GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אשר עידן: קודם כל יש פה ילדים וקודם כל יש פה שיתוף, Sharing.
אשר עידן: שיתופיות.
אשר עידן: אנחנו עדיין חושבים במושגים של אינדיבידואליות, ככה המבחנים בבתי ספר, ככה המבחנים באוניברסיטאות, ככה כל המערכת הפסיכומטרית שהיא מיותרת לחלוטין מאז המאה ה-19, ככה המערכת של מבחני הבגרות המיותרת לחלוטין מאז המאה ה-20, אנחנו עדיין משתמשים בכלים של המאות הקודמות ואנחנו לא מבחינים שעברנו כבר שתי קידומות ואנחנו כבר במאה ה-21, מאה שהתכונה שלה היא הצעירים והשיתופיות, את זה אנחנו לא מכירים.
אשר עידן: מהפכות המידע הגדולות שהיו, היו עד עכשיו שלוש מהפכות מידע גדולות.
אשר עידן: אחת זה המעבר מטכנולוגיית מידע בעל פה, שזכרנו דברים בעל פה, לטכנולוגיית מידע בכתב, ולמשה רבנו היה תפקיד מאוד נכבד בפיתוח טכנולוגיית המידע, שפת התכנות הזאת שנקראת אלף בית.
אשר עידן: תחשבו על שפות התיכנות הישנות שהיו, כתב היתדות, האלף בית זאת טכנולוגיית מידע אדירה שעשתה שינויים גדולים מאוד.
אשר עידן: לאחר מכן לפני כ-450 שנה היתה מהפכת טכנולוגיית המידע השני, המעבר מכתב יד לדפוס.
אשר עידן: תחשבו, חמישה חומשי תורה שלנו, שהם אחד מגה בייט, להעתיק אותם היום על קלף זה עולה 10,000 דולר, שלושה חודשי עבודה של סופר סת"ם, כמה עולה עולה היום להעתיק דיסק קונקי עם שמונה ג'יגה, איזה עלות יש לזה, 8,000 חמישה חומשי תורה מעתיקים אותם בחינם, בדקות או בשניות, תלוי במהירות המחשב.
אשר עידן: לפני מהפכת הדפוס, לפני 500 שנה, כדי להעתיק אחד מגה בייט היה צריך שלושה חודשי עבודת אדם ועלות של כ-10,000 דולר.
אשר עידן: תראו מה מהפכת טכנולוגיית המידע השניה עשתה, מהפכת הדפוס שאיפשרה את השכלה לכל, את הדמוקרטיה ועוד מושגים.
אשר עידן: ב-15 השנים האחרונות, מאז 1993, המצאת הדפדפן, אנחנו במהפכה השלישית.
אשר עידן: נתמזל מזלנו שאנחנו חיים בתוך המהפכה הזאת.
אשר עידן: במהפכת המידע השלישית, המהפכה הזאת מתרחשת בעיקר בארצות הברית, קצת בצפון אירופה, קצת רסיסים בישראל, ואני חשוב שאם מסתכלים על עשר השנים האחרונות, על הסיקור של חברות ישראליות בעיתונות העולמית, כמו "ביזנס ויק", "אקונומיסט", "טכנולוגי רוויו", החזית של החדש, של החדשנות בעולם, הייתי מוצא שלוש חברות מאוד מייצגות של מה שקרה בין השנים 1995-2001 ומאז זה נעצר.
אשר עידן: חברת "מירביליס", חברת האבטחה "צ'ק פוינט" שהבסיס שלה הגיע למעל 125 מיליארד דולר וחברת "טופ טיר" של שי אגסי שנמכרה לחברת "SIP" והביאה אותו להנהלת החברה עד לא מזמן.
אשר עידן: כל זה קרה בתוך האינטרנט הראשון, בתוך Web 1.0.
אשר עידן: זה היה ה-Web שהיה משהו כמו טלוויזיה, כמו עיתון, קבוצת אנשים קטנה כתבה עבור כולנו.
אשר עידן: זה היה ה- Web הראשון כי חשבו שהאינטרנט זה טלוויזיה ועיתון על הרשת, אבל האינטרנט זה לא טלוויזיה על הרשת ולא עיתון על הרשת, זה משהו אחר לחלוטין.
אשר עידן: המשהו האחר לחלוטין, וזה לדעתי הדבר שאנחנו מתקשים להבין אותו, פה בישראל, שמבינים אותו היטב בארצות הברית, בפינלנד ובעוד כמה מקומות בעולם, שהאינטרנט השני הוא קודם כל שיתוף, זה גלובליזציה, אנחנו חיים בעידן גלובלי, כל מה שקורה פה שאין לו אימפליקציות להודו ולסין ולמצרים, אין לו משמעות.
אשר עידן: רב תרבותיות, אין יותר תרבות אחת דומיננטית, לא המערבית ולא המזרחית ולא שום דבר, כל מה שאתה עושה אתה חייב להתייחס למגוון עצום של תרבויות כדי להצליח בהודו או בפינלנד או בסין, אתה צריך להיות רב תרבותי.
אשר עידן: הופעת ה"פרוסיומר", מה שאלווין טופלר חזה כבר ב-1980.
אשר עידן: "פרוסיומר" הוא הצרכן, יצרן שהוא צרכן.
אשר עידן: כולם אמרו שזה חזון, ואמרו את זה בחינוך כבר לפני מאה שנים, קונסטרוקטיביזם, אולי זה פעם יהיה.
אשר עידן: מסתכלים בשלוש שנים האחרונות מאז ה"ויקיפדיה", הבלוגים, ה"יו טיוב", ה-"Face book", "My space" וכו', רוב התוכן שנוצר היום באינטרנט זה התוכן של אנחנו.
אשר עידן: "טיים מגזין", שמונים שנה בחר כל מיני גורבצ'ובים ובושים ואבו מאזנים וכל מיני מנהיגים, בשנה שעברה איש השנה זה You, זה אתם, אנחנו.
אשר עידן: We are the web, we are the world, אנחנו.
אשר עידן: הצנטרליזם נעלם, הבולשביזם התפרק עם נפילת ברית המועצות, השקיפות שהכל פתוח לכולם, אנחנו בעלי המניות של מדינת ישראל, אנחנו בעלי המניות של העולם, אנחנו כותבים את הדברים, אנחנו רוצים לראות את הדברים, זה נקרא תוכן המשתמשים, זה נקרא הופעת היצרן-צרכן, ה"פרוסיומר".
אשר עידן: שילוב אסתטיקה עם טכנולוגיה, ההצלחה העצומה של "אפל", העיפו את סטיב ג'ובס מכל המדרגות, הוא חזר מארבעה חלונות אחוריים.
אשר עידן: הדבר המרכזי שהוא הביא לתוך הטכנולוגיה, זה לא הטכנולוגיה ולא ההנדסה הם העיקר, אלא האסתטיקה, האומנות, חוויית המשתמש, המעצב, העיצוב, ההצלחה של ,אפל" זה עיצוב, זה חוויה אומנותית, זה להתייחס לסלולר לא כעוד איזה מכשיר קומודיטי כזה, זה חוויה אסתטית, זה חוויית, משתמש, זה תפיסה אחרת לחלוטין.
אשר עידן: כל המהנדסים וכל הרופאים צריכים לעבור קודם כל קורסים באסתטיקה, זה קודם כל, כדי שידעו להיות בני אדם, ידעו לדבר, ידעו לעשות שיחה, ידעו לעשות דברים שכייף לעבוד איתם כמו ש"אפל" יודעת לעשות, כמו ש"גוגל" יודעת לעשות, תלכו למרכז המחקר והפיתוח של "גוגל" בתל אביב, זה נראה כמו גן ילדים, זה לא נראה כמו מעבדה באוניברסיטה, זה לא נראה כמו חדר הרצאות, זה לא נראה כמו בית חולים, כמו כל המוסדות הישנים, זה נראה כמו גן ילדים כי ככה הדברים צריכים להיראות.
אשר עידן: הדברים צריכים לדבר אל הלב של האנשים, ככה צריכות להיראות כיתות של בית ספר, אולי צריך לעשות את כל בתי הספר שיראו כמו גן ילדים, משהו יצירתי, דגש על חוויית המשתמש, מרכזיות הלקוח.
אשר עידן: יזמות במקום בירוקרטיה, ואכן הסקטור הציבורי בישראל, כפי שאמר חבר הכנסת איתן, יש לו בעיה עצומה, במערכות החינוך, ממשל זמין, אשתי אמרה לי, אומרים שאתה מבין באינטרנט, תפסו אותי בלי רשיון כי לא שלחו לי אותו, נראה אותך עם הממשל הזמין, ישבתי שעה וחצי לא מצאתי כלום, איזה ממשל זמין יש היום, מבקר המדינה התחיל לבדוק את הנושא של פרוייקט הנמר במערכת הבריאות, איפה נתקעו שבעים מליון דולר עשר שנים, אף אחד לא יודע.
אשר עידן: יש לנו הרבה בירוקרטיה, אין לנו יזמות.
אשר עידן: היצרן-צרכן משנה את זה.
אשר עידן: בואו נראה איזה חברה ישראלית התברגה לתוך הליגה הזאת, של "אפל", "גוגל", "My space", משהו חדש, "ויקיפדיה", משהו חדש, "Face book" משהו חדש, "פליקר", "יו טיוב", "דלישס", אין לנו שום דבר בדברים האלה.
אשר עידן: אנחנו חיים על זרי הדפנה של העבר, אנחנו מתכוננים למלחמת 67 אבל מלחמת 73 כבר התחילה ואנחנו עדיין אומרים איפה זרי הדפנה של שנת 67.
אשר עידן: זה לא זה, זה משהו אחר, כי המהפכה הזאת של 2 Webהיא מהפכה ערכית, היא מהפכה נפשית, היא צורת חשיבה חדשה לגמרי.
אשר עידן: ולסיום, בזמן מאוד קצר, אני יכול לנסות להראות לכם קצת, לעבור קצת מהמנטליות של האינטרנט, האינטרנט מת, גמרנו, תשכחו מזה, 1 Web, פורומים, פסה.
אשר עידן: פורטל ארגוני, פורטל בית ספרי, פורטל אוניברסיטאי, פסה, נגמר.
אשר עידן: לפני שלוש שנים העולם כולו גועש, בקרב הילדים זה משתנה לחלוטין, אצלנו, אלה שמעל גיל 33, ה"בייבי בומרס", אלה שמתחת לגיל 33 קוראים לה דור ה-Y, הם כבר עברו מ-1 Web ל-2 Web, וזה עבר מ"בריטניקה" או האנציקלופדיה העברית הישנות האלה אל העולם של ה"ויקיפדיה" שזאת מהפכה תרבותית חברית.
אשר עידן: ה"ויקיפדיה" לא רק שזה חינם, ולא רק שזה מכל מקום וזה דרך לפתור את הבעיה של הפער הדיגיטלי, כי גם ילד בירוחם או ברהט שיש לו איזה מובייל כמו "איפון" או דברים דומים לו, יש לו גישה לידע יותר מאשר לפרופסור באוניברסיטה ברמת אביב.
אשר עידן: אני יכול לשאול פרופ' ברמת אביב מה זה בלוג, עד שהוא ילך לספריה ויזמין את כתבי העת, אותו ילד מירוחם או מרהט אם הוא יודע לחפש ב"גוגל" או ב"ויקיפדיה" הוא ימצא את זה הרבה יותר מהר.
אשר עידן: ה"ויקיפדיה" זה חינם, ה"ויקיפדיה" זה בכל מקום, ה"ויקיפדיה" כל אחד יכול לכתוב, וזה דבר שנורא מרתיח אותנו בני ה-33 ומעלה שאנחנו חשבנו בחשיבה צנטרליסטית שאנחנו המומחים, אנחנו יודעים, הם לא יודעים.
אשר עידן: תשאלו את עצמכם איך זה ש"ויקיפדיה", אנציקלופדיה שקיימת רק חמש שנים ייצרה שלושה מליון פריטי ידע והבריטניקה והאנציקלופדיה העברית וכל הישנות האלה ייצרו לא יותר מ-10% מזה.
אשר עידן: איך זה שכל הדיוט יכול לכתוב ואף על פי כן "נייצ'ר מגזין" שזה אחד המגזינים החשובים בעולם של מדעי הטבע, אומר שהאיכות שלה טובה לא פחות מאשר האנציקלופדיה העברית.
אשר עידן: יש פה איזה שהיא מהפכה ארגונית, מי יצר את ה"ויקיפדיה", איזה ארגון, איפה החברה הזאת, איפה המשרדים שלה, מי המנכ"ל שלה, מי הנשיא שלה, לא יודעים כלום.
אשר עידן: איך זה שהם יצרו שלושה מליון פריטי מידע.
אשר עידן: אם ה"ויקיפדיה" וה"לינוקס" ו"גוגל" שהופכים את כולנו לבעלי פוטנציאל להיות מפרסמים, והבלוגים, יש היום מאה מליון בלוגרים בעולם, היו לפני חמש שנים רק מאה אלף עיתונאים, איך זה פתאום כולם קפצו, מאיפה באה החוכמה הזאת של כל העולם, למה "טיים מגזין" אומר שאיש השנה זה לא איזה גיבור מדעי או מנהיג פוליטי, אלא אנחנו, כי יש מתחת לשטח שינוי מאוד עמוק, מאוד מקיף, שלנו קשה מאוד לראות אותו והמעבר שבו אנחנו נמצאים, רובנו משקבלים את ההחלטות, וודאי מקבלי ההחלטות, אנחנו עדיין נמצאים באמצע, אנחנו נמצאים במהפכה התעשייתית, מה שאלווין טופלר קרא הגל השני.
אשר עידן: עברנו את הגל החקלאי, את החברה המסורתית הישנה של פעם ואנחנו מודרניים, אנחנו מדינה מתועשת, זה פסה להיות מדינה מתועשת, זה פסה להיות מודרני, המודרניים של המאה ה-20 הם הפרימיטיביים של המאה ה-21, זאת הנקודה שאנחנו צריכים להתחיל לחשוב ממנה.
אשר עידן: לחשוב ממנה וללמוד מהילדים שלנו, מהתלמידים שלנו, הפרופסורים צריכים ללמוד מהסטודנטים שלהם, זאת המהפכה.
אשר עידן: אם נרצה להבין, אם לא, נמשיך להגיד שאנחנו ב-67 היינו גיבורים, נכין את 73 לפי הקווים של 67.
אשר עידן: אם אנחנו רוצים להבין את 73, זה קצת מאוחר כי זה היה לפני שלוש שנים, אנחנו צריכים להתחיל לחשוב אחרת, כמו הסיסמה של "אפל", כמו צורות החשיבה של "גוגל" וכל השאר.
אשר עידן: תודה רבה.
גיורא פורדס: תודה לד"ר אשר עידן על הרצאתו האופטימית.
גיורא פורדס: אני מבקש להזמין את יהודה זיספל לשאת את הרצאתו בנושא מחקר ופיתוח תעשיות האלקטרוניקה ותוכנה, כמכשיר לצמיחה כלכלית חברתית.
גיורא פורדס: מר יהודה זיספל מייסד ונשיא קבוצת "ארד בינת" מכהן השנה כיושב ראש תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה בישראל.
גיורא פורדס: "ארד בינת" היא קבוצה המונה מעל ל-20 חברות פעילות בכל התחומים של תקשורת מחשבים וטלקומוניקציה, מחקר ופיתוח, ייצור ושיווק, מכירות בארץ ובחוץ לארץ.
גיורא פורדס: יהודה רגיש לאיכות וכמות ההון האנושי הטכנולוגי בארץ, הוא ואחיו זוהר פעילים מאוד גם בתחום החינוך.
יהודה זיספל: אני אנסה להציג היום את תעשיית ההי טק והטכנולוגיה.
יהודה זיספל: אני לא ארחיב את דיבורי על כל מיני נושאים שכבר דובר עליהם פה, שיבוח והישגי תעשיית ההי טק, שהיום אנחנו מעל 50% מהיצוא של המדינה ומהווים גורם מאוד חשוב וגם קצב הגידול שלנו יותר גדול מכל תעשייה אחרת טכנולוגית או כלכלית בארץ.
יהודה זיספל: אפשר לראות את המספרים, פרט לבעיית הבועה שהיתה לנו בשנת 2000 אנחנו כל הזמן שומרים על גידול וגידול מאוד מרשים.
יהודה זיספל: כדי לבנות תעשייה או לפתח תעשיית הי טק צריך שוק, כמו כל תעשייה וצריך הון וצריך את ההון האנושי, הון קפיטל והון אנושי.
יהודה זיספל: לגבי השוק, אחת הבשורות שאפשר לראות זה ששוק הטכנולוגיה משנת 1960 גדל בקצב של יותר מ-4% לשנה ואני חשוב שכל המומחים יודעים שהמאה ה-21 תמשיך להיות המאה של הטכנולוגיה והמדע.
יהודה זיספל: מה שהיה עד היום הוא חלק מאוד קטן, המאה ה-20 עם כל ההישגים המרשימים בתחום הטכנולוגיה, המאה ה-21 תמשיך ובקצב מהיר.
יהודה זיספל: אנחנו רואים כאן את ההשקעות בישראל ואפשר לראות ביחס לגודל המדינה, אנחנו די שומרים על ההשקעות כמו בארצות הברית, ההשקעות בנושא של הי אק בארצות הברית ברור שהן המובילות בעולם ביחס לכל מדינה.
יהודה זיספל: מבחינת שוק אין מגבלה, בטח למאה ה-21, מבחינת כסף, גם כן אין מגבלה, כי מה שמניע את כל התעשייה הזאת זה ההון האנושי.
יהודה זיספל: בתעשיית ההי טק בארץ השקיעו לא הבנקים הישראלים, הממשלה השקיעה באמצעות המדען כסף מאוד חשוב, אבל זה כסף יחסית קטן לכסף שהניע את התעשייה.
יהודה זיספל: רוב הכסף הכבד הגיע מארצות הברית וגם מאירופה ואפילו מהמזרח הרחוק.
יהודה זיספל: מה הביא את הכסף הזה לכאן, הכסף הזה הגיע לכאן בעקבות רעיונות יצירתיים.
יהודה זיספל: אני לא מסכים עם ד"ר עידן שהתייבשנו וכל מה שהיה היה מ-1995 עד 2000, היום בתעשיית ההי טק יש אפילו הגברה של הרעיונות ויש המשך ואין כאן את העצירה של הדבר הזה.
יהודה זיספל: מה בכל זאת העננים, מה בכל זאת מעיב על התעשייה הזאת, אמרנו שההון האנושי הוא המפתח, ההון האנושי מביא את הכסף, ההון האנושי מביא את הרעיונות, ההון האנושי מניע את כל העסק.
יהודה זיספל: אם נסתכל על ההון האנושי, המקור שלו זה חינוך ונאמר כאן מספיק על חינוך ואני לא רוצה לחזור, זאת בעיה ומשבר רציני שלא מתייחסים אליו, אבל אם נסתכל על כמות הבוגרים, החל מ-1997 הבוגרים של שמונה האוניברסיטאות המובילות, כי אלה לא המכללות, מי שמוביל זה הרעיונות ואת הרעיונות מובילים הטובים ביותר ה"לידרים", ואלה הבוגרים של האוניברסיטאות.
יהודה זיספל: ומ-1997 הכמות היא 3,300 ואם מעל עשר שנים הכמות הזאת מוקפאת ברור שתעשיית ההי טק לא תוכל להמשיך לגדול, היא תגיע לאיזה שהיא רווייה כי המשאב הכי חשוב מוקפא.
יהודה זיספל: מה שקורה במדינה, אני רוצה לשלב את הבעיה החברתית, הפער הדיגיטלי, רוב ההון האנושי שלנו הוא מהמרכז, אין לנו הון אנושי מהפריפריה, אם מסתכלים מאיפה רוב הבוגרים, מרבית הבוגרים הם מהמרכז ואת ההון האנושי במרכז אפשר אולי להגדיל ב-5%, הפוטנציאל העצום הלא מנוצל נמצא בפריפריה ואפשר להגדיל את ההון האנושי במאה אחוז.
יהודה זיספל: כדי ליצור המשך גידול ואפילו מהפכה אפשר ליצור בצורה חיובית, בהי טק, צריך להביא ולהשקיע בהון האנושי בפריפריה בחינוך.
יהודה זיספל: חינוך זה המפתח.
יהודה זיספל: ויש לנו את המודל הזה, הרבה מכירים את פרוייקט "עתידים", הצבא יזם אותו כדי לפתור את בעיית העתודה, לקח אנשים מהפריפריה ועשה את המהפך.
יהודה זיספל: לקח אנשים מהפריפריה ברמת החינוך שיש לה היום, ברמת ההישגים שיש לה, ברמה החברתית, בכל הרמות, לקח אותם לשנה מכינה ואחר כך עוד ארבע שנים ועשה את פרוייקט "עתידים" שהוא פרוייקט מוצלח.
יהודה זיספל: אותם ילדים שנכנסו לפרוייקט "עתידים" באוניברסיטאות הם בין התלמידים היותר טובים, הם בשכבה העליונה של התלמידים, הם לא בפריפריה, הם המובילים.
יהודה זיספל: אני רוצה להציע תוכנית, אני מדבר על תוכנית במודל "עתידים", שהוכיח את עצמו, לפריפריה, ולהכשיר 1,500 מהנדסים כל שנה.
יהודה זיספל: זה אפשרי.
יהודה זיספל: דיברתי עם האוניברסיטאות ויש לי אישור מהן.
יהודה זיספל: בתשתית הקיימת, מהיום למחר, לא לעשות פרוייקט חדש עם מינהלות, יש לי הסכמה מהאוניברסיטאות לגבות את התוכנית בתשתית הקיימת ולהכשיר 1,500 מהנדסים מהפריפריה.
יהודה זיספל: 1,500 מהנדסים שהכשרת הבאדג'ט שלהם זה בערך 16.5 מליון דולר שנה ואחרי חמש שנים 82.5 מליון דולר, זה כסף קטן, אבל הם יוסיפו להי טק לפחות עשרה מליון דולר כל שנה.
יהודה זיספל: הם יגדילו את התעסוקה של כוח האדם.
יהודה זיספל: תמיד חושבים שתעשיית ההי טק זאת תעשייה של שכבה מאוד קטנה, תעשיית ההי טק היא תעשייה עתירת כוח אדם יותר מכל תעשייה אחרת.
יהודה זיספל: היא יוצרת מקומות עבודה גם בתוכה אבל הרבה באאוט סורסינג, ויותר מכל תעשייה אחרת, אי אפשר להשוות אותה לכל התעשייתיות המסורתיות או לתעשיית הבניה שתמיד חושבים שהיא יוצרת כוח אדם.
יהודה זיספל: תעשיית ההי טק ביחס לתעשיית הבניה היא יוצרת פי עשר מקומות עבודה באיכות וברמה גבוהה.
יהודה זיספל: כאן אנחנו יכולים לראות כמה נייצא יותר, כמה נמכור יותר, נוסיף מאה אלף מקומות עבודה תוך עשר שנים, זה מספר שמרני, זה יכול להיות גם 200 אלף מקומות עבודה רק על ידי התוכנית הזאת שאני מדבר עליה.
יהודה זיספל: אחרי שהם יסיימו, תוך שנה אחת, רק אם הם ישלמו את מס ההכנסה שלהם, אני לא מדבר שהם לא יצרכו ביטוח לאומי, אני לא מדבר שהם יעשו אקזטים ודברים טובים אחרים שיקרו, רק על ידי מס ההכנסה שלהם הם יחזירו את כל ההשקעה תוך שנה.
יהודה זיספל: אין ספק שההשקעה הכי טובה שמדינת ישראל יכולה לעשות היום, מכל האלטרנטיבות שיש להם, לאין שיעור וללא פרופורציה, זה להשקיע בחינוך ובחינוך בפריפריה בפרוייקט שאני מציג לכם.
יהודה זיספל: פרט לזה שנביא את כל הנושא של תעסוקה, אנחנו נסגור את הפער הדיגיטלי או הפער החברתי בין המרכז לפריפריה.
יהודה זיספל: מה שקורה היום זה רק מקצין והבעיה מחריפה.
יהודה זיספל: אנחנו הולכים לבצע את התוכנית הזאת מהיום למחר על ידי ארגון בוגרי הטכניון ומועדון המאה.
יהודה זיספל: הכסף הדרוש הוא יחסית כסף לא גדול, אני לא מדבר אפילו על התמורה, מה שאנחנו מנסים היום במסגרת תעשיות האלקטרוניקה זה לנסות להריץ את זה באמצעות הממשלה, אבל כמו הרבה דברים אחרים שלא זזים באמצעות הממשלה, ננסה לעשות את זה באמצעות פרוייקט עוקף ממשלה ונפנה לבנקים שקיבלנו מהם אישור ולתרומות כדי לקדם את הפרוייקט הזה.
יהודה זיספל: היה רצוי שהממשלה תצטרף בהתחלה אבל אין לי ספק שהממשלה תצטרף אחר כך.
יהודה זיספל: תודה רבה.
גיורא פורדס: תודה למר יהודה זיספל.
גיורא פורדס: ההרצאה הבאה היא של פרופ' צחי וייסמן בנושא המדע שמאחורי הנדסת תקשורת וואיחסון המידע.
גיורא פורדס: פרופ' וייסמן הוא חבר בסגל הפקולטה להנדסת חשמל בטכניון ובאוניברסיטת סטנפורד שבארצות הברית.
גיורא פורדס: פרופ' ויסמן עוסק בנושאי מחקר הכוללים את תורת האינפורמציה ויישומיה, עיבוד אותות סטטיסטיים והקשר ביניהם.
צחי וייסמן: תודה רבה על ההזדמנות להופיע פה בפניכם היום, זה כבוד גדול.
צחי וייסמן: אני רוצה להקדים ולומר שאת ההרצאה שלי בניתי וכיוונתי בעיקר לדור הצעיר, החיילים ותלמידי התיכון שאמרו לי שירכיבו את רוב הקהל, ומה שאני אנסה לעשות בדקות שעומדות לרשותי, זה לתת לכם לטעום על קצה המזלג ממגוון הבעיות שמעסיקות חוקרים, מדענים שכמותי, בתחומי תורת האינפורמציה ועיבוד אותות, ולתת לכם תחושה לאופן שבו המחקר הזה תורם ויש לו תפקיד מכריע במהפכת טכנולוגיית המידע.
צחי וייסמן: הסתכלו בבקשה על התמונה הזאת, התמונה הזאת היא משל בעיני, היא תמצית לכל העיסוק של תורת האינפורמציה ועיבוד אותות והנדסת תקשורת וקריאת מידע, כי מה שיש לנו פה זה אינפורמציה מושחתת.
צחי וייסמן: ברור שמסתתרת מתחת לתמונה הזאת אינפורמציה רצוייה אבל יש פה גם הרבה רעש.
צחי וייסמן: מה זה הרעש, זה כל אותו חלק ממה שאנחנו רואים פה שלא מעניין אותנו ולא רלוונטי ומפריד בינינו לבין מה שאנחנו רוצים לקבל מהתמונה הזאת, לבין האינפורמציה הכן נקייה וכן מעניינת שמתחבאת למטה.
צחי וייסמן: מה שאני אראה לכם עוד מעט זה תאור של אלגוריתם, סכמה, שתדע להסתכל על הדבר הזה, לקחת את הדבר הזה כקלט ולהוציא את הדבר הזה, להסתכל על זה ולהוציא את זה.
צחי וייסמן: התמונה הזאת היא לא רק משל, זאת תמונה שלקחתי אותה מאפליקציה אמיתית שאני לא אכנס לפרטים שלה, שאנחנו רוצים להסתכל עליה ולחלץ ממנה את האינפורמציה הנקייה.
צחי וייסמן: לפני שאני מתאר לכם את הסכמה הזאת, אני רוצה לתת לכם עוד כמה דוגמאות לסוגי אינפורמציה וסוגי מקורות להשחתת אינפורמציה, לרעשים שנהיים יותר רווחים ויותר חשובים וימשיכו להיות יותר חשובים בעתיד הנראה לעין.
צחי וייסמן: ביטים, סדרות של ביטים, היום במהפכה הדיגיטלית רוב האינפורמציה נפרטת לפרוטות של סדרות ביטים, סדרות שבהן כל רכיב מקבל אחד מתוך שני ערכים שבאופן שרירותי אנחנו מכנים אותם אפס ואחד, זה נכון לגבי כל האינפורמציה שנמצאת על המחשב שלכם או על הדי.
צחי וייסמן: וי.
צחי וייסמן: די והסידירום שלכם או על האיפוד שלכם ואפילו מחשבה לא כל כך מרנינה למי שלא שומר את הכסף שלו מתחת לבלטות, כל הכסף שלכם בחשבון הבנק הוא סידרה קטנה של כמה ביטים בזיכרון של מחשב.
צחי וייסמן: האתגר הוא לשמור על הסדרות האלה בצורה אמינה.
צחי וייסמן: יש כל מיני מקורות להשחתה, אם זה רעשים של קרינה אלקטרומגנטית ורעשים טרמיים ושריטות על הדי.
צחי וייסמן: די שלכם שבגללן מדי פעם יש רכיבים בסדרות האלה שהופכים את סימנם מאפס לאחד או אחד לאפס ומה שהיינו רוצים זה דרך להסתכל על הסדרה המושחתת הרועשת וממנה לעבור לאינפורמציה הנקייה, הגולמית, המקורית.
צחי וייסמן: דוגמה נוספת שנהיית מאוד רלוונטית היום בהקשר של אינטרנט וחיפוש באינטרנט, היא טקסט.
צחי וייסמן: יש לכם למשל קובץ של טקסט שמושחת מאותן סיבות שהזכרתי קודם אבל בנוסף למשל סיבות של הקלדה לא נכונה או שגיאות כתיב והיינו רוצים להיות מסוגלים להסתכל על הגירסה המושחתת ומנה לחלץ את הטקסט הנקי המקורי.
צחי וייסמן: דוגמה אחרונה שאני אציין היא דטה או נתונים ביולוגיים.
צחי וייסמן: בעוד בין חמש לעשר שנים לכל היותר לכל אחד מאיתנו, נלך לרופא, יהיה לו על המחשב, כמו שהיום יש לו מחשב ויש לו נתונים עלינו, ההיסטוריה הרפואית שלנו למשל, בעוד לא הרבה זמן תהיה לו גם סדרה של כל הרצף הגנטי שלנו.
צחי וייסמן: סדרה שאורכה בערך שלושה ביליון שכל רכיב שלה מקבל ערכים בתוך אלף בית שגודלו ארבע והסדרה הזאת תהיה נתונה לכל מיני מקורות של השחתה, אם בצורה שבה אנחנו מודדים אותה, או מעבדים אותה, או שומרים אותה והאתגר יהיה למצוא איזה שהוא מכניזם שמסתכל על הסדרה הרועשת ועובר לסדרה הנקייה.
צחי וייסמן: תנו לי לתאר לכם בקצרה איזה שהוא אלגוריתם שיודע להסתכל על סדרות מושחתות ולנקות אותן.
צחי וייסמן: האלגוריתם נקרא DUD, Discrete Universal De noisier הוא עובד על נתונים שהם דיסקרטיים, מקבלים ערכים סופיים, הוא מנקה מרעש והוא אוניברסאלי שזה מושג שאני אתייחס אליו בהמשך.
צחי וייסמן: וכל הרעיון הוא שמסתכלים על הסדרה הרועשת שלכם, נתמקד ברכיב אחד שאותו אנחנו רוצים לנקות, לדעת אם לשנות אותו ואם כן אז למה, אנחנו מסתכלים על הקונטקסט של הסימבול הזה, אם זו סדרה אז מסתכלים על כמה סימבולים משמאל וכמה מימין, זה הקונטקסט שבו הסימבול הזה מופיע ואנחנו מחפשים את כל המופעים של הקונטקסט הזה בתוך הסדרה המושחתת ובתוך המופעים האלה אנחנו סופרים כמה פעמים הופיע כל אחד מהסימבולים השונים.
צחי וייסמן: ואז אנחנו חוזרים לאותה נקודה שרצינו לנקות ומחליטים אם לשנות את הערך או לא, ואם לשנות אז לאיזה ערך לשנות בהתאם לספירות שמצאנו בתוך הקונטקסט.
צחי וייסמן: אני יודע שזה היה קצת טכני אז אני אדגים.
צחי וייסמן: אם למשל יש סדרת ביטים שרוצים לנקות, מה שהסכמה הזאת תעשה, היא תסתכל על איזה שהוא ביט שאתם רוצים לדעת אם להפוך או לא, להסתכל על הקונטקסט שלו, לראות איפה הוא עוד מופיע, לראות מתוך המופעים של הקונטקסט איפה הופיע ערך הביט הזה מול ערך הביט המשלים ואם היחס בין המספרים האלה הוא קטן מאיזה שהוא סף מסויים, היא תתקן, היא תשנה את ערך הביט, אחרת לא.
צחי וייסמן: יש נתונים שהם רב מימדיים ואז הקונטקסט הוא רב מימדי ויש איזה שהיא סכמה, אם באופן כללי הנתונים יהיו יותר גדולי, יאפשרו לקחת סביבות יותר גדולות ועשירות, אז למשל הנה תמונה מושחתת שקיבלתם אותה בפקס', זה בצד שמאל, נפעיל עליה את האלגוריתם שעכשיו את העיקר שלו תיארתי, ותקבלו את התמונה שנמצאת מימין.
צחי וייסמן: דוגמה בהקשר של טקסט, אם נפעיל, מה האלגוריתם הזה יעשה, הנה הטקסט המקורי, זאת איזה שהיא פיסקה ממאמר של שאנון מ-1948 שפתח את התחום של תורת האינפורמציה, והנה הפיסקה המושחתת אחרי שאני ניסיתי להקליד אותה, ואם ננסה להפעיל את האלגוריתם שעכשיו תיארתי לכם על הפיסקה הזאת, נסתכל על ה-m בירוק, נניח שאותו אנחנו רוצים לנסות לתקן, מה שנעשה זה נסתכל על הקונטקסט שלו, נניח שהקונטקסט בנוי משני הסימבולים מימין ושני הסימבולים משמאל, הקונטקסט מורכב מ-he ו-re, נסתכל על כל המופעים שמסומנים פה בכחול של he ו-re, נספור בתוך המופעים האלה כמה פעמים למשל הופיע ספייס וכמה פעמים הופיע m וכמה פעמים הופיע o, ובהתאם למספרים האלה נחליט אם צריך לשנות את הערך של ה-m או לא.
צחי וייסמן: ואם כן אז למה.
צחי וייסמן: במקרה הזה רוב המופעים פה הם כאלה שיש ספייס באמצע ולכן התיקון במקרה הזה יהיה תיקון לא נכון כי ה-m הזה צריך להיות o אבל האלגוריתם יתקן אותו לספייס.
צחי וייסמן: זאת היתה דוגמה על פיסקה קטנה, את הדבר הזה בדרך כלל נפעיל על טקסט גדול, למשל על ספר, ואז זה גם יאפשר לנו לקחת קונטקסט הרבה יותר גדול ועשיר.
צחי וייסמן: למשל אם נפעיל את האלגוריתם הזה על הספר "דון קישוט", בגירסה האנגלית שלו, ותכניסו שם כל מיני רעשים, אם זה הקלדה ושגיאות כתיב וכל מיני רעשים מסוגים אחרים, הוא ידע לנקות את כל הטעויות.
צחי וייסמן: הבאתי משפט אחד שבו אני מראה שהוא אפילו מנקה דברים כמו שמות, את השם "דון קיחוט" שיש לו כתיבה, באנגלית, כתיבה לא קונבנציונאלית, האלגוריתם הזה ידע לתקן וזה בניגוד לכל מיני אלגוריתמים לתיקון שגיאות שנמצאים למשל בוורד שהם מבוססי מילון שיתייחסו לכל דבר כזה כשם ולכן לא ידעו לתקן אותו.
צחי וייסמן: ה-DUD שמתייחס, לומד לפי הקונטקסט בדטה האמיתי, יודע לתקן את השגיאות האלה.
צחי וייסמן: ב"גוגל" כשמקלידים משהו שרוצים לחפש ועשיתם טעות בהקלדה או טעות כתיב, "גוגל" יגיד לכם התכוונת ל- ובדרך כלל גם "גוגל" יצדק.
צחי וייסמן: והדרך ש"גוגל" עושה את זה זה בדיוק שימוש באלגוריתם הזה כששם הוא מתייחס לכל הקבצים באינטרנט בתור האינפורמציה וגם למה שאתם הכנסתם כחלק מנה ומתקן אותה.
צחי וייסמן: ואם כבר הזכרתי את "גוגל" ואנחנו ביום שמסמן את מקומה של ישראל במהפכת הטכנולוגיה, אני אציין שהיום, ממש ברגעים אלה, נחנך מרכז המחקר והשלוחה הישראלית הראשונה של ענק האינטרנט "יאהו", בחיפה.
צחי וייסמן: אני לא אכנס לעוד פרטים על האלגוריתם הזה, מה שאני רק אגיד בקצרה זה שאפשר להראות, אפשר להוכיח מתמטית שהאלגוריתם שתיארתי, עם בחירה, עם מרשם נכון של הפרמטרים שמופיעים בו, של צורות הקונטקסט והאופן שבו משקללים את הספירות בתוך הקונטקסט, אפשר להראות שהסכמה הזאת היא אופטימלית, אין אף סכמה בעולם שתשיג ביצועים טובים יותר, היא אוניברסאלית, היא לא צריכה לדעת על איזה סוג של נתונים אתם עובדים, לא משנה מה זה, תמונות, קבצים, טקסט, זה אותה סכמה והיא תפעל והיא תשיג את הביצועים האופטימליים, היא מאוד פרקטית ופשוטה למימוש וגם בפועל היא עושה את העבודה.
צחי וייסמן: כשהיא מופעלת על דטה אמיתית היא מנקה אותה.
צחי וייסמן: אני אנצל את ההזדמנות הזאת להסביר באיזה יומרה אני טוען שאין אף סכמה בעולם שעושה יותר טוב מהסכמה שעכשיו תיארתי.
צחי וייסמן: מה שמאפשר לי לטעון טענות מהסוג הזה, היא תורת האינפורמציה, שזה מדע שחוקר את הפעולות הבסיסיות שכרוכות בטיפול במידע, כמו דחיסה, כמו איחסון, כמו שידור, כמו סילוק של רעשים, והמדע הזה מתעסק בשני סוגים של שאלות.
צחי וייסמן: שאלות חיוביות, מה כן אפשר לעשות, איזה ביצועים כן ניתנים להשגה, אבל גם שאלות שליליות, שאלות על מגבלות היסוד, מה אנחנו לא יכולים להשיג, איזה ביצועים גם אם נעשה שמיניות באוויר לא נוכל להשיג וההתמודדות עם שני סוגי השאלות האלה זה מה שבסופו של דבר מאפשר לנו לאפיין את הביצועים האופטימליים ולדעת איך אנחנו מסתדרים ביחס אליהם.
צחי וייסמן: דוגמה נוספת בהקשר של דחיסה, דיברנו על סילוק רעשים, מה זה דחיסה, זה הייצוג היעיל של אינפורמציה.
צחי וייסמן: נניח שיש תמונה במחשב וזה קובץ גדול ורוצים לדחוס אותו, לייצג אותו עם קובץ הרבה יותר קטן שאפשר יהיה לשלוח הרבה יותר בקלות ובמהירות.
צחי וייסמן: הרוב מכיר את ה-ג'יזיפ שמאפשר לקחת קובץ של תמונה שהוא יכול להיות מגות רבות, להפעיל את האלגוריתם הזה ולקבל קובץ הרבה יותר קטן.
צחי וייסמן: בבסיס ה-ג'יזיפ יש אלגוריתם שפותח על ידי שני מדענים מהטכניון בסוף שנות ה-70, יעקב זיו ואברהם למפל, ומה שהם הצליחו להראות, ברמה התיאורטית הם הצליחו להראות שהסכמה הזאת היא אופטימלית, היא דוחסת לאנטרופיה של מקור האינפורמציה שזה הדבר הכי טוב שאפשר לעשות, היא אוניברסאלית, היא לא צריכה לדעת מלכתחילה את סוג הנתונים שעליהם היא עובדת, מאוד פשוטה למימוש והיא עובדת על דטה אמיתי.
צחי וייסמן: נחזור לאותה תמונה שאיתה התחלנו, התמונה הזאת קטנה יחסית, 510 על 514, תמונה שחור לבן שזה בסך הכל שמונה ביטים לפיקסל אבל אם עושים את החשבון מדובר ב-267 קילו.
צחי וייסמן: מפעילים את ה-ג'יזיפ וזה מוריד את זה לעשרים קילו.
צחי וייסמן: זאת תוכנה שנמצאת בכל המחשבים האישיים בעולם.
צחי וייסמן: לאחר ששולחים את זה ניתן לפתוח את הקובץ הקטן בעזרת ג'יזיפ ואז מתקבלת התמונה המקורית.
צחי וייסמן: ניתן להסתפק בקצת פחות מהתמונה המקורית, שתהיה גירסה בערך התמונה המקורית בעד זה שהקובץ שישלח יהיה הרבה יותר קטן.