגל: כל אחד מהם אמור לעסוק ברוב השטחים שקשורים לאזור.
יצחק שפיגל: בגילת, בעיקר בנושאים שקשורים לאזור המדברי, לאזור הדרום ולגידולים שנמצאים באזור הדרום – דגנים, הדרים וכדומה.
יצחק שפיגל: באזור הצפון, מחקרים שקשורים יותר לכיוון עצי פרי.
יצחק שפיגל: בנווה יער למשל יש יחידה גדולה שעוסקת בדלויים שלא קשורה רק בצפון אבל יש שם למשל – ודיברת על מדע – המרכז הגנומי, מרכז המחקר הגנומי שעוסק בדלויים כיום בעולם והוא מתרכז שם.
יצחק שפיגל: יושבת שם בחורה שמרכזת את זה ואפשר לומר שזאת מבחינתנו הצלחה עולמית.
יצחק שפיגל: הבחורה ריכזה קבוצות מחקר בנושא דלויים.
בנימין אלון: לגרעינים שאנחנו מפצחים יש משמעות גנטית.
יצחק שפיגל: אפשר לומר כך.
יצחק שפיגל: המטרה הכללית ברורה – מחקר שעוסק בחקלאות בסביבה.
יצחק שפיגל: המחקר שלנו בגדול מתחלק לשניים: מחקר אפליקטיבי מעשי שהוא מחקר שיותר מכוון ליצרן וכשאני אומר ליצרן, זה גם החקלאי בשטח אבל גם התעשיין, ומחקר בסיסי שמוביל לתוצאות שהן יותר לטווח הארוך ודברים חדשים שהם אחר כך מהווים יותר בסיס למחקרים התשתיתיים.
יצחק שפיגל: בגדול זאת דוגמה אחת לשינוי מגמה שחל במחקר החקלאי.
יצחק שפיגל: אם בשנות ה-70 הסתכלו יותר על קבלת יבול יותר גדול, אחר כך, בשנות ה-80, עברו לראות מה קורה בחיי המדף, ובשנות ה-90 עברו יותר לטעם, לצורה, להופעה של הפרי והירק, הרי שהיום המחקרים עוסקים יותר בבטיחות המזון ובאיכותו.
יצחק שפיגל: זאת אומרת, מזון שלא יהיו בו חיידקים פתוגניים לבני אדם או לבעלי חיים וכדומה.
בנימין אלון: זה חלק מהאופנה הצרכנית.
יצחק שפיגל: גם, אבל לא רק.
בנימין אלון: זה בראייה מדעית או בראייה צרכנית?
יצחק שפיגל: מדעית שמוכוונת לראייה צרכנית.
יצחק שפיגל: הכל אצלנו מוכוון לצרכן.
יצחק שפיגל: בגדול, כל המחקרים שלנו מוכוונים לצרכן.
יצחק שפיגל: גם המחקרים היותר בסיסיים-תשתיתיים מוכוונים לצרכן.
יצחק שפיגל: ממש על קצה המזלג נושאים גדולים שהמינהל מקיף אותם.
יצחק שפיגל: אחד הנושאים החשובים זה הנושא של הטיפוח, טיפוח גם של בעלי חיים, גם של ירקות, גם של פירות, גם של פרחים לקבל מגוון גדול של תוצרת.
יצחק שפיגל: השוק כל הזמן דורש דברים חדשים וצריך להביא אותם.
יצחק שפיגל: חלק מתוכניות הטיפוח כמו ששמעת, זה יכול להיות בין 10 ל-15 שנים.
יצחק שפיגל: הולך לצאת עכשיו פלפל חדש שמועשר באנטי-אוקסידנטים, בוויטמין C ו-E והמוצר הזה שהתחיל כאן יחד עם חברת זרעים הולך להופיע בשוק.
יצחק שפיגל: לפלפל תהיה צורה מיוחדת כך שהצרכן יוכל לזהות אותו.
יצחק שפיגל: זה מוצר טיפוח שלקח בסביבות נדמה לי 10 עד 15 שנים.
יצחק שפיגל: היום אנחנו משתדלים לקצר את משך הזמן הזה במחקרים יותר בסיסיים, מחקרים מולקולריים של מציאת סמנים גנטיים באמצעותם אפשר יהיה לקצר תהליכים.
ענת לוי: מה החידוש בפלפל?
ענת לוי: הוויטמינים?
יצחק שפיגל: הוויטמינים.
יצחק שפיגל: יש תוספים.
יצחק שפיגל: שוב, זה לא משהו שהוא תוצר של הנדסה גנטית אלא טיפוח קונבנציונאלי.
בנימין אלון: לצורך זה לא השתמשתם בהנדסה גנטית?
יובל אשדת: אתה משתמש במרקרים שעוזרים לך.
בנימין אלון: אני מבין שלכם יש בנק גנים גדול.
בנימין אלון: לזה עדיין אין שימוש?
יצחק שפיגל: יש שימוש ואתה תשמע עליו אחר כך.
יצחק שפיגל: יש חלוקת סמכויות ואני לא רוצה לקחת מהם את ההצגה.
יצחק שפיגל: נושא של מזון פונקציונאלי שמועשר בכל מיני גורמים ואנטי-אוקסידנטים – הפלפל הזה עוד דוגמה, עגבנייה שמועשרת בליקופן.
יצחק שפיגל: יש מפעל הליקורט שמייצר היום את המוצרים האלה.
יצחק שפיגל: יכול להיות שחלק נשמע במדעי הצמח.
יצחק שפיגל: העשרה של ירקות ופירות בפלרנואידים, בוויטמינים, בפיטו-אסטרוגנים, בסיבים וכדומה.
בנימין אלון: פונקציונאלי, למעט דקורטיבי.
יצחק שפיגל: גם אבל אנחנו רוצים בעיקר לשים את הדגש על מרכיבי בריאות.
בנימין אלון: הרבה פעמים זה צבע אחר או דברים אחרים.
קריאה: זה לא פונקציונאלי.
קריאה: המונח פונקציונאלי היום הוא רק בריאות.
שרה שפיגל: פונקציונאלי זה מנקודת ראות בריאותית בלבד.
בנימין אלון: אשר מדברים למשל על ה-ביו, אתם מדברים בטרנד הצרכני שרוצים כל דבר ביו או שאתם מדברים בגישה המדעית שאומרת חיטוי כזה כימי מסוכן וחיטוי אחר הוא לא מסוכן.
בנימין אלון: מה הנקודה שלכם?
בנימין אלון: איפה אתם מחקר טהור שכבול לכללי המדע המערבי בלי לפגוע בסוגי מדע אחרים ואיפה אתם עושים עסקים?
בנימין אלון: אני מבין שאתה הולך לכיוון העסקים.
קריאה: בעצם זה שילוב של שני הדברים.
קריאה: יש לנו חקלאות אורגנית ויש יצירת מזון יותר בטוח ויותר בריאותי.
קריאה: אותו חוקר יכול לעשות את שני הדברים.
בנימין אלון: כמה אילוץ כלכל יאמר לך שאתה מכוון את המחקר לטובת דבר שיהיה לו שוק כי זה גם יעזור לך במכון אחר כך, וכמה שיקול הדעת שלך יאמר שלא, אתה רוצה כאן ליצור את המידע שיעזור לאנושות בעוד 50-60 שנים.
יצחק שפיגל: שאלה מצוינת.
יצחק שפיגל: האסטרטגיה של ההנהלה היום אומרת שאנחנו אמנם מעונינים לחזק את המגזר העסקי, אבל הכסף שאני אקבל מהמגזר העסקי, מהרווחים מהמגזר העסקי, אני לוקח אותו והוא משמש לי כמנוף למה שאנחנו קוראים פאבליק דומיין.
יצחק שפיגל: לדוגמה, זאת בדיוק הדוגמה הזאת, סביבה.
יצחק שפיגל: זאת אומרת, נעשים כאן מחקרים, הרבה מחקרים ואתה תשמע על זה גם במדעי הצמח אבל לא רק, בנושאים של שטחים פתוחים, שמירת קרקעות לאום וכדומה, הנושא של מרעה, הנושא של ייעור, נושאים שקשורים בקרקע ומים שלא כולם אתה יכול היום למסחר.
יצחק שפיגל: מים דרך אגב היום זה גם כן נושא של ביזנס כבר אבל חלקו הגדול עדיין לא ניתן למסחור.
יצחק שפיגל: חייב איזשהו גוף לקחת ולהרים אותו ולכן אנחנו אומרים למדינה שאנחנו הגוף הזה.
בנימין אלון: זה לא ברמה הלאומית.
יצחק שפיגל: ברמה הלאומית.
יצחק שפיגל: אני מדבר ברמה הלאומית.
בנימין אלון: לא רק ברמה הלאומית אלא ברמת מידע, ברמת מדע טהור, אם יש לכם יכולת לשמר למען האנושות מידע.
יצחק שפיגל: בוודאי.
בנימין אלון: כמו הבנק הזה שאני מבין שהוא נכס לדורות.
יצחק שפיגל: זאת דוגמה אחת.
בנימין אלון: אתם תשקיעו בתחום זה?
בנימין אלון: משקיעים?
יצחק שפיגל: הכספים שיועדו וייועדו לצורך המחקרים הללו, אני מתכוון לקחת אותם מאותם רווחים שאני "גורף" מהמגזר העסקי.
יצחק שפיגל: זאת בדיוק הכוונה.
יצחק שפיגל: הזכרת חקלאות אורגנית.
יצחק שפיגל: זאת לא ממש חקלאות אורגנית אבל אנחנו אומרים שהחקלאות האורגנית היא בעצם סמן עבורנו.
יצחק שפיגל: יש שאיפה להגיע למצב שהחומרים יהיו נקיים מחומרי הדברה עד כמה שאפשר.
יצחק שפיגל: זה בעיקר המכון להגנת הצומח, אבל לא רק אלא גם מכונים אחרים שעוסקים בכל מגוון נושאים שמטרתם להפחית את השימוש בחומרי הדברה, כולל הדברה ביולוגית.
יצחק שפיגל: לא רק אבל גם הדברה ביולוגית.
דב פרוסקי: צריך לציין שהשאלה שלך מתייחסת למחקר התשתיתי אותו אנחנו עושים שבעצם יכול להיות מתורגם לפיתוח יישומי בהמשך.
דב פרוסקי: חלק מהמחקרים הם תולדה של רעיונות תיאורטיים שלא בהכרח יש להם תוצאה, אבל חלק מהמחקרים – הפחתת שימוש של חומרי ההדברה תוך כדי לימוד המנגנון, חרקים או פטריות שתוקפים – יצר למעשה תשתית מחקרית שבעצם על ידי אמצעים מאוד פשוטים אפשר עכשיו להפחית את השימוש בחומרי הדברה כימיים, דבר שלמעשה לא היה ידוע קודם לכן.
דב פרוסקי: זה נולד מהלימוד שלמעשה נעשה במשך שלוש-ארבע-חמש שנים באמצעות מימון של קרנות בינלאומיות וגם של המדען הראשי.
דב פרוסקי: זאת הדרך אבל ללא ספק לא כל פעם המחקר התשתיתי מוביל למשהו מיידי כי חלק יכול לקחת 10 שנים וחלק בכלל לא מוביל לשום דבר.
בנימין אלון: אתם קשורים עם החקלאים?
בנימין אלון: עם הקיבוצים, עם המושבים, עם החקלאים?
יצחק שפיגל: אנחנו קשורים חזק מאוד עם החקלאים.
סוניה פילוסוף-הדס: הייתה לנו ישיבה עם החקלאים שהגיעו אלינו בקשר לנזקי הקרה.
בנימין אלון: הם רואים בכם כתובת.
יצחק שפיגל: כן, בהחלט.
יצחק שפיגל: כל אחד מהאנשים שיושבים כאן, כולל המדען הראשי וראש המינהל וסגניו, אנחנו בעצם חוקרים מן השורה במינהל המחקר החקלאי.
יצחק שפיגל: לקחנו לעצמנו את תפקיד הניהול לקדנציה מסוימת ואחר כך אנחנו חוזרים חזרה למחקר.
יצחק שפיגל: זאת אומרת, כל אחד מאתנו עדיין משמש כחוקר, אמור לגייס תקציבי מחקר ולעסוק בפעילות מחקרית שוטפת.
בנימין אלון: לאיש מחקר לעסוק במינהלה, זה גם ניסיון מעבדתי מסוים.
יצחק שפיגל: חשוב מאוד.
יצחק שפיגל: המכון לקרקע ומים, לא נרחיב את הדיבור עליו.
יצחק שפיגל: מים הם היו נושא מרכזי במדינה אבל המכון עוסק בכל מה שקשור לשימוש במים, למחזור מים, למים מושבים, לטיפול במים מושבים, לטיפול גם במים מותפלים.
יצחק שפיגל: למשל, הייתה בעיה.
יצחק שפיגל: מים מותפלים, הסתבר שלא היו טובים לחקלאות כיוון שהם היו כל כך טובים שהיו חסרים בהם אלמנטים מסוימים שגרמו לבעיות פיזיולוגיות בצמחים ולכן בהתחלה לא הבינו מה קורה.
בנימין אלון: מקצוע של איכות מים לא כאן.
יצחק שפיגל: המכון למים וקרקע עוסק גם באיכות מים.
יצחק שפיגל: נושא נוסף שבעיקר מטופל על ידי המכון לטכנולוגיה של מזון הוא כל הנושא של אחסון מזון ואתם תראו את זה היום ותשמעו על כך בהמשך.
יצחק שפיגל: נושא לא פחות חשוב הוא הנושא של הנדסה חקלאית ומכשור חקלאי.
יצחק שפיגל: זה חשוב היום בעיקר בגלל מחסור בכוח ידיים עובדות.
יצחק שפיגל: יש בעיה של עובדים זרים בחקלאות ואני בטוח שזאת בעיה מוכרת לכם.
יצחק שפיגל: על מנת לצמצם את הבעיה של ידיים עובדות זרות, המכון להנדסה חקלאית שם לו למטרה לפתח מכשור שיביא לאוטומציה עד כמה שיותר בחקלאות.
יצחק שפיגל: לא דיברתי למשל על חקלאות מדייקת שהיום זה נושא מאוד חשוב שגם קשור לנושא השקיה, דישון והנדסה חקלאית.
יצחק שפיגל: היום השאיפה – על מנת להפחית את השימוש בחומרי הדברה, בהשקיה, בדישון – לתת לכל צמח ולכל חלקה בדיוק את מה שהם צריכים.
יצחק שפיגל: פעם היו מרשתים את הכל בצינורות השקיה והיו מפזרים על כל השטח את הכל, חומרי דישון, חומרי השקיה וכולי.
יצחק שפיגל: היום המטרה היא להגיע כך שעל כל עץ שמים סנסור.
יצחק שפיגל: זה נושא שהיום תופס תאוצה בכל העולם וגם אצלנו.
יצחק שפיגל: אנחנו נעזרים בפעילות של לוויינים יחד עם משרד המדע.
בנימין אלון: אתה מדבר מעבר לטכניקות גלובליות של טפטוף שמווסתות את כמות המים.
בנימין אלון: אתה מדבר על התייחסות פרטנית פר עץ.
בנימין אלון: איך אתה מגיע לרמת המידע של כל עץ?
יצחק שפיגל: אתה מצמיד חיישן לכל עץ שבודק את המצב הפיזיולוגי שלו.
יצחק שפיגל: עץ שנכנס לבעיה בגלל שחסר לו מים, נותן הוראה לטפטוף להתחיל לעבוד ואז הטפטוף עובד.
יצחק שפיגל: זה עובד עם בקרה.
בנימין אלון: מה ההוראה שהעץ נותן?
בנימין אלון: איך הוא קולט את זה?
קריאה: אתה יכול למדוד לחץ דם ואתה יכול למדוד לחץ מים.
סוניה פילוסוף-הדס: יש כל מיני תגובות פיזיולוגיות כמו למשל סגירת הפתחים שנמצאים על העלה.
סוניה פילוסוף-הדס: יש כל מיני תגובות פיזיולוגיות שאפשר לכמת אותן ואפשר למדוד אותן בעזרת חיישנים.
שרה שפיגל: זה אקוויוולנטי למוניטור בבית חולים.
בנימין אלון: לכן אני שואל.
בנימין אלון: את האדם אני מכיר קצת, אבל את העץ פחות.
בנימין אלון: אתה אומר שיש היום אפשרות של חיישן שיקלוט כל עץ בצרכים שלו.
סוניה פילוסוף-הדס: למשל, טמפרטורה.
בנימין אלון: איך יקרה שעצים שבאו מאותה משתלה וגדלים שנים באותה הזרמה של מים, שעץ אחד יגיב אינדיבידואלית כך ועץ אחר יגיב כך.
יצחק שפיגל: זאת בדיוק הביולוגיה.
יצחק שפיגל: יש שונות.
יצחק שפיגל: לא כל צמח בנוי בדיוק כמו שכנו.
יובל אשדת: יש גם עניין של מדרון דרומי, של מדרון צפוני.
יובל אשדת: אפילו אותו פרדס מקבל יותר שמש או פחות שמש, שורות חיצוניות, שורות פנימיות.
יובל אשדת: יש שונות גיאוגרפית.
יצחק שפיגל: זה לגבי עץ.
יצחק שפיגל: בוא נאמר שאתה יוצא לשדה כותנה או לשדה חיטה.
יצחק שפיגל: יש לך שדה של כמה מאות דונמים.
יצחק שפיגל: תמיד באותו שדה מבנה הקרקע יכול להיות שונה, תכונות הקרקע יכולות להיות שונות, המדרונות, החשיפה לאור וכדומה, או למשל פטוגן מסוים, כאשר הפטוגנים לא תוקפים באופן שווה את הכל.
יצחק שפיגל: יש מזיק שפוגע בצמחים, תולעים קטנות מיקרוסקופיות, והתולעים האלה לא תוקפות את כל השטח באותה מידה אלא יש מה שנקרא כתמים.
יצחק שפיגל: אתה יכול לעלות על הכתמים האלה באמצעות לווין.
יצחק שפיגל: לווין קולט את השטח, אתה מצביע על שטח מסוים, אתה ממפה אותו ואז הוא מגלה ומזהה בעיה באותו שטח והחקלאי יודע שבאותו שטח בדיוק שיש את הבעיה, שם הוא צריך לטפל והוא לא ילך לרסס את כל פני השטח בחומר.
יצחק שפיגל: בצורה כזאת אתה חוסך חומר הדברה.
בנימין אלון: מי יקלוט את החיישן?
בנימין אלון: השרה שפיגל: הוא מעיר את החקלאי באמצע הלילה ואומר לו שיש בעיה כאן וכאן.
יצחק שפיגל: אתה גם חוסך בתשומות ואתה גם תורם לסביבה.
בנימין אלון: הצטרפה אלינו מנכ"לית משרד החקלאות.
בנימין אלון: שמענו שמשרד החקלאות הוא המשרד הכי טוב בעולם והוא רוצה את המינהל ודואג לכל מחסורו ואין שום בעיות.
יעל שאלתיאלי: אתה רק בתחילת הסיור.
יעל שאלתיאלי: כאשר את הסיור גם אתה תאמר ולא הם יאמרו שמשרד החקלאות הוא המשרד הכי טוב והכי מעניין.
יעל שאלתיאלי: דרך אגב, החקלאות עשתה את הקפיצה הכי גדולה ביצוא השנה, כ-25 אחוזים גידול ביצוא רק בחקלאות ולא בתעשייה ולא בשום ענף אחר.
יעל שאלתיאלי: אם כן, יש לנו על מה להתבסס.
יצחק שפיגל: ברשות
יצחק שפיגל: כם אני עובר על הדברים מהר כי החברים מחכים לנו ו אנחנו כבר באיחור.
יצחק שפיגל: אנחנו משלבים כאן מחקר, גם מה שנקרא קונבנציונאלי וגם מחקר מולקולרי וגנומי, שיטות שונות יותר מתקדמות.
יצחק שפיגל: למשל ההנדסה הגנטית, כן.
יצחק שפיגל: אנחנו עושים כאן הנדסה גנטית, עובדים כאן גם על מיקרו-אורגניזמים הנדסיים, גם על צמחים מהונדסים, אבל אני אומר שכל הדברים האלה נשארים בשלב זה רק בתחום המחקר וזה לא יוצא החוצה.
יצחק שפיגל: אם זה יוצא החוצה לניסויי שדה, הכל מבוקר ויש כאן ועדה שמבקרת את כל הדברים האלה אצל המדען הראשי.
בנימין אלון: יש לנו חקיקה שמתערבת בניסויים בבני אדם, יש חקיקה שמתערבת בניסויים בבעלי חיים.
יובל אשדת: יש את חוק הגנת הצומח.
בנימין אלון: מה פחות או יותר החקיקה דורשת?
יובל אשדת: ראשית כל, יש אישור של ועדה לכל רמות הניסויים.
בנימין אלון: זאת לא ועדת הלסינקי.
יובל אשדת: לא.
יובל אשדת: זאת ועדה מיוחדת של משרד החקלאות ששותף לה גם משרד הבריאות, איכות הסביבה וכל הגורמים הרלוונטיים לנושאים האלה.
בנימין אלון: מה הקוד האתי שלה?
בנימין אלון: מה ההנחיה האתית שלה?
יובל אשדת: הבטיחות והראייה היותר רחוקה.
יובל אשדת: יש למשל חוקים באירופה, אירופה שונה מארצות-הברית בכל הנושא הזה של צמחים טרנס-גנים למשל, ה-JMO כפי שהם נקראים.
בנימין אלון: מה העקרונות האתיים?
בנימין אלון: אני מבין את העקרונות האתיים בשיבוט.
בנימין אלון: אני מבין את העקרונות האתיים בבעלי חיים.
יובל אשדת: הבטיחות.
בנימין אלון: מה זה בטיחות?
יובל אשדת: בטיחות לאדם.
יובל אשדת: למשל, יש לך צמחים שהם עמידים לחרקים.
בנימין אלון: הוכחה ניסויית שזה לא יגרום נזק.
בנימין אלון: אז אתם צריכים לעבור רמות שונות של בני אדם שנוסו, של חיות שנוסו.
יובל אשדת: וסביבה.
יובל אשדת: הסביבה מאוד חשובה.
קריאה: הסכנה היא שאתה פוגע בשונות הגנטית.
בנימין אלון: אין אתיקה מעבר לזה של התערבות בעולם, שינוי משפחות ביולוגיות?
יצחק שפיגל: זאת בדיוק הנקודה המרכזית.
יצחק שפיגל: זאת הנקודה הבסיסית שניסיתי כרגע להבהיר.
יצחק שפיגל: הבעיה היא השונות הגנטית.
יצחק שפיגל: אנחנו לא רוצים לפגוע בשונות הגנטית הטבעית שקיימת בעולם ולכן הפחדים הם שאם אתה יוצר צמח טרנס-גני הוא ישלח באמצעות האבקנים שלו לדוגמה, הוא יאביק צמח בר ואז הוא יעביר את הגנים הללו ואז בעצם ייעלמו תכונות טבעיות של צמחים.
בנימין אלון: החוק להגנת הצומח מתייחס לדבר הזה?
יצחק שפיגל: לכן כל הניסויים שעושים היום בצמחים טרנס-גנים נערכים בצורה מאוד מאוד מבוקרת בחממות מיוחדות סגורות ונפרדות.
יובל אשדת: גם בניסויי שדה מפרידים מרחק של 200 מטר מכל הצדדים.
בנימין אלון: מה עם העיקרון שאתה גם הזכרת אותו שהוא נכון פרקטית, שהנדסה גנטית חוסכת זמן של ניסוי חקלאי?
בנימין אלון: אז התמלוגים שלכם לא יבואו אחרי 15 שנים מהשבחה של דבר שהוא בא רק ברמות אמפיריות.
יצחק שפיגל: משתמשים אך ורק בסמנים גנטיים.
יצחק שפיגל: זאת אומרת, זאת לא הנדסה גנטית.
יצחק שפיגל: אנחנו מוציאים גנים מסוימים שהם מרקרים, הם סמנים לתכונות.
יצחק שפיגל: למשל, אם יש צמח עמיד מאוד למזיק מסוים או לקרה למשל, יש גן שאנחנו יודעים שהוא מבקר את התכונה המסוימת הזאת, אנחנו שולפים אותו באמצעים של הנדסה גנטית והוא משמש לנו כסמן, כמרקר.
יצחק שפיגל: אחר כך כאשר אני מוצא בבר צמחים אחרים שאני רוצה להכליא עם הצמח שלי, שאליו אני מעונין להכניס את התכונה, אני ממצה את ה-DNA מאותו צמח, יש לי את המרקר בצד, אני יודע ויכול להשוות ולראות שהתכונה הזאת נמצאת גם בצמח שאותו אני מעונין להכליא.
בנימין אלון: בנווה יער, במחקר הגנומי של הדילויים, הם לא רשאים לעשות עבודה שפוגעת בגנטיקה?
יצחק שפיגל: הם רשאים והם עושים.
בנימין אלון: אז הם צריכים לבוא אליך לוועדה?
יובל אשדת: אם הם עושים טרנספורמציה גנטית.
יצחק שפיגל: אם הם עושים שינוי גנטי בצמח.
בנימין אלון: כשהם ברמת מחקר, הם צריכים לבוא?
יובל אשדת: ברמה של המעבדה הם יכולים לעבוד.
בנימין אלון: רק ברמת ייצור הם צריכים לבוא אליך.
יובל אשדת: כן.
שרה שפיגל: אני חושבת שיש כאן בלבול בין השימוש במרקרים גנטיים לבין הנדסה גנטית.
קריאה: הוא התכוון להנדסה גנטית.
שרה שפיגל: אלה שני דברים שונים.
בנימין אלון: ברמת מחקר אין מחויבות בהנדסה גנטית?
יובל אשדת: רק אלה שמעניקים את מענקי המחקר דורשים הצהרה אם הניסיון הזה מכיל אלמנטים כאלה.
בנימין אלון: זה ודאי מחויב באמנות בינלאומיות.
בנימין אלון: החקיקה הישראלית מפגרת אחרי האמנות הבינלאומיות?
יצחק שפיגל: היא במפורש קיימת ומתייחסת.
בנימין אלון: חוק הגנת הצומח, החוק הישראלי, מתייחס?
יובל אשדת: הוא מתייחס לניסויים ברמות.
בנימין אלון: והקרן תדרוש רמה גבוהה יותר.
יובל אשדת: נכון.
בנימין אלון: זאת אומרת שהחוק הישראלי לא דורש את הרמה שדורשות מדינות אחרות.
יובל אשדת: ברמת המעבדה.
יובל אשדת: הוא דורש מהרמה שזה מתחיל להיות סכנה לסביבה.
יובל אשדת: רמת החממה, ניסויי שדה, יצור שלא קיים עדיין אבל כאשר יגיע, זה גם יהיה.
יובל אשדת: אימצנו את האמנות שקיימות בארצות-הברית ובאירופה, כאשר ברמת המעבדה נותנים לקרנות המחקר ולמממנים את האחריות לאשר או לא לאשר את הניסויים האלה.
יובל אשדת: כל עוד זה לא יוצא החוצה, זה לא מטריד אותנו.
בנימין אלון: הבנק הגנטי שלכם הוא גדול משמעותית.
בנימין אלון: יש בקשות ממדינות אחרות, ממחקרים, לעשיית מחקרים גנטיים שמתבססים על הבנק שלכם?
יצחק שפיגל: אתה תשמע את זה שם.
בנימין אלון: יש לכם מגבלות אתיות חוקיות בנושא הזה?
יצחק שפיגל: יש אמנה בינלאומית של בנקי הגנים שכל מי שדורש איזשהו צמח או משהו ששייך לבנק הגנים, יכול לקבל את זה ללא הפרעה.
יובל אשדת: יש מגבלה של מה שקרוי צמחים פולשים שהם סכנה גדולה.
יובל אשדת: כלומר, גם כאשר אתה בא מחוץ לארץ ובמזוודה שלך יש צמח, אסור לך להביא חומר חי ביולוגי.
יובל אשדת: אותו חוק הוא חוק הגנת הצומח והוא קיים גם לגבי מעבר של זרעים כמובן, כי אם אתה שולח במעטפה, עברת את אותה עבירה.
יובל אשדת: כאן יש מגבלות שכן כלולות בחוק.
יצחק שפיגל: שאלת לגבי קרנות מחקר.
יצחק שפיגל: יש כאן אבל אני לא רוצה להיכנס עכשיו לפירוט.
יצחק שפיגל: בסך הכל אנחנו "ניזונים" מקרנות מחקר, מקורות פנימיים בארץ.
יצחק שפיגל: המדען הראשי של משרד החקלאות הוא בגדר קרן רצינית.
יצחק שפיגל: יש את קרן ישראל-ארצות הברית, יש קרנות של שיתופי פעולה עם ארצות אחרות דו-לאומיות, יש מהאקדמיה הלאומית.
בנימין אלון: הקרן הגרמנית?
שרה שפיגל: גם הקהילייה האירופית.
בנימין אלון: אנגליה נותנת משהו?
עדי מתן: יש לנו קרן יחד עם משרד המדע שמאפשר מפגשים בין חוקרים בארץ ובבריטניה.
יצחק שפיגל: משהו שלא שייך לכאן והוא לא שייך למחקר פרופר ובכל זאת אני חושב שחייבים להדגיש אותו, מלבד שיתופי הפעולה הבינלאומיים ששרה מעורבת בהם ושמגיעים לכאן הרבה מאוד משתלמים מחוץ לארץ שלא הזכרתי אותם מפאת חוסר הזמן.
יצחק שפיגל: יש כאן פעילות חברתית בקמפוס שאני חושב שהיה שווה שתשמע עליה.
יצחק שפיגל: כל שבוע אנחנו מקבלים שתי קבוצות של נוער במצוקה, מעמותת עלם.
יצחק שפיגל: הם באים לכאן, הם נמצאים כאן בשטח של חקלאות אורגנית, הם עושים כאן חקלאות, והם עובדים בשטח.
בנימין אלון: ראיתי שילוט כאן.
יצחק שפיגל: אלה ילדים שנפלטו מהמסגרות והם באים לכאן.
יצחק שפיגל: יש כאן נערים שבאו לכאן ביום הראשון ואמרו שהם בחיים שלהם לא יעבדו בשטח ושלא יעשו שום דבר אבל חלק מהם היום הולכים לעשות בחינות בגרות ומתכוונים ללמוד לימודים גבוהים.
יצחק שפיגל: יש כאן מספר חוקרים שממש מתמסרים לזה בצורה מאוד רצינית, לוקחים כמה נערים תחת חסותם, מלווים אותם באופן צמוד גם מחוץ למסגרת שהם באים לכאן ואני חושב שהמפעל הזה חשוב שישמעו עליו וידעו גם במקומות אחרים.
יצחק שפיגל: זאת פעילות שאנחנו לא מחויבים לעשות אותה אבל בכל זאת אנחנו מרגישים שאנחנו חייבים לתרום משהו לקהילה.