GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנימין אלון: ואסיים במה שהתחלתי, בלי להתבייש, אני בטוח שגם אתם ציונים בלי בושה, יחד עם אהבת הארץ הזאת ואהבת המדינה הזאת, אפשר להסביר בהרבה הסברים למה מוחות בורחים, אבל אפשר בדרך אחת חיובית ויחידה לדאוג לזה ששום דבר לא יחליף את ההשארות כאן בארץ, גם של המוצלחים שבכולם.
בנימין אלון: אני לא מדבר על שלבי התמחות ולימוד וכו', לזה השורשים, הערכיות, המורשת ולכן אנחנו כאן, כדי שתדעו כמה אתם חשובים לבית הזה, כמה אתם חשובים למדינה.
בנימין אלון: הניירות יגידו לכם כמה אתם בתמ"ג וכמה אתם במספר כזה או אחר, תרשו לי לא להיות דיגיטלי, אתם בפירוש החלוצים של היום, חשוב לנו שתדעו את זה וחשוב לנו שנמשיך להיות יצירתיים ושנמשיך לראות את הערכיות ואת האחווה שמאפיינים את הקהילה שלכם, את קהילת ה-ICT.
בנימין אלון: אני ממש מתנצל, אתה מזכיר מישהו ולא מזכיר אחרים, נמצא כאן יהודה זיספל, וכרמי, הזכרתי דברים ויצירות ישראליות, לא צריך להסביר לכם מה זה בעולם כל הענין הזה של המודמים, היכולת לחבר את הדיגיטלי לאנלוגי ולחבר מחשבים, אני לא צריך לספר לכם מה עשו האנשים הנפלאים האלה, יהודה ואחיו, ומה עושה החברה הנפלאה הזאת ומה עושים כל האחרים כאן.
בנימין אלון: אני פשוט זהיר, כי כל מה שאני נוגע אני יכול להעליב את זה שלא הזכרתי.
בנימין אלון: אז הזכרתי את האחווה הזאת, חלק מהאחווה זה הפירגון והסליחה.
בנימין אלון: אני מודה לכל אלה שטרחו, תודה לכם שבאתם.
גיורא פורדס: תודה לחבר הכנסת בנימין אלון.
גיורא פורדס: הצטרף אלינו חבר הכנסת אברהם מיכאלי, ברוך הבא.
גיורא פורדס: בשנת 2006 החליטה ממשלת ישראל על הקמת המשרד החדש, משרד המדע, התרבות והספורט.
גיורא פורדס: המכנה המשותף לכל מרכיבי המשרד הוא העיסוק בהישגיות, יצירתיות ובמצויינות.
גיורא פורדס: ביסודם של אלה ניצב הנכס היקר ביותר שלנו והוא האדם.
גיורא פורדס: אין תחליף לרוחו של האדם היוצר, המעז והמגיע להישגים בתרבות, במדע ובספורט.
גיורא פורדס: הישגים אלה הם אבני היסוד של חברה חזקה ובריאה.
גיורא פורדס: הם מעצבים את דמותה.
גיורא פורדס: אני מתכבד להזמין את שר המדע, התרבות והספורט, השר ראלב מג'אדלה.
גאלב מג'אדלה: שלום לכולם.
גאלב מג'אדלה: אני שמח וגאה להיות כאן היום ולהיות שותף לועדת המדע והטכנולוגיה באירוע מכובד וחשוב זה.
גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לך אדוני יושב ראש הועדה, חבר הכנסת בנימין אלון ולחברי שנמצאים כאן איתנו, פרופ' מנחם יערי, יושב ראש האקדמיה הישראלית למדעים, פרופ' אברמסקי, יושב ראש המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, שעכשיו התמנה לאחרונה, ואנחנו מרגישים את הרוח החדשה שהוא מביא למוסד הזה, לארגון הזה, למסגרת הזאת שהיא חזרה לבית האמיתי שלה, למשרד המדע, התרבות והספורט ממשרד ראש הממשלה, וזה אחד ההישגים של המשרד לטובת המדע והמדענים.
גאלב מג'אדלה: איתנו גם מנכ"ל משרד המדע, התרבות והספורט והמדען הראשי של המשרד.
גאלב מג'אדלה: חברי חברי הכנסת שכיבדו אותנו בהשתתפותם ועוד גופים רבים ושונים ואנשים יקרים למדע ולטכנולוגיה שעושים נאמנה לטובת החברה הישראלית ולטובת המדע שאני האמנתי מהיום שנכנסתי למשרד שהשקעה במדע היא הערובה לתשובות החברתיות ולבעיות הכלכליות של החברה הישראלית שאנחנו עוברים, אם זה אבטלה ואם זה עוני, וגם היא המנוף הכלכלי לטווח ארוך של מדינה שרוצים וכמהים לחיות בה כחברה ראויה.
גאלב מג'אדלה: המשרד פועל מאז כניסתי למשרד בשנה האחרונה, יחד עם חברי במינהל המדע, בכל דרך אפשרית כדי לקרב את המדענים, כדי לפתח אפיקים שאנחנו מאמינים שבהם החברה הישראלית יוצאת נשכרת.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מאמצים באומץ ובנחישות את כל מה שנוגע לתוכנית התשתיות שהיא לדעתנו התוכנית היוקרתית, המעודדת הקמת המו"פים ואנחנו חושבים שהדבר הזה לא רק יתרום למדע אלא גם יקרב את המדע לאוכלוסיה שאנחנו חושבים ומאמינים שנוכל לבוא ולהתקרב לתקופה שכאשר תשאל תלמידים מה אתה רוצה להיות, נשמע יותר הליכה לכיוון, אני רוצה להיות, בנוסף לרוקח ולעורך דין ולרואה חשבון ולאדריכל, גם מדען.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מאמינים שאם נתחיל לדבר בבית על המדע ונתחיל לפתח את זה בבית הספר, אנחנו נגדל דור צעיר שירצה ללכת לכיוון היותו מדען בגאווה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מצליחים בסדנאות ופרוייקטים שונים ומגוונים להפיץ את החשיבות הקיומית של המדע והטכנולוגיה לנו כחברה ישראלית ובכלל לאנושות.
גאלב מג'אדלה: עשינו את זה בדרכים שונות, באמצעים שונים, בכל מיני תמריצים ופעולות מודעות ואנחנו גאים לומר שרשמנו הישגים ואפילו לאחרונה נתבקשנו על ידי אונסקו לתת חונכות למדיניות מתפתחת במדינות שזקוקות לנושא של פיתוח איזורי בתחום המדע.
גאלב מג'אדלה: אנחנו שמחנו לעשות זאת, אנחנו הבענו נכונות לעשות זאת ואמרנו לאונסקו בפגישה האחרונה עם המנכ"ל לא מזמן שאנחנו נהיה מוכנים לצאת לכל מדינה שרוצה את הסיוע הזה ולעשות הכל כדי שישראל תיראה גם מדינה שתורמת לעמים אחרים בפיתוח אחד התחומים החשובים בחיינו.
גאלב מג'אדלה: המשרד אמון על פעילות החלל האזרחי והשנה ישוגר לוויין "ונוס" שמגלם את יתרונותיה של התעשייה בחלל של ישראל שמתפתחת בנחישות בלוויינים זעירים ובמערכות תצפית מתוחכמות ואנחנו משיגים בדבר הזה שיתוף פעולה בינלאומי, דבר שמאוד חשוב לנו והשותפים שלנו יודעים לעמוד על יכולתנו ועל תרומתנו וזה חשוב לנו שאנחנו גם בזירה הזאת ניראה כמובילים, תורמים ומסייעים לאנושות.
גאלב מג'אדלה: אני מאמין שבעזרת ידידי בנימין אלון וחברי כנסת נוספים בוועדת המדע והטכנולוגיה נצליח לחוקק את חוק המדע והטכנולוגיה.
גאלב מג'אדלה: הדבר הזה הוכיח את עצמו בתחום שהוא לא רחוק מאיתנו, הקולנוע.
גאלב מג'אדלה: לאחר שחוקקנו בכנסת את חוק הקולנוע, הקולנוע הישראלי פרח.
גאלב מג'אדלה: הגענו בשנתיים שלוש האחרונות להישגים שמעולם לא חלמנו עליהם כי חוק הקולנוע נתן יציבות, שקט ונתן רגיעה לעוסקים בתחום לייצר ולחשוב מבלי להיות מודאגים לתקציבים ועוסקים כל יום בשוטף.
גאלב מג'אדלה: ולכן אני מאמין, אדוני יושב הראש, שבשילוב ידיים בינינו ובראייה מפוקחת בטובתה של ישראל, נצטרך לחוקק את חוק המדע ואני חושב שתהיה כאן פריצת דרך וגם בשורה שלנו לעולם המדע והמדענים.
גאלב מג'אדלה: כך גם נוכל להגדיל את תקציב תוכנית התשתיות ואני בטוח שההישגים לא יאחרו לבוא וגם התרומה תהיה אדירה.
גאלב מג'אדלה: אני קורא להתארגנות לקראת לוויין נוסף שידגיש את יתרונותיה של ישראל בתחום ואני חושב שנוכל גם בהישג הזה לתת מענה לרצון שלנו להיות שותפים ומסייעים בתחום המדע והטכנולוגיה לסביבתנו ובכלל.
גאלב מג'אדלה: אני מאמין שהכנס הזה היום תהיה לו תרומה והשפעה ואני מאמין שגם היכולות שלכם והתרומה שלכם והעשייה שלכם במשך כל ימות השנה תניב פרי ותיתן לנו את האור בקצה המינהרה שאנחנו תורמים לחברה הישראלית בייצובה הכלכלי והחברתי ואנחנו חלק שיש לו חשיבות בחברה הישראלית.
גיורא פורדס: תודה לשר ראלב מג'אדלה.
גיורא פורדס: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים נוסדה על פי חוק בשנת 1961.
גיורא פורדס: חברים בה כיום 94 מדענים ומלומדים ישראליים מן המעלה הראשונה.
גיורא פורדס: מטרות האקדמיה ותפקידיה העיקריים הם לרכז בתוכה מטובי אנשי המדע תושבי ישראל, לטפח ולקדם פעילות מדעית, לייעץ לממשלה בענייני מחקר ותכנון מדעי בעלי חשיבות לאומית, לקיים מגע עם גופים מקבילים בחוץ לארץ, לייצג את המדע הישראלי במוסדות ובכינוסים בינלאומיים ולפרסם כתבים שיש בהם כדי לקדם את המדע.
גיורא פורדס: אני מזמין את פרופ' מנחם יערי, נשאי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, לשאת את דברו.
מנחם יערי: אדוני שר המדע, התרבות והספורט, אדוני יושב ראש הועדה, חברי וידידי יושב ראש המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, חברי הכנסת, מורי ורבותי חברי האקדמיה, אורחים נכבדים.
מנחם יערי: אתם רואים כאן שכתוב שאנחנו בכנס חגיגי ואני אשתדל לא להשבית את החגיגה, אבל אין מנוס מלומר כמה דברים בוטים ביום זה, או בשבוע זה, שהוא שבוע שבו נשלמת חצי שנה מאז הוגש לראש הממשלה דו"ח ועדת בייגה שוחט על מצב המדע וההשכלה הגבוהה בישראל ובדו"ח הזה המלצות רבות, ניתוח של המצב והמלצות רבות על מה יש לעשות ובאיזה דרכים יש להיערך והיום חצי שנה לאחר מכן אני שואל מה קרה מאז ואני עונה, לא כלום.
מנחם יערי: לא קרה כלום, לא נעשה כלום, לא בממשלה ולא מחוצה לה והמצב דורש התראה וזה תפקיד שאני לא בשמחה מקבל על עצמי, אבל אני חייב אותו לכם ולציבור היום כאן.
מנחם יערי: אמרתי שלא קרה כלום, אבל זה לא לגמרי נכון, כי מה שקורה קורה במתמשך והוא קורה גם בחצי השנה האחרונה מאז הוגש הדו"ח.
מנחם יערי: למשל סגל המדענים והחוקרים של ישראל משיך להזדקן, אנחנו כבר במדינת ישראל עם סגל המדענים והחוקרים אולי הזקן ביותר בעולם, תסתכלו עלי, אני דוגמה טובה, ובחצי השנה האחרונה הסגל הזה הזדקן בעוד חצי שנה לפחות, אולי הוא הזדקן ביותר מחצי שנה כי אלה שיצאו היו רבים יותר מאלה שנכנסו ולא היו מספיק צעירים כדי להצעיר את הסגל.
מנחם יערי: יחס מורה תלמיד או יחס תלמיד מורה במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל הוא מהגרועים בעולם, למעלה מ-25 תלמידים למורה אחד וחלקם הגדול של המורים הם מורים שעושים את מלאכתם לחצאין ולרביע והיחס הזה הלך והורע במשך חצי השנה האחרונה, הולך ורע ככל שמתרבים הסטודנטים ומתמעטים חברי הסגל.
מנחם יערי: חוקרים בולטים וביניהם חוקרים צעירים מבטיחים נודדים לארצות הים, לחוץ לארץ.
מנחם יערי: מי שקרא הבוקר, בעיתון "הארץ" יש כתבה מאוד מאלפת על הענין הזה ולא אוסיף על כך כאן.
מנחם יערי: גם החוקרים שיושבים בארץ ומפארים כאן את מוסדות המדע שלנו, לי יש הזכות הגדולה להיפגש עם רבים מהם, לדבר עם רבים מהם ולהתרשם מתנאי העבודה שלהם, ואני רוצה לומר לכם שרבים מהחוקרים הבולטים ביותר בישראל עושים את מירב עבודתם המחקרית בחוץ לארץ.
מנחם יערי: הם יושבים כאן, אפשר היה לומר שזה נהדר, אנחנו מקבלים את התהילה ומישהו אחר משלם את החשבון, אז זה לא בדיוק נכון, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו חוקרים מעולים שאת מירב עבודתם עושים בחוץ לארץ כי כאן לא ניתנת להם ההזדמנות, לא ניתנים להם הכלים המתאימים לעשות את העבודה שהם מורגלים בה, שהם מוכשרים לה והכשירו את עצמם לה במשך שנים רבות.
מנחם יערי: משאבי המחקר העומדים לרשות החוקרים בישראל הולכים ויורדים אם מחשבים אותם בחישוב ריאלי, משקללים במחיר של הציוד המחקרי ושאר הכלים המחקריים שהולכים ומתייקרים, מספר שקלים קבוע במונחים ריאליים של מחקר הולך ויורד וכל זה קרה גם בחצי השנה האחרונה.
מנחם יערי: ויש עוד עובדות, אני לא אלאה אתכם, אבל התמונה עגומה ואני חייב מתוקף תפקידי לומר זאת כאן במפורש.
מנחם יערי: ומה קורה אצל האחרים, האמריקאים למשל, זה לא מכבר שני בתי הקונגרס העבירו החלטה להכפיל את התקציב של הקרן הלאומית למדע אמריקאי.
מנחם יערי: בגרמניה החליטו שהגיע הזמן להשיק תוכנית מיוחדת למצויינות מדעית, מה שנקרא היוזמה למצויינות, בשני מיליארד אירו לתוכנית מיוחדת רק למצויינות מחקרית מדעית.
מנחם יערי: בבריטניה תקציבן של מועצות המחקר הוכפל בעשר השנים האחרונות, אפילו בחבל קטן כמו קטלוניה בספרד לפני שנה וחצי הוחלט להשקיע כחצי מיליארד אירו במחקר של חבל שבגודלו ובתכונותיו לא שונה בהרבה ממדינת ישראל וכל זה בהשוואה למה שאמרתי על מה שקורה אצלנו.
מנחם יערי: מספרים לי שיש היום בטלוויזיה תוכנית מאוד נצפית בשם "הישרדות", מעשה ההישרדות המדהים ביותר היום בישראל הוא זה של נשיאי שמונה האוניברסיטאות בישראל, נכון שהם לא מתרוצצים חשופי שת על החופים באיזה אי קריבי, אבל מה שהם עושים זה אקט של הישרדות יומיומי.
מנחם יערי: זה כבר לא שאלה של איך גומרים את החודש באוניברסיטה, זה שאלה של איך גומרים את היום באוניברסיטה וכל יום שעובר זה יום של חוסן אדיר שהאנשים האלה מראים אל מול אוזלת יד גדולה של המערכת שלא נותנת להם את הסיוע שמדינה שחפצה לשמור את עתידה צריכה לתת להם.
מנחם יערי: יושבים כאן נבחרי העם, יושבים כאן נבחרי הציבור, ואני חייב לשאול אותם, רבותי, מה עוד צריך לקרות.
מנחם יערי: זה לא דברים שמצטלמים, כאשר נחרבת מערכת מחקר נכון שלא רואים חור בגג מטיל, אבל החורבן הוא אותו חורבן ואולי יותר גרוע.
מנחם יערי: זה לא מצטלם, לא רואים את זה, אבל זה בנפשנו.
מנחם יערי: אז למה אנחנו מחכים?
גיורא פורדס: תודה לפרופ' יערי.
גיורא פורדס: לפני שנמשיך בטקס, ברצוני להזכיר לאורחים את התערוכה המרשימה אשר הוצבה בכניסה לאודיטוריום, תערוכת ה"ויקיפדיה", אשר על הפקתה עמלו עשרות מתנדבים.
גיורא פורדס: התערוכה מסבירה מה היא ה"ויקיפדיה", האנציקלופדיה האינטרנטית המבוססת על מהפכת המידע.
גיורא פורדס: הקרן העולמית של מיזמי ה"ויקיפדיה" מעבירה בזאת את בירכתה אל ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת על שנענתה לבקשתה לשלב את התערוכה באירוע היום הלאומי למדע.
גיורא פורדס: לפני שנמשיך אנחנו נעשה אתנחתא קצרה בעזרת נועם בוכמן, חבר התזמורת הסימפונית ירושלים רשות השידור, אשר ינגן לנו קטע נגינה קצר בחליל צד.
גיורא פורדס: תודה לנועם.
גיורא פורדס: המברך הבא, לפני שנשמע את ההרצאות המקצועיות, הוא חבר הכנסת מיכאל איתן.
גיורא פורדס: חבר הכנסת איתן המכונה גם בפי הכל "מר אינטרנט", היה, בין היתר, בעבר, גם שר המדע.
גיורא פורדס: יזם את הקמתו של אתר האינטרנט של הכנסת לפני קרוב לשמונה שנים ויזם את שיתופו של הציבור בדיונים המקוונים של ועדת המדע ולאחר מכן בועדות הכנסת השונות הפועלות עד היום.
מיכאל איתן: אני לא ידעתי שאני "מר אינטרנט", אני חשבתי שאלגו הוא זה שהמציא את האינטרנט, אני מודה לך על הכוונה אבל לא צריך להגזים.
מיכאל איתן: ברצוני, בשמי ובשם חברי הכנסת, לברך ראשית את השר ראלב מג'אדלה, אני חושב שהוא האדם הנכון במקום הנכון, צריך לשבת ליד שולחן הממשלה וכאשר היו כאלה שהטילו ספקות ואמרו רקע מקצועי כזה או אחר, בדקתי את שולחן הממשלה וראיתי שאם בודקים את הרקעים המקצועיים היה אפשר לעשות עוד כמה שינויים כאלה ואחרים, כולל גם כשמינו אותי, לא היה לי שום רקע מקצועי להיות שר המדע וכאשר אני פגשתי את השר בעבודתו, בצורה שבה הוא מגן על האינטרסים של המדינה ושל המדע, הייתי שמח ואני מאחל לו הצלחה בתפקידו שהוא תפקיד עבור כולנו.
מיכאל איתן: אני רוצה לברך את יושב ראש ועדת המדע, חבר הכנסת בנימין אלון, שהיה מיוזמי וארגן את האירוע והוא שותף לעבודת המידע והאינטרנט בכנסת עוד משנות ה-90 כשהקמנו את אתר הכנסת והקמנו את הועדה הראשונה, וגם האחרונה, הציבורית הגדולה בדבר היערכות ישראל לעידן המידע, זה היה בשנת 1996-1997, כך שהאתר כבר קיים מהשנים ההן, ובנימין היה אחד מחברי הכנסת הבולטים כבר בתקופה ההיא ולא פלא שהוא גם היום כנראה הגיע לעדת המדע, למרות שבפוליטיקה המשקל של הרצון האישי הוא לא תמיד זה ששם אותנו בתפקידים.
מיכאל איתן: אני רוצה בשמי ובשם חברי הכנסת לברך את כל המרצים ואת כל האורחים שהגיעו הנה היום ולהקדיש מספר מילים לנקודת המבט שלי על תרומתה של ישראל למהפכת טכנולוגיית המידע וזאת נקודת מבט ייחודית במובן הזה שהיא באה ממישהו שישב כאן בכנסת ודחף את הנושא הזה מהימים הראשונים בכנסת.
מיכאל איתן: יש לי איזה שהיא פרספקטיבה עוד מהימים ההם שאני באתי לא כאיש מקצוע אלא כפוליטיקאי שהבין את החשיבות של המהפכה שהולכת וממשמשת ובאה בימים ההם של תחילת שנות ה-90 וכשהלכתי אל אנשי המקצוע בסקטור הציבורי וביניהם היה גם מנכ"ל משרד התקשורת שאמר לי, תירגע, אל תתלהב כל כך מכל הענין הזה של האינטרנט, אם רוצים להגשים את כל החלומות שמדברים עליהם בענין האינטרנט, הכל יקרוס ויעלם, זה רק ענין של אופנה, אל תתלהב כל כך, אין לזה עתיד כפי שמדברים עליו.
מיכאל איתן: מסתבר שלפעמים פוליטיקאים יכולים להציל גם אנשי מקצוע מטעויות אסטרטגיות, אבל אני לא הייתי ממליץ על זה כשיטה לאורך זמן ובמיוחד שאפשר תמיד למצוא גם איש מקצוע שיגיד את ההיפך.
מיכאל איתן: אני רוצה לשאול ושאלתי את עצמי, האם מדובר במהפכה או בתהליך אבולוציוני של התפתחות.
מיכאל איתן: ומנקודת הראות שלי, אני זוכר שבשנת 1996 כשהשלמנו את אותו דו"ח של היערכות ישראל לעידן המידע, זאת היתה תקופה נהדרת, אני הצלחתי אז לגייס כמאה איש מטובי המוחות שהיו בארץ שבגלל שזה היה ענין חלוצי, בגלל שזה היה ענין שהיה לו איזה שהוא שליחות, חלוציות, באו אנשים והיו מוכנים לעזור ולהשקיע זמן, שלא על מנת לקבל פרס, ועשו עבודה עצומה.
מיכאל איתן: ישבו בעשרה צוותים, כתבו מסמך גדול, עד היום אפשר לראות אותו באינטרנט ולראות את תקפותו וכשהשלמנו את הדו"ח ניגש אלי אריק בנדר כתב של "מעריב" ואמר לי, הוא אחד הבודדים שהיה אז מעורב באינטרנט וחיית אינטרנט, ואמר לי, כמה זמן לדעתך יצטרכו בכדי להגשים את החזון שאתם מביאים בתחומים שונים, כמה זמן יקח עד שישנו את שיטות החינוך, כמה זמן עד שנוכל לקבל את השירותים של הממשל הזמין, אמרתי לו, אני מעריך את זה בעשר שנים.
מיכאל איתן: הוא הסתכל עלי בבוז, ואמר לי, מה אתה מדבר, חמש שנים זה הכי הרבה, הרי כל הטכנולוגיה ישנה, מה צריך לעשות, לוקחים את הטכנולוגיה וצריך רק ליישם.
מיכאל איתן: מסתבר שזה לא הולך כל כך מהר, הענין של ההטמעה, הענין של הפוליטיקה הוא גורם לא פחות חשוב לקראת היישום מאשר עצם ייצור הטכנולוגיה.
מיכאל איתן: עבור אריק בנדר ואולי גם עבורי, כשאני מסתכל על מה שכתבתנו אז, ועשר שנים חלפו ועוד לא השלמנו 50% ממה שכתבנו אז שצריך להתרחש כתוצאה מהיערכות ישראל לעידן המידע, אז לא מדובר על מהפכה, אלא מדובר אולי על התפתחות איטית, אבל כשאני מסתכל בראייה הגלובלית של טכנולוגיית המידע, על המרכיבים שלה, ואני חוזר אחורה לאותן שנים, 1995, ומנסה לראות מה קרה עד היום בכל מה שקשור ליכולת הקליטה והאיחסון של המידע, בכל מה שקשור ליכולת העיבוד של המידע, בכל מה שקשור למהירות העברתו ברשתו ובנגישות, אנחנו יכולים לעשות את ההשוואות ולראות שיכולת האיחסון גדלה בערך פי מאתיים ואולי יותר, עיבוד הנתונים פי שלושים, קצב העברת הנתונים ברשת היום אולי הוא פי חמש מאות וכל זה קרה מ-1995 עד היום.
מיכאל איתן: ואם אנחנו שואלים את עצמנו, אם מהפכה, והבדל בין מהפכה להתפתחות זה קצב השינוי במרחב זמן נתון, אז מבחינתי הקצב הזה הוא בהחלט קצב של מהפכה.
מיכאל איתן: אם אתם רוצים עוד פעם לבדוק את עצמכם, אנחנו יכולים לקחת מכל הנתונים האלה את אותו חוק, אותה נוסחה שמוכרת כנוסחת "מור", שאומרת שקצב המיחשוב גדל פי שתיים כל שנתיים.
מיכאל איתן: אז אם עברנו 12 שנה, עברנו שש פעמים מכפלות של הכפלה פי שתיים, היום אנחנו נמצאים בשתיים בשישית, אנחנו ב-64.
מיכאל איתן: קצב ההתפתחות והעוצמה של המיחשוב מ-1995 עד היום גדל פי 64.
מיכאל איתן: אם אני לוקח את המרכיב הזה לטכנולוגיה אחרת, על מנת להבין מה קרה פה, נאמר את טכנולוגיית הטיסה.
מיכאל איתן: ניקח את קו הטיסה בין ניו יורק לתל אביב ונעשה את ההשוואות ונראה מה היה קורה אם היתה התפתחות מקבילה בטכנולוגיית הטיסה, היינו מגיעים בהערכה גסה, היינו יכולים להגיע לניו יורק בעשר דקות, מחיר הטיסה היה יורד לחמישים דולר וכל מטוס היה מוביל 16 אלף איש.
מיכאל איתן: זאת היתה מהפכה, תחשבו מה אז היה קורה, איזה השלכות חברתיות, כלכליות, פוליטיות.
מיכאל איתן: זה מה שקרה לנו.
מיכאל איתן: זה מה שקרה לנו בתקופה הזאת בתחום המיחשוב.
מיכאל איתן: מה היתה תרומתה של מדינת ישראל למהפכה הגדולה הזאת, הזכירו כאן, חברות ישראליות בשלבים של הזנקה, סטרט-אפ, היו בקידמת החזית הטכנולוגית העולמית.
מיכאל איתן: אני אזכיר כאן רק בודדות, "ווקלטק" למשל, עסקה בדחיפת אודיו-וידאו, היתה פריצת דרך, "RSA", כל הטכנולוגיה של ההצפנה והנוסחאות שפרופ' שמיר פיתח לצורך טכנולוגיות שונות, הצפנה סימטרית, "ICQ" בנושא המסרים המיידיים, "צ'ק פויינט", "גילת" על עליותיה ונפילותיה, בימים אלה אפשר גם להוסיף את "אלווריון" שהיא מובילה בתחום של ה-Y מקס שזה יהיה כנראה אחת הטכנולוגיות החשובות בעשור הבא.
מיכאל איתן: אבל לא רק בתחום הזה, ישראל גם סיפקה שדה או בסיס לחברות הגדולות ביותר בעולם ודווקא במעבדות שלנו בישראל פותחו חלק מהמוצרים או ההמצאות או החידושים הטכנולוגיים, שהחברות האלה התברכו בהם והפכו אחר כך למוצרים שנעשה בהם שימוש בכל העולם.
מיכאל איתן: אנחנו יכולים לדבר על המעבדים של "אינטל", על המעבדה של "IBM", על "מוטורולה", על "מיקרוסופט" ועל אחרים.
מיכאל איתן: לעומת ההצלחה והשם המצויין שהסקטור הפרטי הצליח להעניק לישראל, ההתנהלות של הסקטור הציבורי מביישת ורצופת מחדלים.
מיכאל איתן: כשמסתכלים על מה שקורה במדינה שיש בה עוצמה כזאת לסקטור פרטי וחולשה כל כך גדולה לסקטור הציבורי.
מיכאל איתן: בשנות ה-90 אמרו שנעשה תוכנית שלכבוד חמישים שנה למדינת ישראל תהיה לנו במערכת החינוך קליטה סבירה של טכנולוגיית לימוד מודרנית באמצעות מחשבים, שתהיה הוראה באמצעות מחשבים, קראו לתוכנית הזאת "מחר 98".
מיכאל איתן: אנחנו כבר בשנת השישים לקיומה של המדינה והתוכנית הזאת לא יושמה ולא הצלחנו להגיע ליעדים שבתחילת שנות ה-90 קראנו להם "מחר 98".
מיכאל איתן: אנחנו היום כבר ב-2008 ועדיין לא הגענו ל"מחר 98".
מיכאל איתן: אני זוכר שבשנות ה-90 יזמתי צוות לבדיקת קידום הנושא של תעודת זהות דיגיטלית חכמה, שזה המפתח לפיתוח שירותי ממשל זמין לטובת האזרחי, כי זה מייצר את המצב של ההזדהות והאבטחה כמו שכולנו מקבלים אותה באמצעות הכספומט שעושה שימוש גדול ונרחב גם לקבלת מידע וגם לפעילויות כספיות לא פחות חשובות כמו רישום הכתובת שלי במשרד הפנים.
מיכאל איתן: אם אני יכול דרך הסקטור הפרטי לקבל את התיק הרפואי שלי ואת הבדיקות במעבדה ולהעביר כספים באמצעות הכרטיס הזה, למה אני לא יכול להירשם במשרד הפנים, למה אני לא יכול לאחר שנרשמתי במשרד הפנים אני לא צריך להביא את הרישום הזה לעשרה משרדי ממשלה ובכל מקום מחדש לעמוד בתור ולעדכן אותם, וזה לא יכול להתעדכן אוטומטית.
מיכאל איתן: ב-1995 הוקמה הועדה הראשונה לתעודת זהות חכמה, הועדות עוד קיימות והמכרזים עדיין תקועים בהליכים בבית המשפט.
מיכאל איתן: אני לא ארחיב את הדיבור על מפח הנפש שאני מרגיש כתוצאה ממה שקורה לנו בסקטור הציבורי, אבל אני אדבר על נשוא אחד שבעיני הוא מאוד רלוונטי ואני לא יכול לדבר באיזה שהוא פורום, באיזה שהוא נושא, בלי שאני אזכיר אותו.
מיכאל איתן: אני מדבר על הפער הדיגיטלי.
מיכאל איתן: מדינת ישראל לא עושה שום דבר, אני לא יכול להבין, זה דברים כל כך ברורים, כל כך פשוטים, אין לנו אוצרות טבע, בכדי לייצר אוצר טבע, לייצר זהב, נפט, פחם, מיליוני שנים, אז בטווח של המליון הקרוב כנראה לא יהיו לנו אוצרות טבע, אבל לפתח הון אנושי אנחנו יכולים בטווח של עשרות שנים.
מיכאל איתן: של 10-15 שנה.
מיכאל איתן: יש לנו בעיה עם אוכלוסיה במדינת ישראל שאינה מצליחה להשתלב וגם הדור הבא שלה הסיכוי שלו יותר חלש.
מיכאל איתן: יש לנו את ישראל האליטיסטית, שסוחבת איתה את הקידמה, את הטכנולוגיה ואת ההישגים, אבל מה אנחנו עושים עם 400 אלף ילדים שנמצאים מתחת לקו העוני והיכולות שלהם להשתלב בטכנולוגיית המידע ובמהפכת המידע הם לא רק צורך שלהם, הם גם צורך של כולנו.
מיכאל איתן: אם 200 אלף מהם היו מקבלים חינוך נכון במשך עשר שנים, בהשקעה של מיליארדים, היינו הופכים אותם ממקבלי שכר של 25 אלף דולר לשנה למקבלי שכר של 125 אלף דולר בשנה.
מיכאל איתן: זה עוד 20 מיליארד דולר בתוצר הלאומי שלנו, זה עוד כסף לממשלה לאפשר שירותי רווחה והשקעות נוספות בחינוך ופיתוח, זה עוד אזרחים מרוצים, זה עוד חברה יותר חזקה.
מיכאל איתן: זה לא בשמים, זה רק תלוי בנו ומשום מה זה לא קורה.
מיכאל איתן: אני יכול מכאן רק לומר לי ולחברי, מה שחסר במדינת ישראל היום זה מדיניות, זה מנהיגות פוליטית שתיקח את הדברים האלה ותפעל ליישום שלהם.
מיכאל איתן: אני לא מדבר רק על בעיית בריחת המוחות, אני מדבר קודם כל על ייצור מוחות, בואו נשקיע באנשים, אסור למוחות לברוח, אם כי נקיים פעם דיון על איך אנחנו צריכים לחיות עם מציאות של מוחות שחיים במקומות שבהם אפשר להשקיע במעבדות במחקר סכומים שאנחנו לעולם לא נוכל, איך חשוב שנשלח מוחות לחוץ לארץ, חשוב מאוד, אבל שנייצר מצבים שיהיה להם כייף לחזור ולהביא את מה שהם רכשו שם.
מיכאל איתן: המדע הוא לא אי בודד.
מיכאל איתן: לפני שאנחנו מדברים על כך אנחנו חייבים להתחיל עם הדור הצעיר שלנו ועם הצרכים של חברת המידע בפיתוח משאבי הון אנושי.
מיכאל איתן: אני מאחל לכולנו יום מוצלח ושהצלילים ששמענו וגם האמירות שנאמרות כאן תשפענה על מה שקורה בבית הזה, כי לבית הזה יש אחריות למה שקורה עם כל אחד ואחד מאיתנו ועם כולנו כמדינה, מדינת ישראל.
גיורא פורדס: תודה לחבר הכנסת מיכאל איתן.
גיורא פורדס: הגענו להרצאה הראשונה והיא הרצאתו של ד"ר אשר עידן, מנהל התוכנית לניהול עתיד בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב, בנושא תרומתה של ישראל למהפכת טכנולוגיית המידע.
אשר עידן: שלום לכם.
אשר עידן: אני אדבר על תרומה של ישראל למהפכת טכנולוגיית המידע, אבל קשה לא להתייחס גם לדברים שנאמרו פה על הפער הדיגיטלי ועל הבעיות של האקדמיה בעשור האחרון.
אשר עידן: לפני שלוש שנים התחילה מהפכה יותר גדולה ממהפכת האינטרנט, למהפכה הזאת קוראים מהפכת האינטרנט השניה, או מהפכת Web 2.0, וזאת המהפכה של הבלוגים, של ה"ויקיפדיה", שהיא עושה שינוי חברתי עמוק שהרבה חוששים מנו מפני שכמו שה"ויקיפדיה" הוציאה את המונופול על האנציקלופדיות מידי אנשי האקדמיה וחוקרים מטעם, אותו דבר קורה היום בתחום העיתונות כאשר הבלוגים מוציאים את המונופול מידי העיתונות, רשתות חברתיות הופכות כל דבר לשקוף, לממשל זמין, אני מתכוון לרשתות חברתיות כמו "Face book", "My space", ואני מציע שנתחיל לחשוב מה המשמעות של ויקי אוניברסיטה למשל, אם יש "ויקיפדיה" מה המשמעות של ויקי אוניברסיטה, מה המשמעות של "ויקי כנסת", מה המשמעות של "ויקי ממשלה", מה המשמעות של "ויקי בית משפט עליון".
אשר עידן: המהפכות הגדולות שקורות בשלוש השנים האחרונות, מאז שנת 2005, זה להביא את בשורת ה"ויקיפדיה" והבלוגים וה"יו טיוב" שזאת טלוויזיה פתוחה וה"לינוקס", את התרבות הפתוחה הזאת שמביאה תרבות של עולם מבוזר שעיקרו הוא שהמשתמשים הם יצרני התוכן.
אשר עידן: והדבר הזה כבר בשלוש השנים האחרונות עשה שינוי עצום מפני שעיתון חשוב כלכלי כמו "אקונומיסט" מראה שעיקר החדשנות לא באה ממרכזי המחקר והפיתוח העולמיים, היא לא באה מהאוניברסיטאות, היא באה מכולנו, אנחנו כולנו יצרנים של תוכן, כולנו, המשתמשים הם יצרני התוכן ובאמצעות המושגים האלה של המהפכה השניה של האינטרנט, שחבר הכנסת מיקי איתן תאר בצורה מאוד נכונה, איך שב-1993 היה חוסר אמון מצד גורמים רבים, אמרו שני אנשים מאוד מכובדים בכנס ב-1995 של נציבות שירות המדינה, יעברו עוד שלושים שנה עד שמישהו יעביר אגורה אחת דרך האינטרנט.
אשר עידן: אז היום מעבירים מיליארדים של מיליארדים ואלה שהבינו את זה לפני כולם, אולי אלה מדינות כמו הודו וסין, שלפי תזת העולם השטוח של תומס פרידמן, הם המדינות המובילות ביותר בעולם בקצב הצמיחה שלהן, כולל קצב הצמיחה המדעית שלהן, וזה בגלל שהן עובדות על שיטות פתוחות ושקופות לכל האזרחים, כאשר כל האזרחים יכולים לדעת מה קורה באקדמיה, מה קורה בבית המשפט העליון, מה קורה בממשלה, מה קורה בכנסת, הכל הופך ל"ויקי".
אשר עידן: אולי התמונה המייצגת ביותר את מהפכת האינטרנט השניה שבאמצעותה נוכל לבדוק מה תרומתה הגדולה מאוד של ישראל לאינטרנט בטכנולוגיית המידע בעשור הקודם, אבל למה בשנים האחרונות אין לנו יותר "מירביליס" ו"צ'ק פוינט" והגיע הזמן לבדוק איך זה שכבר כמה שנים, משנת 2000 עד שנת 2008, שמונה שנים, באותן שנים ש"מחר 98" הפסיק לעבוד, ומערכת החינוך משותקת לחלוטין מהבחינה הזאת, אין "מחר 98", אין אפילו "מחר 2009", אין כלום.
אשר עידן: איך זה ששמונה שנים, כשאני מציג חברות כמו "יו טיוב", כמו "Face book", "My space", "ויקיפדיה", "גוגל", כל החברות החזקות האלה שחלקן שוות כבר בסביבות 150-250 מיליארד דולר, או "Face book" ששווה 16 מיליארד, כבר שמונה שנים אין לנו אף חברה שהיא בעשרת או אפילו בעשרים המובילות בעולם של Web 2, של כל הגורמים האלה שהזכרתי, זה כבר לא הסוגים שהיו פעם.
אשר עידן: והתמונה שמייצגת פה אולי את המהפכה הזאת מלפני שלוש שנים, שאליה אנחנו לא מצליחים להיכנס כמדינת ישראל, אין לנו שום הישג שם עדיין וצריך שוב לשאול למה.
אשר עידן: זה אותה תכונה שאתם רואים אותה פה בתוך התמונה הזאת.
אשר עידן: אנחנו רואים פה ארבעה ילדים שמשחקים עם ארבעה עכברים על מחשב אחד.
אשר עידן: זה דבר מאוד מוזר.
אשר עידן: קודם כל זה ילדים, הם החוקרים העתידיים, הם המגלים העתידיים, כי הדברים החשובים שהתרחשו במהפכת האינטרנט, מהפכת המידע התרחשה על ידי חבר'ה בני עשרים.
אשר עידן: סטיב ג'ובס שהוא אולי האבא של המהפכנים של מהפכת המידע, החל מה"מקינטוש" דרך ה"איפוד" וה"איפון", הוא היה בן 19-20 כשהוא עשה את המהפכה הזאת.
אשר עידן: החבר'ה של "ICQ" ישבו בדהב ועשו את המהפכה, לא במעבדות מחקר.
אשר עידן: אנדרסן שפיתח את הבראוזר, הוא עשה את זה כשהוא היה בן עשרים, צוקרברג של "Face book", הוא כבר מיליארדר אבל עדיין ישן בדירת חדר עם מזרון על הרצפה.
אשר עידן: את האנשים האלה אנחנו לא מכירים, אלה לא אנשים מסוג שאנחנו מכירים, אלה אנשים מסוג אחר לחלוטין, שהם עושים את המהפכות האלה.