GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: מה שאני אמרתי שאנחנו צריכים לקבל איזה הסכמה מהדיון הזה, אמרתי שנערוך עוד דיון כדי שנוכל לכתוב את המסקנות הכלליות, את מה שאת אומרת במילים אחרות זה צריך להיות מול בועז דולב, את צריכה לקבוע פגישה עם בועז דולב.
קריאה: בועז לא יקבע את הפגישה.
בועז דולב: אני מוחה על הדבר הזה, אני נפגש עם כל מי שמבקש.
נאורה שם שאול: אני לא מבינה, זה רק לעזור מהבחינה הזאת שאיך זה יגיע למשרד השיכון שרוצה, השיג תקציב, אני עושה את הכל על חשבוני ובהתנדבות.
מיכאל איתן: את כאן מערבבת כאן כל מיני דברים, ההנחה שלך, יכול להיות שאני מקבל אותה שהיא סבירה, שבעקבות הידע המקצועי שלך את יכולה להציע פתרונות טכניים ברמה כללית, ואת יכולה כמובן להציע אחר כך את עבודתך כדי לפתח אותם מבחינה ספציפית בעבודה כזאת או אחרת.
מיכאל איתן: אנחנו נמצאים כאן, תני לי לעזור לך כדי לקדם אותך ושתצא גם תועלת שהתנדבת והגעת לפה.
מיכאל איתן: למה ציינתי את בועז דולב, כי יש פה פורום של כל מערכות המידע בממשלת ישראל, של כל המשרדים הממשלתיים ובועז דולב מופיע שם, אני לא יודע אם הוא מרכז אותו אישית או מישהו אחר מרכז, אבל הוא יכול בבת אחת גם לארגן לך הרצאה, אם את רוצה בהתנדבות, תגיעי פעם אחת ותכיני הרצאה מסודרת מה את חושבת מבחינה מקצועית שאפשר, לפני כן תצטרכי לעבור את הבקרה המקצועית שלו כדי שהוא יראה אם זה רלוונטי, אם זה מתאים, אז את יכולה בבת אחת לדבר מול כל מנהלי מערכות המידע בהתנדבות, ואת גם יכולה להציג את עצמך אחר כך כמו כל בעל מקצוע, יועץ, מפקח שהמשרדים צריכים אותו ולוקחים אותו, זה ברמה של לקדם טכנולוגיות או פתרונות טכנולוגיים שאת חושבת שאת יכולה להציע.
נאורה שם שאול: שקיימים ברשת, לאו דווקא אני, אלא מישהו, אם בועז דולב יוכל לדבר מול כל מנהלי מערכות המידע, מישהו, כל מישהו ולתת להם הנחיה כדי שלא כל משרד יתרוצץ כי זה נוגע ללב הסיפור הזה, מגיעים אנשים עם רצון, עם כסף ובסוף הם נתקלים במשוכות.
מיכאל איתן: נאורה שם שאול, לתרגם אתרים גדולים כמו של משרד השיכון שצריך לכלול מידע לכמה שפות ב- 40,000 שקל, זו בדיחה.
נאורה שם שאול: אבל זה מה שאני טוענת, שיש אתרים, ויקפדיה, תסכלו על אתרים ענקיים, ענקיים בעולם, שמתורגמים להרבה שפות, שמשתמשים גם בידע של האזרח כדי לתרגם, גם בטכנולוגיות זמינות היום כדי לתחזק את זה ולא להיתקע במצב של רגע שלחו לי משהו ואני צריך להכניס את זה לאתר.
יוסי גולדשמיט: ואם זה לא יהיה נכון?
נאורה שם שאול: אני מדברת גם על מנגנוני בקרה, אבל שהם באים בסוף ולא על מצב שמישהו יושב באיזה משרד וצריך להעביר מסמכי Word לתוך מערכת אינטרנטית כשהוא לא מכיר את השפה, הוא לא יודע איך לעקוב אחרי זה והוא מגיע מהר מאוד למבוי סתום.
מיכאל איתן: לא צריך לשלול שהמידע שימסר באינטרנט יהיה ברמת אחריות יותר נמוכה, זה יכול להיות גם כן.
מיכאל איתן: אנחנו היום נעזרים בויקפדה שזה באמת דבר ללא אחריות וללא שום דבר, אנשים כותבים שם ויש שם גם דברים לא מדויקים, אבל זה מכשיר עצום שעוזר להרבה מאוד אנשים.
יוסי גולדשמיט: אני רק שאלתי את השאלה.
נאורה שם שאול: אני הבאתי את ויקפדיה שהיא מערכת ענק שהיא מתורגמת אבל יש עוד הרבה ולא מדובר על השקעות של מיליונים.
מיכאל איתן: אלה הן השקעות גדולות, מישהו יעשה את זה בהתנדבות, את לא יודעת כמה כסף, אם הייתי מתרגם את שעות העבודה שאנשים השקיעו בויקפדיה זה היה תקציב של מאות מיליוני שקלים.
נאורה שם שאול: אנחנו מדברים כאן על דברים אחרים, אם אני באמת חושבת על תרגום ותכנות של הדברים, אני מבקשת להוסיף ניסיון קטן משלי למסקנות שלכם על אתרים.
נאורה שם שאול: בעיניי לתרגם כותרת ותקציר של דף מסוים וגם אם לא כל הטופס מתורגם, שמושג ערך רב בזה, גם להתמצאות הכללית באתר, גם בחיפושים - Googel כדי להגיע לשם, אני ממש ממליצה כשמדרגים את התקציב לתרגום להתחיל מאיזה מצב של תמונת ראי של האתר כולו בשפה, כאשר מתקדמים בתרגום כשבה
נאורה שם שאול: תחלה מהכותרות עד לפרטים, כמה שמצליחים, כמה שאפשר, אבל בפירוש לא צריכים להסתכל על זה כמשהו ענק ולומר שעדיף לומר שנרים ידיים כי לא נוכל להסתדר עם זה, אלא לדברים מאוד מעשיים.
מיכאל איתן: כאן אני לא מסכים איתך, את צריכה לראות מה אפשר לעשות במקסימום עם המינימום שיש לנו.
נאורה שם שאול: על זה אני מדברת.
מיכאל איתן: אז מה זאת אומרת תמונת ראי של האתר?
נאורה שם שאול: אני מדברת על טכנולוגיות, אני מתכוונת לרעיונות טכנולוגיים, אני חושבת שהשיטה היא להניח שאתר שעולה ימצא בתמונת ראי שלו בשפה הזרה כאשר לא כל דף עדיין מתורגם, זאת אומרת שאפשר להתקדם בזה שקודם רק את התפריטים ואחר כך תקצירים ובסוף גם הטפסים עצמם, אבל אפשר להגיע למצב שאתר שלם יהיה ניתן להתמצא בו בשפה זרה.
מיכאל איתן: אנחנו צריכים לחשוב, המחשבה היא לא כמו שאת מציגה אותה, הטכנולוגיה צריכה לשרת את סדרי העדיפויות של החיים ולא שהחייים ילכו לפי הטכנולוגיה, למשל טפסים, יכול להיות שטפסים זה הדבר הראשון שצריך לעשות, לפני הכל.
נאורה שם שאול: אבל פה שמעתי שזה לא יעזור אם יתרגמו את הטפסים, אני בעד לעשות הוראות למילוי הטפסים שזה אגב הדבר שמתאים לאנשים להשתמש באתר, שהם לא מבינים, אגב גם בעברית, הם לא מבינים איך להשתמש בטופס אבל ברור שאת הטופס עצמו שאם פה אמרו שאין מערכות מידע שבעצם לא יקלטו, אז אני לא אציע לכם לתרגם אותם, זה דבר אחרון הטופס עצמו, אבל את ההוראות לטופס אפשר להשקיע את כל העבודה.
מיכאל איתן: אני לא מבין בעניין בסיס הנתונים, אבל אם אני אזרח ערבי והולך למס הכנסה בנצרת, אני לא ממלא שם את הפרטים בערבית?
בועז דולב: בעברית.
מיכאל איתן: במס הכנסה בנצרת לא יקבלו את הטופס אם אני אמלא בערבית.
נאורה שם שאול: לא אבל יש שם פקידה שיודעת ערבית והיא יכולה להנחות את זה שממלא ולהסביר לו איך למלא, את זה צריך להשיג מהאתר שהוא יסביר איך למלא את הטופס כמו הפקידה בנצרת.
מיכאל איתן: זה גם בעברית, זה לא שייך זה גם בעברית.
מוטי נתיב: אני ממשרד מבקר המדינה, אני בעצם לא כל הרבה זמן פה, אני יושב עם שני כובעים, כובע אחד של מי שהיה מעורב בדוח הביקורת שהזכירו כאן, שלמעשה רואים שבעבודה שלו הוא בעצם עשה עבודת מעקב, הוא בדק מי מילא את ההנחיה ואת כל ההחלטות שהתקבלו לאחר מכן, אני חושב שההחלטה הראשונה שצריכה להתקבל, צריך לקחת את הטבלה הזו ולוודא שכל אחד ישלים את הפרק הזה.
מיכאל איתן: אני קורא, הדבר הראשון שמבקר המדינה אומר שקודם כל צריך להוציא הנחיות, זה מה שצריך לעשות לפני הכל.
מוטי נתיב: יצאו הנחיות, נדרש מינימום מסוים.
מיכאל איתן: איפה יצאו הנחיות?
מוטי נתיב: אנחנו הוצאנו הוראת תקנים כספים ומינהל של החשב הכללי, סטנדרט בנית אתר ממשלתי והוא מחייב ערבית ברמה, לא ממש ברמה של מידע חיוני, יש חובה, לפחות לפי הוראת, תקנות כספים ומינהל של החשב הכללי יש מדריך סטנדרטי ומשרדי הממשלה חייבים לבצע.
מיכאל איתן: אבל עם כל הכבוד אתה מוציא הוראה כזאת, אתה יודע שהיא לא תבוצע, יש תקציבים לבצע את זה?
מיכאל איתן: הם יעשו את זה?
מיכאל איתן: אנחנו סתם, הם לא יעשו את זה.
מיכאל איתן: תגדיר לי מה מידע חיוני?
מוטי נתיב: אני אתן לך דוגמה, לגבי תרגום אתרי משרדי הממשלה לערבית, מינהל הרכש הממשלתי הוציא מכרז למתרגמים לערבית וניתן היום להשיג מתרגמים לערבית וזה חלק מהמכרזים הכללים.
מיכאל איתן: בועז דולב, אתה מוציא הוראות אז זה לא פרקטי, הרי אני יודע שהם זורקים את זה לפח, המשרד אומר טוב עם כל הכבוד אני אעשה ערבית, תן לי כסף, תן לי תקציב.
בועז דולב: אני אקח אותך שלב אחד קדימה, לצורך העניין אנחנו הבנו שאתרי האינטרנט של הממשלה אינם נמצאים היום במצב טוב, גם מבחינת העדכון וגם מבחינת המבנה, אי לכך ב- 3 במרץ אנחנו מקיימים כנס שגם אתה מוזמן אליו וגם אנשים אחרים להציע הצעה לבנות תשתית כללית לאתרי האינטרנט של הממשלה.
מיכאל איתן: אני חושב ליזום חקיקה בנושא הזה, חוק של ממשל זמין.
בועז דולב: אני חושב שחייבים לחוקק חוק בנושא של ממשל זמין, ואני מצר על זה שאתה קצת באופן אישי נותקת מהמעגל הזה, ב- 2 למרץ לא ב- 3 במרץ אנחנו מקיימים כנס שבו אנחנו נציג את התשתית לאתר אינטרנט ממשלתי שמשרד ממשלתי ירצה הוא יוכל לקבל, וזה כולל בתוכו גם תרגום לערבית, זאת אומרת את הבסיס של אינטרנט, בהנחה שתהייה הסכמה והציבור יחליט שזה משהו הגיוני, אנחנו נציע כתשתית על חשבון משרד האוצר לכלל משרדי הממשלה.
מיכאל איתן: אתם תבנו דגם אב טיפוסי.
בועז דולב: לא דגם אלא 10 דגמים שהם יכילו בתוכם את מושגי היסוד באנגלית ובערבית אולי גם ברוסית.
שאולה הייטנר: בנגישות הכל.
בועז דולב: כן לפי כללי הנגישות, זה חלק מהמסקנות.
מוטי נתיב: אם ההנחיות לא טובות אז צריך לדעתי לתקן אותם, ובכובע השני אני מנהל את אגף מערכות מידע במשרד מבקר המדינה.
מיכאל איתן: אני רוצה לשבח אתכם על האתר לפחות בהיבט של תכנים והעדכונים, זה ממש פנטסטי.
מוטי נתיב: אז אם ראית, האתר שלנו לפחות עומד בהנחיות שאנחנו הוצאנו, קיימים שם הדברים החשובים כמו חוק מבקר המדינה ועקרונות, גם של מבקר המדינה וגם של התפקיד שלו, זה גם מופיע בערבית, אני יודע שבשעתו לקח השגריר במצרים , הוא לקח מאתנו את החומר על cd כי שם אין חיבור, בכל מקרה הגישה של מבקר המדינה, בגדול, אני מדבר על הדיון העקרוני שאתה העלאת כאן, מבקר המדינה כמו שאתה יודע פתח לשכה בנצרת לאוכלוסיה שקשה לה, היא מגיעה למקום להגיש תלונות ויושבים שם אנשים, אנחנו רואים שזה העלה את הנגישות, למשל ממשל זמין זה לא יכול להיות רק הטכנולוגיה וזה צריך להתלוות בפעולות ולעודד את זה.
מיכאל איתן: ומה בעניין הגשת תלונות באינטרנט?
מוטי נתיב: יש למשל תלונות, יש לנו עכשיו תכנית יותר רחבה לשפר את כל הטכנולוגיה מסביב להגשת התלונות, היום ניתן להגיש תלונות באינטרנט, בפקס ובכל צורה שהיא, זה נקלט במשרד.
מיכאל איתן: השאלה אם יש טופס שאתה ממלא.
מוטי נתיב: יש אפשרות להגיש באינטרנט תלונות, זה לא הדבר הכי משוכלל עדיין, מערכת הטיפול בתלונות הציבור של מבקר המדינה, הרשת שלנו היא רשת סגורה בגלל בעיות של רגישות החומר, אנחנו עושים פרויקט כדי להיפתח קצת יותר החוצה, אני מקווה שעד סוף השנה משרד מבקר המדינה יהיה גם ברמה של ביקורת סדירה.
מיכאל איתן: ראשית אני רוצה להודות לכולם, גם לאלה שדיברו וגם לאלה שהקשיבו, אני בטוח שיהיו הערות אנחנו נשמע מהם, אנחנו פתוחים לשמוע, לגבי הדיון עצמו אני אבקש מדב חנין שנקיים ישיבה נוספת ונזמין עוד אדם אחד או שניים, אולי את בועז דולב ואת ג'עפר פרח.
סיגלית סובל סביון: אני אשמח אם תזמנו אותנו.
מיכאל איתן: אני אגיד לך אני חושב שאולי בועז דולב וג'עפר יספיקו, מה שאנחנו צרכים לעשות שם?
מיכאל איתן: אנחנו בטח ניפגש בפורומים נוספים הקשורים לממשל זמין בכלל, כאן אנחנו מדברים רק לגבי המסקנות שלנו של תרגום לערבית, אנחנו צריכים להגיש מסקנות, אני לא חושב שכדאי שצריך עכשיו להתחיל שוב את הכל, כן כדאי שנפגש במתכונת של דיון בנושא ממשל זמין, ואני מבטיח לכם שאני אקיים את הדיון הזה במתכונת.
סיגלית סובל סביון: אתה זימנת אותנו בעבר לפגישה, זה היה דבר טוב ואנשים שמעו כל אחד את השני, ושזה משהו שצריך למסד אותו.
מיכאל איתן: אני מקווה, אני ביקשתי לדבר עם עוד חברי כנסת שיצטרפו למאמץ הזה, אני רואה בדבר הזה כדבר חשוב לעודד אתכם בתוך המשרדים שלכם, אני יודע שכאן אתם צריכים להגן על המשרד, אבל כשאתם חוזרים אחר כך לשם, אז כל הנושא של האינטרנט הוא די "דפוק".
מיכאל איתן: אני לא רואה היום את היכולות שיש היום בטכנולוגיה באות לידי ביטוי באתרי הממשלה.
מיכאל איתן: בועז דולב, אני למשל רציתי להעביר כתובת לשדרות, אמרתי בואו נעשה את זה באינטרנט, מצוין, נכנסתי לאתר, אני בודק אם הפעולה הזו אפשרית, מצאתי שהיא אפשרית, מה אני צריך לעשות?
מיכאל איתן: אני צריך להוריד תכנה, אז עכשיו אני צריך להוריד תכנה מיוחדת ואז אלה הן בעיות של להוריד את התכנה, גמרתי, הורדתי את התכנה, אחרי שהורדתי אותה היו לי בעיות, ובסוף מה שקרה אחרי שהורדתי את התכנה והכל והכל והכל, אני אקבל טופס אותו אני צריך לשלוח בדואר למשרד, אז יותר קל יותר, ואני לא מבין למה אם הורדתי תכנה ויש לי כבר טופס שלא אוכל לשלוח אותו ולגמור את העניין, מה הסיפור הזה?
בועז דולב: אם במדינה מתוקנת היה לאזרחי המדינה תעודת זהות חכמה הם היו יכולים לחתום על הטופס ואז הם היו יכולים לשלוח אותו באינטרנט, מכיוון שמשרד הפנים לא מוכן לקבל טופס כזה ללא חתימה, אז אתה צריך לשלוח אותו בדואר, הכל משתלב, זה לא סתם לכל דבר יש סיבה, הסיבה לפעמים לא נכונה, אבל אנחנו מוגבלים, כל מה שאני אומר כאן הם רמזים והוא יודע על מה מדובר.
מיכאל איתן: זה הופך את זה, אין לך חשק לעשות את זה.
בועז דולב: יש בתוכו הרבה מרכיבים שהם דורשים קצת יותר, למשל אתה יכול להוסיף פה שדות של ילדים וכל מיני דברים, אבל מעכשיו והלאה כל הטפסים של הממשלה עובדים, בחודש ינואר, בעקבות הקמפיין, 30,000 איש חידשו את הדרכון שלהם דרך האינטרנט, אתה צריך להבין ש- 30,000 איש ויתרו על ההגעה למשרד הפנים ועשו באינטרנט, לפני הקמפיין היו 10,000 ובנובמבר היו 5,000 איש.
בנימין אלון: שלום לכולם.
בנימין אלון: ברכה רשמית לחדר החדש ולענת, שהיא הגורם היציב והקבוע בוועדה, ולאיילת.
בנימין אלון: אתם תיהנו מזה יותר מכל יושבי הראש המתחלפים, אבל אנחנו נעשה ככל יכולתנו, כל אחד בגזרת הזמן שלו.
בנימין אלון: אנחנו עוסקים היום בנושא שמשיק למדע ולחברה וליישוב הארץ, ההיי-טק בפריפריה.
בנימין אלון: נקרא לזה כך אבל בפירוש נבחן את נושא הפריפריה כולל הקיים, אם זה לו-טק או דברים אחרים, ואיך אותו משפרים, עם כל מה שנצליח לעשות.
בנימין אלון: אני פותח בזה את הישיבה.
בנימין אלון: חברת הכנסת עמירה דותן בקשה ממני להעלות את הנושא אלא שנבצר ממנה להשתתף ואני מביא את התנצלותה.
בנימין אלון: נמצאים אתנו סגן המדען הראשי, דוקטור שאול פריירייך וגברת רינה פרידור, מנהלת פרויקט החממות.
בנימין אלון: אנחנו חייבים לבוא לביקור שם, מזמן הבטחנו ולא באנו לסיור בשטח וזה לא בסדר.
בנימין אלון: ההפסד כולו שלי, וזו לא מליצה.
ענת לוי: יש הרבה חממות, תבחר איזה.
בנימין אלון: כמה שיותר.
בנימין אלון: יש לנו נציגים של משרד החינוך, דוקטור רונית אשכנזי מהמינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, גרשון כהן, מנהל תחום טכנולוגיה במשרד החינוך.
בנימין אלון: ממשרד המדע יוסף ון זוהרן, ראש תחום מדעים מדויקים.
בנימין אלון: לא הגיעו מהמרכז לשלטון מקומי.
בנימין אלון: מר וקס מהתאחדות התעשיינים, מטעם חברות הגיע מר שמואל שעיה, "ארדיקס תכנה ומערכות".
שמואל שעיה: יזמנו פרוייקטים של חרדים לתכנה, עולים חדשים לתכנה.
בנימין אלון: מר עודד חרמוני, שמייצג את החממה הטכנולוגית מיט"ג היי-טק ונצ'רס בקצרין.
עודד חרמוני: אנחנו מייצגים גם קבוצה שנקראת "קפיטל פוינט", שמחזיקה בשתי חממות, האחת באופקים והשניה בקצרין, שתיהן חממות פריפריאליות שמעסיקות עשרות עובדים ובונות עשרות חברות.
רוני פלמר: אני מתנועת "אור" שעוסקת בהשארת והעברת משפחות לנגב ולגליל.
בנימין אלון: נמצאים כאן ממחלקת מחקר ופיתוח של הכנסת.
בנימין אלון: הדיון פתוח ופומבי וכל אחד יכול להצטרף.
בנימין אלון: נפתח בדבריו של דוקטור פריירייך, שיציג את הדברים.
בנימין אלון: כמו כן נמצא פה פרופסור אריה אלדד, חבר הכנסת.
שאול פריירייך: אתייחס בדבריי לפעילויות של לשכת המדען הראשי, שעוסקת בנושאי המו"פ בפריפריה.
שאול פריירייך: הדבר הראשון הוא החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, שמכוחו אנו פועלים והוא נותן אפשרות לתת תוספת של 10% או 25% לתעשיות שהבקשות שלהן מאושרות על ידי ועדת המחקר.
שאול פריירייך: התוספת הזאת ניתנת מעל ומעבר להיקף האישור שקבעה הוועדה.
שאול פריירייך: ועדת המחקר יכולה לקבוע שיעור השתתפות מדינה של 20%, 30%, 40% או 50% כאמור בחוק, ועל השיעורים האלה ישנה התוספת שציינתי, שהיא תוספת אוטומטית בהתאם למיקום החברה באזור פיתוח א' או באזור קו עימות.
שאול פריירייך: כאמור, באותו חוק לעידוד השקעות הון והתקנות הנלוות לו, שכרגע לצערי אינן מופעלות מכיוון - -
בנימין אלון: ברשותך, המדען הראשי של משרד התמ"ת, שם נמצא הכסף הגדול שמדינת ישראל משקיעה בנושא של היי-טק בכלל מדינת ישראל.
בנימין אלון: מדינת ישראל נחשבת, ותקן אותי אם אני טועה, מהראשונות ביחס של ההשקעה מתוך התקציב באחוזים - -
שאול פריירייך: באחוזים כ-4.5.
בנימין אלון: - - למדינות אחרות, כשהחלק הארי מזה זה בלשכה שלכם.
שאול פריירייך: גם זה נכון.
שאול פריירייך: החלק הארי הנוגע לתעשיה.
שאול פריירייך: צריך לזכור שהמספר שנקבת בו כולל מחקר ופיתוח באוניברסיטאות, במכוני מחקר וכן הלאה.
שאול פריירייך: לא כל תקציבנו הוא זה שתורם לנקודה הזאת, אבל יש לנו נתח משמעותי.
בנימין אלון: אתה יכול להגיד באחוזים כמה מתוך הנתח הגדול הזה מושקע בפריפריה?
שאול פריירייך: נתתי לענת חומר לחלק לכל חברי הוועדה, נתונים שמתייחסים לשלושה גופים: קרן המו"פ - -
בנימין אלון: הטבלאות האלה?
שאול פריירייך: הן מצויות בתוך החומר שהעברנו לרועי, אבל תקבלו תמונה יותר בולטת.
שאול פריירייך: החלק הראשון בטבלה מדברת על קרן המו"פ, הקרן הגדולה בלשכת המדען הראשי, גדולה מבחינת תקציבה, פועלת בהתאם לחוק.
שאול פריירייך: אתם יכולים לראות את תמונת התקציב מ-2002 ועד 2007.
שאול פריירייך: יש מספרים למעלה שמראים על אותה ירידה שאנחנו סובלים ממנה באופן כללי, ומוצאת את ביטויה גם בתחום הזה, וכל עמודה מחולקת לשניים, כלומר, החלק שניתן באופן כללי והחלק השני הוא החלק שניתן בפריפריה.
שאול פריירייך: אז אם ניקח ונעשה סכימה של הכל נקבל כ-665 מיליון שקלים שניתנו בשנים 2002 עד 2007 לתעשיה בפריפריה, והתקציב הכולל הוא - -
בנימין אלון: ב-2007 נתתם 96 מיליון שקל, שהם 10% מהתקציב לעומת 2005, שזה היה 18%, או לעומת 2004 שזה 14%.
שאול פריירייך: נכון, אבל צריך לזכור שבאחוזים נמוכים יותר כל שינוי קטן, כלומר, עוד 2,3 מפעלים שהם גדולים יותר, יכולים לשנות את התמונה.
שאול פריירייך: התמונה הכוללת על פני כל השנים 2002-2007 היא 10% מכלל תקציב לשכת המדען הראשי בקרן המו"פ מופנים לתעשיה בפריפריה.
בנימין אלון: קרן המו"פ זה החלק הארי.
שאול פריירייך: זה החלק הארי שעובד מכוח החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה.
בנימין אלון: תגדיר לי את הפריפריה.
בנימין אלון: בחוק עידוד השקעות הון?
שאול פריירייך: כל אותם מקומות שהם אזורי פיתוח א' ואזורי קו עימות.
בנימין אלון: ירושלים?
שאול פריירייך: אזור פתוח א'.
שאול פריירייך: לשכת המדען לא מגדירים את המיקומים האלה אלא אם נקבעים בהחלטת ממשלה.
בנימין אלון: פריפריה זה למעט חיפה ורעננה ותל אביב.
בנימין אלון: כל מדינת ישראל.
שאול פריירייך: למעט אותם מקומות שאינם במפה.
שאול פריירייך: אני אומר את זה בכוונה כי לעתים המקומות השונים מקיימים דיונים, לא אתנו, על הכנסתם או הוצאתם מאותם מקומות.
בנימין אלון: אם הפריפריה בחוק השקעות הון כוללת את ירושלים, את הנגב, את הגליל, את יהודה ושומרון, מה לא?
שאול פריירייך: כל מקום שבו יש תעשיה שמגישה בקשה וזו מאושרת, תקבל גם תוספת של 10% מעבר לאמור כאן.
שאול פריירייך: ואז תראו שבתוך כל השנים האלה נתנו תוספת של 57 מיליון שקל בסך הכל מ-2002 ועד 2007 שזה ה-10%, ו-25% ל-21 מיליון שקל.
שאול פריירייך: אם אני צריך לומר את המספרים, הם לא גדולים.
בנימין אלון: גברת פרידור, מתוך 24 חממות, אני מבין ש-23 מופרטות?
רינה פרידור: רוב החממות מופרטות.
רינה פרידור: גם ה-2 שלא, נמצאות היום בתהליך הפרטה.
בנימין אלון: זאת אומרת, שאני לא יכול להגיד שהיום המדינה משקיעה בחממות.
רינה פרידור: רגע, המופרטות מקבלות מהמדינה אפילו יותר מהחממות שקיבלו קודם, הן לא מקבלות פחות.
רינה פרידור: המדינה משתתפת ב-85% מההוצאות לכל פרוייקט, עדין המדינה נושאת בזה.
רינה פרידור: להפרטה יש משמעות אחרת, לא זה שהמדינה מכניסה כסף.
רינה פרידור: המדינה מכניסה יותר כסף ויש לה משמעות בכך שהצלחנו להביא גורמים מאוד חזקים שמביאים עוד הרבה יותר כסף מול הכסף של המדינה, שלא פחת.
רינה פרידור: זאת היתה המשמעות של ההפרטה.
רינה פרידור: הכנסנו בעלים חדשים - -
בנימין אלון: זו משמעות ייחודית.
רינה פרידור: נכון, באים ללמוד את זה מכל העולם.
בנימין אלון: אז מה יש למדינה עדין?
בנימין אלון: היא אחד השותפים?
רינה פרידור: המדינה לא שותפה כי היא לא רוצה להיות שותפה.
רינה פרידור: המדינה מבקשת שאם פרוייקט מצליח, יחזירו לה את המענק או את ההלוואה שהיא כמו מענק בדיוק פלוס ריבית, וזהו.
בנימין אלון: אני חוזר לדוקטור פריירייך.
בנימין אלון: אצלך הציור הוא שהמדינה, אני לא מדבר על המשקיעים שמשתתפים, המדינה משקיעה בפריפריה באיזה אחוז?
שאול פריירייך: בטבלה הבאה תראה את זה.
רינה פרידור: מתוך 24 חממות, רק 6 חממות נמצאות, כולל חיפה, באזור המרכז.
רינה פרידור: כל השאר הן חממות פריפריאליות כולל ירושלים.
רינה פרידור: ולכן, רוב הכסף הולך לפריפריה באופן טבעי.
שאול פריירייך: תראה תמונה שונה לגמרי, כמו שאמרה רינה.
שאול פריירייך: אני מדבר על 2002 עד 2007, מתוך תקציב כולל של 900 מיליון, כמעט 700 מיליון מוצאים לחממות בפריפריה, 75% בממוצע.
שאול פריירייך: זו תמונה הפוכה לגמרי.
שאול פריירייך: קיבלתם ממני חומר לתכנית "מגנט", שהיא תכנית של מאגדים ואנחנו דלינו את אותן חברות שנמצאות ומשתתפות במאגדים שונים, ונמצאות בפריפריה.
שאול פריירייך: זו לא תכנית לאותן חברות אלא כל אחת מהחברות כאן נמצאת במאגד עם חברות אחרות במרכז הארץ, ונתתי את החלק התקציבי היחסי שלהן.
שאול פריירייך: דבר נוסף שעשינו, חוזר מדען ראשי שהוא מיוחד לנושא התעשיה המסורתית, כאשר הפעולות שנעשו הן כאלה: האחת - -
בנימין אלון: אפשר לעצור רגע?
בנימין אלון: סדר העבודה אצלכם, בקרן המו"פ, זה פר בקשה שעוברת את תהליכי האישור.
בנימין אלון: אתם לא משקיעים בחזון של שינוי, מדיניות, טווח, אזורים וכולי.
בנימין אלון: אתם דנים פר בקשה.
בנימין אלון: היה ורוב הבקשות ורוב העסק יהיה באזור שהוא לא פריפריאלי, אתם תתייחסו עניינית לדבר הזה.
בנימין אלון: אני טועה?
שאול פריירייך: כללית אתה צודק.
שאול פריירייך: הדרך שלנו היא לבדוק בקשה לגופה.
שאול פריירייך: והיה והמיקום שלה מרוחק, כאמור באזורי פריפריה, כי אז הוא מקבל תוספת שאמורה לפצות, לפחות חלקית , על הריחוק - -
בנימין אלון: לא תתנו אפליה מתקנת על חשבון האיכות אלא היה והבקשה תתקבל, והיא גם באזור פריפריאלי, היא תקבל יותר כסף.
שאול פריירייך: כמעט.
שאול פריירייך: זה נכון באופן כללי, למעט נושאים שבהם אנחנו נותנים להם והם הוכרזו כנושאים בעלי עדיפות.
שאול פריירייך: מה שנוגע לפריפריה באופן מובהק, אחד הנושאים, זו התעשיה המסורתית.
שאול פריירייך: מדוע זה נוגע לפריפריה?
שאול פריירייך: כי חלק מהתעשיה המסורתית מרוכזת בפריפריה וככזאת היא הוכרזה כמועדפת.
שאול פריירייך: העדיפות מתבטאת באופן כללי בתהליך הבדיקה, ברמה הנדרשת בשלבים הראשונים על מנת לעודד את התהליך הזה, ושוב, זה מוצא את ביטויו באופן מובהק בפריפריה.
בנימין אלון: כלומר, אם יש בקשה למחקר ופיתוח בתחום של תעשיית אלקטרוניקה רגילה או טקסטיל או לו-טק, במה?
שאול פריירייך: בתעשיה המסורתית, כהגדרתה בלמ"ס.
שאול פריירייך: טקסטיל הוא דוגמה טובה.
שאול פריירייך: והיה ותגיש בקשה, כי אז דרך הטיפול בבקשה יהיה שונה מזו שאנחנו עושים לגבי תעשיית ההיי-טק.
בנימין אלון: למה היא שונה מאלקטרוניקה, שהיא לא עלית, היא לא היי?
שאול פריירייך: תעשיית האלקטרוניקה היא תעשיית היי-טק לכל ענין ודבר.
בנימין אלון: בכל מגזר שלה?
אריה אלדד: מי שמציע לפתח מכונת כביסה חדשה, מהפכנית, משולשת ועובדת באלכסון, זה נחשב תעשיה מסורתית?
שאול פריירייך: סביר להניח שלא כי ישנם קריטריונים מאוד ברורים כמו שיעור ההוצאה למו"פ באותה תעשיה, מחזור התעשיה הזאת והגדרתה בלמ"ס כשייכת.
שאול פריירייך: אנחנו לא עוסקים בסיווג הפרטני, אני מניח, לשאלתך, שספק אם היתה נכללת ככזאת, יתכן.
שאול פריירייך: תלוי מה היא היתה רוצה לעשות.
שאול פריירייך: אם היתה חברה ישראלית שרוצה לחולל מהפך בכל שיטת הכביסה כמו הקוריאנים, יכול להיות.
שאול פריירייך: הענין שנשאלתי לגביו הוא האם אנחנו כן או לא יוזמים משהו, אז יוזמה בפירוש יש, כמו למשל החרגה במתן עדיפות לתחום, והתחום הוא תעשיה מסורתית, שזה גם תעשיית הביו-טכנולוגיה והננו-טכנולוגיה, אבל זה נוגע פחות לנושא של הפריפריה.
בנימין אלון: יש לכם מדיניות שדרוג תעשיות מסורתיות או הכנסת רכיבים של היי-טק לתוך התעשיות המסורתיות, כמו שכל השירותים מלאים ברכיבים של טכנולוגית מידע וכל הדברים האלה.
שאול פריירייך: השאלה טובה והתשובה עוד יותר: במסגרת השדרוג של התעשיה המסורתית ומתן העדפה לה, מתבצע גם תהליך של שדרוג בתחומים שונים.
שאול פריירייך: לדוגמה, מתן אפשרות לחברות בתחום הזה לקבל ייעוץ שבו המדינה באמצעות זרוע שלנו, זרוע שנקראת מת"י-מו"פ, ניתנות שעות ייעוץ לחברה במימון נדיב של 75% של המדינה, עד 120 שעות של יועצים ספציפיים לאותם תחומים.
שאול פריירייך: אנחנו מכירים בהוצאות שונות של התעשיה המסורתית, שלא מוכרות בתעשיה האחרת, תעשיית ההיי-טק.
שאול פריירייך: אגב, כשאני אומר "תעשיה מסורתית", זה גם מסורתית וגם מסורתית-מעורבת.
שאול פריירייך: הלמ"ס מגדיר 3 קטגוריות: היי-טק, מסורתית, מסורתית מעורבת.
רועי גולדשמידט: יש 4 קטגוריות.
שאול פריירייך: נכון, יש גם עלית מעורבת.
בנימין אלון: מר וקס, אפשר לצרף אותך לדיון?
בנימין אלון: אתה כאילו הצרכן של הקרן.
בנימין אלון: בית חרושת מסורתי, קונבנציונאלי, איך הוא יודע מה הוא יכול, איך הוא יכול להשתדרג, איפה אתם בתוך העסק, מה הוא יכול לקבל מהקרן?
בנימין אלון: אני מבין שרוב התעשיה בפריפריה היא כזאת.
בנימין אלון: אחדד את דבריי: הבנתי מדוקטור פריירייך זה שהם חייבים לעבוד מול בקשות.
בנימין אלון: יש להם קריטריונים אבל האם אצלך מתנקז הענין הזה של לכוון ולהכווין ולעודד שדרוג וכולי של התעשיות המסורתיות?
בנימין אלון: איך זה מתבצע?
שלמה וקס: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם, אני מנכ"ל איגוד תעשיות האלקטרוניקה והתכנה, שהוא חלק ולא חלק של התאחדות התעשיינים.
שלמה וקס: לגבי התעשיה המסורתית, אני באתי לדיון על ההיי-טק בפריפריה ולא בדיוק על המסורתי, אבל היות ואני בקיא והייתי שותף לוועדת מקוב אומר כמה דברים.
שלמה וקס: החליטו במשרד המדען, כמדיניות, להוביל מהלך שגם להכניס קדמה או כמו שאתה אומר קצת היי-טק בתוך התעשיה המסורתית כדי לקדם אותה, כי יש טענה שאומרת שאם נקדם אותה, יש לה פוטנציאל לייצוא הרבה יותר גדול.
שלמה וקס: נותנים העדפות וההתאחדות עושה מהלכים באיגוד תעשיות המתכת והחשמל לעודד פניות וגם בלשכת המדען יש חלק מפעילות אילט"מ כדי לשפר תהליכים ודברים מהסוג הזה.
שלמה וקס: זה תהליכים שלא יהיו מהיום למחר.
שלמה וקס: יש קריטריונים ברורים בלשכת המדען - -
בנימין אלון: יש לכם דסקים של אינפורמציה, אתם עושים ימי עיון וכולי?
שלמה וקס: אני אנסה לייצג את תעשיות המתכת והחשמל.
שלמה וקס: יש הזדמנויות עסקיות וכולי.
שלמה וקס: יש מהלכים שההתאחדות מובילה ביחד עם גופים נוספים כדי לעודד את התעשיה המסורתית.
שלמה וקס: אני, אישית, עוסק בתעשיית ההיי-טק.
אריה אלדד: שאלה לשאול: הזכרת את הננו-טכנולוגיה והביו-טכנולוגיה, האם יש לכם מדיניות של העדפה, שאתם מודיעים לחוקרים ומכוני המחקר, לבעלי הענין בתחום, שב-5 השנים הקרובות יהיה תעדוף לחממות או לפרויקטים שעוסקים בתחומים האלה?
שאול פריירייך: אתחיל מנושא התעדוף באופן כללי.
שאול פריירייך: זה לא שאנחנו עושים אותו כהכרזה אלא להכרזה הזאת יש רגלים.
שאול פריירייך: אנחנו מחטטים רגלינו לימי עיון שנערכים באזורים כמו אזור התעשיה בשדרות, בצפון, ומביאים את כל המסר של התעדוף שניתן לתעשיה המסורתית, ותכף אחזור לשאלה שלך, באופן ברור מול קהל הקליינטים שלנו.
שאול פריירייך: עשרות משתתפים בהם, זה נעשה בחלקו בשיתוף פעולה עם ההתאחדות, עם הסקציות השונות, עם המתכת והפלסטיקה וכן הלאה.
שאול פריירייך: הנושא עצמו ידוע בצורה טובה מאוד לקהל היעד שלנו.
שאול פריירייך: יש תעשיות שאין להן מה לעשות אתם בשלב זה, אבל התעשיות העיקריות בתחום התעשיה המסורתית מודעות ויודעות היטב, והראיה לכך הוא השינוי המהותי שחל במספר ובהיקף הבקשות שמוגשות לנו.
שאול פריירייך: זה עוד לא אומר שאנחנו רוצים וזה לא מהיום למחר, אבל זה נעשה.
שאול פריירייך: באשר לשאלה לגבי הביו-טכנולוגיה והננו-טכנולוגיה, זה מול תעשיה ולא מול מכוני מחקר, אבל שם יש ישנן העדפות כמו בחממות, ורינה תרחיב על זה.
שאול פריירייך: דבר המדען הראשי, העובדות האלה ידועות לקהל היעד שלנו.
שאול פריירייך: הדברים האלה נעשים בפרסומים, בימי עיון ומובאים לכל האנשים.
שאול פריירייך: זה לא משהו שנמצא רק באתר שלנו, שהוא אתר סביר שנותן מידע מלא על מה שנעשה, אבל אנחנו גם יוצאים לשטח ומביאים את הדברים.
אריה אלדד: אבל מה התרגום של זה בהחלטות.
אריה אלדד: יש פקטור של 1.2 של סיכוי לקבל מענק?
שאול פריירייך: אנחנו עובדים במסגרת של חוק.
שאול פריירייך: החוק מאפשר לוועדה לתת שיעורי מענקים נמוכים של 30%-50%.
שאול פריירייך: התעדוף מתבטא בכך: 1.