GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי וייסמן: וזה הנושא של דחיסה עם עיוות, אם זה ג'ייפג לדחיסת תמונות, אם זה אמפג לדחיסת קבצי וידאו אבל בניגוד למצב בדחיסה ללא עיוות ששם יש אלגוריתם שאפשר להראות שהוא עושה את העבודה בצורה אופטימלית, המצב בדחיסה עם עיוות הוא נורא.
צחי וייסמן: אנחנו היום נמצאים רחוקים בסדרי גודל מהביצועים שתורת האינפורמציה יודע להבטיח לנו שהם ניתנים להשגה.
צחי וייסמן: תורת האינפורמציה יודעת לאפיין את הטרייד אוף האופטימלי שבין יעילות הדחיסה לעיוות שבין מה שתצליחו לפתוח לבין התמונה המקורית.
צחי וייסמן: תורת האינפורמציה עוד לא במצב של לשים את האצבע על איך אפשר להשיג את הביצועים האלה, אבל היא יודעת לאפיין אותם והיא יודעת להגיד לנו שמה שנעשה היום זה בסדרי גודל רחוק ממה שניתן להשיג.
צחי וייסמן: אני רק אסיים באיזה שהוא אתגר קונקרטי טכנולוגי לעתיד, זה חיפוש של סכמה שיהיו לה תכונות שהן אנלוגיות לזו של אמפל זיו שאפשר להראות עליה שהיא תהיה אופטימלית ואוניברסאלית וקלה למימוש ועובדת על דטה אמיתית, ומציאת סכמה כזאת תהיה קריטית להמשך התפתחות רשת האינטרנט בכל מה שקשור להעברת וידאו וטלוויזיה באיכות של וידאו וטלוויזיה שזה משהו שהיום אנחנו מאוד רחוקים ממנו.
צחי וייסמן: מה שניסיתי להעביר דרך ההרצאה הזאת זה אולי זה שלושה מסרים, אחד שהוא אוניברסאלי כללי, לא מיוחד דווקא לישראל, זה לגבי תפקידו הגורלי של המחקר הבסיסי במהפכת טכנולוגיית המידע, המסר השני הוא יותר מקומי והוא לגבי התרומה של הקהילה המדעית הישראלית למחקר הזה, ואני יכול להעיד על תחומי המחקר שלי שבהם החוקרים הישראליים הם לא רק בשורה הראשונה אלא הם ממש מובילים את התחום ברמה העולמית, והמסר השלישי הוא איזה שהיא פניה נרגשת לדור הצעיר והנמרץ, שאני מאוד מקווה שלפחות חלקו בבוא הזמן יצטרף למאמץ של העבודה במחקר הבסיסי על בעיות שהן גם מרתקות אינטלקטואלית אבל גם מאוד חשובות ומאוד מועילות לתחום הזה למהפכת טכנולוגיית המידע ובפרט למובילות של ישראל בתוכה.
גיורא פורדס: תודה לפרופ' צחי וייסמן על הרצאתו.
גיורא פורדס: המרצה הבאה היא אל"מ איילה חכים, מפקדת מר"מ, הרצאתה תהיה בנושא ה-IT בצה"ל, האתגרים והעשייה וסקירתה תתמקד באתגרי העשייה והטכנולוגיה הניצבים בפני העוסקים בתחומי ההי טק והטכנולוגיה בצה"ל לנוכח הדרישה והציפייה של הארגון מתחום התיקשוב כמכפיל כוח בעשייה הצה"לית.
איילה חכים: אדוני יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברי הוועדה, חברי כנסת, אורחים נכבדים, מכובדי כולם.
איילה חכים: בדקות הקרובות אבקש לדבר איתכם מספר מילים על טכנולוגיית המידע בצה"ל ואתגרי העשייה.
איילה חכים: צה"ל הוא צבא מתוקשב.
איילה חכים: סוגייה מרכזית הינה האפקטיביות הארגונית בצה"ל שהינו ארגון גדול, מורכב, אינו אי בודד ומקיים שיתוף פעולה הדדי עם תעשיות בטחוניות והתעשיות האזרחיות וחשוף לכלל ההשפעות הרווחות בתחום.
איילה חכים: אלמנט התיקשוב ותחום המיחשוב בפרט הינם חלק אינטגראלי בפעילותו ומשפיע באופן ישיר על האפקטיביות הארגונית, המבצעית.
איילה חכים: המשמעות המעשית לכך באה לידי ביטוי בדרישה לספק מענים הן לצרכים קיימים והן לניצול הטכנולוגיות לפריצות דרך עתידיות.
איילה חכים: תוכנית האב המוכרת בשם "צה"ל ברשת" נולדה מתוך ההבנה וההכרה בחשיבות התיקשוב בצה"ל.
איילה חכים: המטרה המרכזית בה היא לאפשר פעילות מבצעית מבוססת רשת בכל עימות ולהוות מכפיל כוח.
איילה חכים: אנו פועלים בצורה משולבת להשמשת היכולות והכשרת פעילויות אשר יהוו בסיס לשעת חירום לעבודה ברשת בזמן חירום, אך בו זמנית אנחנו עובדים על מנת לאפשר ניהול שוטף של הארגון הגדול במדינה, צה"ל.
איילה חכים: מימוש תפיסת צה"ל ברשת נועדה להביא ולהשיג את העליונות במידע.
איילה חכים: התפיסה מאפשרת שילוב של כלל הזרועות לכלל כוח אחד.
איילה חכים: קישור המידע ושיתופו מאפשר יצירת מודעות לתמונת מצב משותפת ובאמצעות כך להשיג את אותה עליונות במידע.
איילה חכים: לתיקשוב יש משימה, מטרתנו להביא את המידע למפקדים ולמקבלי ההחלטות בכל מקום בהם הם נמצאים ובכל רגע נתון.
איילה חכים: לשם כך עלינו לרתום טכנולוגיות לא מועטות לצד יישומים מרובים.
איילה חכים: המטרה העומדת בפנינו היא לצמצם את הפער המתהווה בין תמונת המצב בשטח לבין זאת המתהווה אצל מקבלי ההחלטות.
איילה חכים: תמונה אחת אינטגרטיבית משותפת לכולם.
איילה חכים: התקציב המוקצה לצה"ל לתוכנית "צה"ל ברשת", אשר הינו חלק מתקציב ההתעצמות הצה"לית הינו לא מבוטל.
איילה חכים: צה"ל מאמין ב-IT ומאמין ביכולותיו ובתועלת שבו.
איילה חכים: תכנון התוכנית הרב שנתית הצה"לית אשר הסתיים לא מכבר גילם בחובו תיגבור לתקציבים בנושא התיקשוב.
איילה חכים: ביטוי נוסף למיצוב התיקשוב בצה"ל ניתן למצוא גם בהכווני הרמטכ"ל לקראת תוכנית העבודה 2008.
איילה חכים: מערכות התיקשוב משולבות כיום באושיות הארגון שלנו ומכאן גם נובעת האחריות ורמת הציפיות הגבוהה שעולה מאיתנו.
איילה חכים: מהפכת המידע שדובר עליה קודם לא פסחה גם על צה"ל.
איילה חכים: המגמות הקיימות בעולם התוכן לא פוסחות גם עלינו.
איילה חכים: כל אחד מאיתנו מודע לכמויות העצומות של המידע שאנחנו נזקקים לו ונחשפים לו היום על מנת לקבל החלטות ובכלל לנווט את כל העשייה שלנו.
איילה חכים: כך גם בצה"ל.
איילה חכים: הדרישה והאיסוף של מקורות שונים שמייצרים מידע מטיפוסים שונים, מסוגים שונים, בנפחים עצומים, לצד דרישה בלתי פוסקת ליישומים בכל תחום עשייה בצה"ל, החל מהאיזורים הקלאסיים של ישות רפואה, לוגיסטיקה, עובר דרך מערכות שו"ב, חוצה למערכות משובצות ועוד רבות אחרות שתקצר היריעה מלפרטן.
איילה חכים: לצד זה יש דרישה הולכת וגוברת להתחדשות טכנולוגית מתמדת, למימוש המשימה והיכולות לתמוך את צה"ל במילוי משימותיו.
איילה חכים: לצד זאת גוברת מגמה נוספת, אופי המשתמשים באותן מערכות.
איילה חכים: המשרתים היום בצה"ל שייכים לדור שאנחנו נוטים לתת לו את השם הדור המחובר.
איילה חכים: דור אשר רוצה להיות ברשת ואינו רואה בכך כורח.
איילה חכים: הוא תובע מאיתנו להיות מחובר כל הזמן ולהיות מוזן ממערכות מקוונות.
איילה חכים: שילוב פיתוחים טכנולוגיים, העברת תמונות, שמע, אודיו, וידאו, טקסט, ועוד, שיפרה לאין ערוך את האפקטיביות המבצעית בצה"ל.
איילה חכים: קיימת תובנה כי כולנו ברשת.
איילה חכים: אנחנו מדברים, אנחנו מתכתבים, אנחנו מקבלים מידע, אנחנו מעבירים החלטות, אנחנו נותנים הנחיות, הכל ברשת.
איילה חכים: על מנת להיות רלוונטי, אתה אמור להיות היום ברשת.
איילה חכים: ההשלכות של המהפכה הזאת הדוחפת את מימוש חזון צה"ל ברשת, מציבות בפנינו, אנשי התיקשוב בצה"ל, אתגרי עשייה מרובים ומגוונים.
איילה חכים: האתרים בתחום הטכנולוגי ומקצתם.
איילה חכים: יש כלל עתיק, לא נולד אתמול, מערכת שעובדים לא ממיתים אותה.
איילה חכים: הוא מוכר לכולם, אבל הוא תופס גם אצלנו.
איילה חכים: אבל מהצד השני קיימים גם דחף וצרכים לא מבוטלים להכנסת טכנולוגיות ומערכות חדשות ומתקדמות.
איילה חכים: המשמעות היא השקעה מרובה הן בשימור והן בהקניית ידע, להחליף טכנולוגיה זה לא ספורט לאומי.
איילה חכים: זה עולה ולא רק כסף, זה הרבה מאוד משאבים, הרבה מאוד מאמצים ואם נוסיף לכך את רמת המורכבות של הקשרים והאינטגרציות שיש לבצע בין הרבה מאוד מערכות, הרי זה מכפיל את המאמצים שאנחנו נדרשים לשימור הידע הנתבע מכך.
איילה חכים: קביעת מדיניות וסטנדרטיזציה בתחומי העשייה השונים, בחתך כל השכבות, החל מחומרה, עבור לתשתיות וכלה ביישומים, הוא אחת הדרכים להתמודדות עם אתגר ריבוי הטכנולוגיות, הקטנת העלויות ופישוט ההליכים ליצירת שילוביות בכלל צה"ל.
איילה חכים: אך למען הסר כל ספק, כל העשייה המתחייבת מאתגר ריבוי הטכנולוגיות, אינו מבטל ואינו מחליף את האתגר לשמר את מעמדנו בחזית התיקשוב.
איילה חכים: ומכאן, חובה עלינו לשמר את הדורש שימור ובמקביל הצורך לחדש ולהתחדש.
איילה חכים: בהקשר הזה יפים דבריו של הרב קוק זכר צדיק לברכה, הישן התחדש והחדש התקדש.
איילה חכים: אתגר נוסף בא מתחום התשתיות.
איילה חכים: האתגר המרכזי הוא להכין את התשתיות מבעוד מועד ולחזות את הדרישות האפליקטיביות בעידן של אי וודאות.
איילה חכים: אנחנו לא יודעים מה ידרשו מאיתנו מחר, אנחנו רק יודעים שידרשו מאיתנו והרבה.
איילה חכים: חובה עלינו להיות ערוכים מבעוד מועד.
איילה חכים: ההשקעה היא השקעה מסיבית בטכנולוגיות, טכנולוגיות התשתית.
איילה חכים: האתגר הנוסף הוא שימור המתאם בין הדרישות ההטרוגניות של לקוחות לבין ההכרח לראות ראייה כלל ארגונית.
איילה חכים: דובר על זה על ידי קודמי, הטכנולוגיה היא אחד האמצעים, אך היא לא כסות הכל.
איילה חכים: יש לנו אלמנטים של תרבות ארגונית.
איילה חכים: התרבות הארגונית צריכה לתת את המרחב ואת המענה לייחודיות, לצד לדעת לשמר וליצור רבדים משותפים ועל ידי כך ליצור את המנוף לזריזות ולגמישות אל מול מצבים מתהווים.
איילה חכים: לצד זאת אנחנו צריכים לשים דגש כיצד מטמיעים טכנולוגיה חדשה וכיצד מטמיעים את קצב היישומים ליכולת הספיקה הארגונית.
איילה חכים: כולם רוצים הכל, אתמול, אבל כשאנחנו באים לבדוק מה בסוף מיושם ובמה משתמשים, האחוזים נעים לא בגבולות המאה וגם לא בגבולות התשעים וזה לא בגלל שמישהו רע ולא בגלל שכולם חולמים חזיונות שווא כשהם מאפיינים את הדרישות.
איילה חכים: לא פשוט להטמיע טכנולוגיה, זה ענין של תרבות, חבר הכנסת איתן דיבר קודם על פוליטיקה, צריך להכשיר את החברה הקולטת על מנת לקלוט ולשנות, זה ענין של תהליכים, זה ענין של חינוך, זה ענין של התארגנות אחרת שקשה לנו לעשות אותה הרבה יותר מאשר להביא את הטכנולוגיה.
איילה חכים: וגם על כך אנחנו חייבים להשגיח.
איילה חכים: אתגר נוסף, שאולי ממרומי טכנולוגיית ההי טק אנחנו נוטים לשכוח אותו, אבל הוא קיים גם בבסיס של ההי טק, והוא הלואו טק של ההי טק.
איילה חכים: הגידול בצריכת יישומים, הגידול במספר המשתמשים, כל זה גורם גם לגידול ולעליה חדה בצריכת משאבי אנרגיה.
איילה חכים: אנחנו דורשים הרבה יותר מיזוג היום, אנחנו דורשים שטח רצפה, אנחנו דורשים חשמל, אנחנו דורשים הרבה יותר מה שהיה לנו קודם וזה מתפתח לאומית ובעיה בכלל העולם.
איילה חכים: לשם כך אנחנו נעזרים בכל התפתחות טכנולוגית התומכת בהתמודדות במגמות אלה.
איילה חכים: החל בוירטואליזציה, המשך בקירור מים, הקטנת השטחים הנדרשים לאיחסון, ומענה לתיגבור מקורות אנרגיה עם הרבה מאוד התייחסות לתיקשוב הירוק.
איילה חכים: אם עד עתה סקרתי אתגרים כבדים ביותר שהם מנת חלקנו אנשי ה-IT בצבא, ברצוני למקד את תשומת הלב לשלושת האתגרים שהם אתגרי הליבה שלנו.
איילה חכים: האתגר הראשון הוא בטחון מערכות המידע.
איילה חכים: צה"ל מחוייב בצורך בסיסי לשמור על המידע שלו, לצד זאת אנחנו מתמודדים עם הפיתוי הקיים, האמיתי והנכון, לאמץ טכנולוגיות אזרחיות.
איילה חכים: הצורך הזה שמונע מתוך רצון ליהנות מפרי שעות רבות שכבר הושקעו בפיתוח, לצד הצורך שלנו לשמור את נכסינו, מביא אותנו לעסוק באופן מתמיד כיצד לשלב מוצרים מסחריים מבלי לסכן את הרשת.
איילה חכים: התנאי של שמירה על במ"מ מקבל חשיבות עליונה בכל תנאי ובכל בחינה של פתרונות אפשריים.
איילה חכים: אתגר שני הוא הצורך בזמינות ובשרידות.
איילה חכים: התלות ההולכת וגוברת במערכות המידע וברשת מחייבים אותנו לתיפקוד רציף של המערכות.
איילה חכים: רציפות הפעולה והתאוששות מהירה בזמן תקלה או אסון משפיעים עלינו בכל אחד משלבי פיתוח המערכת.
איילה חכים: אנחנו דואגים היום לפיתוח פרוייקטי תשתית נרחבים על מנת שאנחנו נדע כיצד לתת מענה וגם כאן יש לנו היבטים תרבותיים ולא מספיק טכנולוגיה.
איילה חכים: ארגון צריך לשאול את עצמו, אם חלילה קרתה תקלה, אם חלילה קרה אסון, איך ארגונית הוא נערך, כי לא מספיק שאני אצליח להעמיד שרתים עם יישום, האם יהיו אנשים שיעבדו על היישום הזה, האם יש להם היכן לשבת, האם הארגון יודע כיצד הוא עובר לתפקד במצב כזה.
איילה חכים: אני רק חלק מהפתרון.
איילה חכים: צריך לחשוב על זה ויפה שעה אחת קודם.
איילה חכים: אתגר האתגרים הוא ההון האנושי שלנו, הבסיס לכל העשייה.
איילה חכים: היחידות הטכנולוגיות הצה"ליות נחשבות למוקד הכשרת כוח אדם מהטובים בעולם.
איילה חכים: ההוכחות לכך ניתנו מזמן.
איילה חכים: טיבו של התיקשוב שהינו מאפשר מקדם פעילויות צה"ליות ומתבסס על יכולות טכנולוגיות מתקדמות וחדשניות, את חלקן ניתן להשוות למהפכות של ממש.
איילה חכים: ראינו הרבה מאוד אמירה על מהפכות, גם אנחנו מחוללי מהפכה.
איילה חכים: אני שמחה כי חלק לא מבוטל מהיכולות הללו הומצאו ופותחו על ידי משרתי ובוגרי מערכת ההי טק הצבאית אשר היו ערש תעשיית ההי טק בצה"ל ועד עצם היום הזה מהווים, לאחר סיום שירותם, עמודי איתן בתעשייה זו.
איילה חכים: המצאות אלה הינן תולדה של צורך מתמיד להתמודד עם סוגיות ייחודיות אשר במקרים לא מבוטלים אין להם פתרונות מהמדף.
איילה חכים: כושר ההמצאה הישראלי, המוח הקודח, מספק אותם, אותו מוח אשר מוביל את תעשיית ההי טק בישראל להיות מדורגת במקום גבוה ביותר בדרוג תעשיית ההי טק בעולם.
איילה חכים: הייחודיות הנוספת שלנו, כל העם צבא.
איילה חכים: התעשיות הבטחוניות, תעשיות ההי טק, שלובות בתעשיית ההי טק הצה"לי היומיומי.
איילה חכים: מהווים שותפים אמיתיים ומלאים לעשייה שלנו ולעמידה באתגרים.
איילה חכים: האנשים עימם אני עובדת יום יום מבריקים ביצירתיות שאנחנו לפעמים עומדים ונדהמים איך לא חשבנו על זה קודם, איך יכול להיות שעוד לא היה.
איילה חכים: היכולת הזאת אינה מייחדת גיל מסויים או דור מסויים, אבל מה שאפשר להסתכל כדבר מייחד זה אותה טביעת אצבע ייחודית של בית הגידול והחינוך הטכנולוגי הצה"לי במקצועות ההי טק.
איילה חכים: אותה טביעת אצבע המובילה בערכיה למקצוענות, ליצירתיות, חדשנות ומחוייבות.
איילה חכים: אלה הערכים שאנחנו מחנכים לאורם.
איילה חכים: אנשים אלה וכל מה שיסדו קידמו ועשו, הם התרומה האמיתית של מהפכת טכנולוגיית המידע בישראל.
איילה חכים: האתגר הייחודי שלנו הוא להתמודד עם סוגיית שימור ההון האנושי.
איילה חכים: אני מסכימה עם חבר הכנסת איתן, אני לא אוהבת את נושא בריחת המוחות, קשירת המוחות וכל המינוחים האלה, אני מדברת על שימור הון שהוא הון, אנחנו צריכים להמשיך לפתח אותו, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו דואגים שהוא ימשיך להתפתח ושירצה להשאר איתנו, לא לקשור אותו, שישאר איתנו מרצונו ויתרום לנו הלאה.
איילה חכים: השיטות והכלים אשר עובדו בעבר משמשים אותנו גם היום גיבושן של דרכים נוספות, על ידי העצמת היכולות, על ידי הגברת האחריות הרבה אשר אנחנו מטילים עליהם כבר מגיל צעיר.
איילה חכים: זה מה שיש לנו.
איילה חכים: הם צעירים, האחריות גדולה, אנחנו חולקים אותה יחד איתם תוך מתן הכשרות תומכות על מנת שידעו לשאת באחריות הזאת.
איילה חכים: אנחנו מגבשים היום מנגנונים המשתפים אותם ונותנים להם את האפשרות להשפיע על הנעשה ועל כל העמידה באתגרים אותם ציינתי.
איילה חכים: מצוקת המשאבים מחד ומצב שוק ההי טק מאידך, מחייבים אותנו לבחון באופן מתמיד מה היא הדרך הנכונה למיצוי המשאב האנושי שלנו.
איילה חכים: לסיכום, מהפכות מטבען אינן נגמרות.
איילה חכים: גם היום אנו ניצבים בפני אתגרים מורכבים במגוון תחומים אשר להם השפעה בלתי מבוטלת על צה"ל.
איילה חכים: עיסוקינו מרובים ומגוונים.
איילה חכים: זמינות המערכות, שרידותן, אבטחת מידע, דליברי של תפוקות נדרשות בעיתוי רלוונטי, מיחשוב ירוק ועוד.
איילה חכים: סקרתי רק חלק קטן ומצומצם של האתגרים שעמיתי, פקודי ואנוכי חווים מדי יום ומדי שעה.
איילה חכים: העובדה שהמשאבים חסרים לנוכח הצורך הגובר מחייבת אותנו להשכיל לנצל את העושר שבטכנולוגיה, למצות את הקיים בתעשייה האזרחית ולהתמקד ביצירת הפתרונות הייעודיים לבעיות הייחודיות רק לנו.
איילה חכים: לצד זאת כאשר אני נוכחת יום יום במחוייבות וביצירתיות הבלתי נלאית ובלתי נגמרת של אנשינו, של לובשי המדים, מערך ההי טק בצה"ל, בטוחה אני ביכולת שלנו לעמוד באתגרים אלה בהצלחה ובכל מה שיציבו בפנינו.
איילה חכים: שיהיה לנו חג שמח ותודה לכולם.
גיורא פורדס: תודה לאיילה.
גיורא פורדס: דובר פה היום בבוקר על ההון האנושי, על דור העתיד.
גיורא פורדס: דור העתיד נמצא פה, מייצגים אותו היום נער ונערה, אסיל בשארה, תלמידת חטיבת הביניים ממרכז המחוננים בטירה ורועי מאירמן מחטיבת הביניים "רשיש" בפתח תקוה ואיתם הגברת מזל גלאור סמנכ"לית שיווק ותקשורת של IBM, שיספרו לנו על התוכנית "ילדים למען ילדים", פיתוח תוכנות על ידי ילדים יהודים וערבים למען ילדים חולים בבית החולים "שניידר", פרוייקט ייחודי של חברת IBM.
מזל גלאור: הייתי רוצה לספר לכם על פרוייקט שמשלב נתינה, טכנולוגיה ושיתוף פעולה.
מזל גלאור: אני אתחיל מהשיתוף פעולה.
מזל גלאור: שותפים לפרוייקט הזה חברת IBM, המכון הטכנולוגי בחולון, בית חולים "שניידר", בית ספר "רשיש" ומרכז המחוננים בטירה.
מזל גלאור: הפרוייקט הזה מאפשר לילדים יהודים וערבים לשבת ביחד וללמוד פיתוח של לומדה.
מזל גלאור: הלקוח שלהם הם הילדים החולים בבית חולים "שניידר" שבאמצעות הלומדה הזאת מתאפשר להם להתגבר טוב יותר על המחלות שלהם, כי הלומדה הזאת מלמדת אותם על המחלות.
מזל גלאור: מי שמלמד את הילדים האלה את פיתוח הלומדה אלה סטודנטים נבחרים במכון הטכנולוגי בחולון שמקבלים מילגה מ-IBM.
מזל גלאור: מה מיוחד בפרוייקט הזה, ואני מניחה שבגלל זה קראו לנו לכאן, זה פרוייקט שיש בו זוכים בלבד.
מזל גלאור: אנחנו קוראים לזה "Win win win win" מרוויחים בלבד.
מזל גלאור: מרוויחים הילדים בבית חולים "שניידר" שמקבלים תוכנה שפותחה על ידי ילדים, שיודעת לדבר אליהם ועוזרת להם להתמודד עם המחלות, מרוויחים הילדים במרכז המחוננים בטירה ובבית ספר "רשיש" שניתנת להם האפשרות לעשות פרוייקט מההתחלה ועד הסוף, החל משלב האיפיון, התכנון, הפיתוח וגם ההטמעה, כי אותם ילדים שיושבים כאן היום הולכים לבית חולים "שניידר" ומלמדים את הילדים להשתמש בתוכנת הלומדה, הם עושים גם את ההטמעה.
מזל גלאור: וגם אותם סטודנטים ששותפים לכל החווייה הזאת נהנים ממלגה ומצליחים ללמוד טכנולוגיה במכון הטכנולוגי.
מזל גלאור: אתם יכולים לראות כאן חלק מהדוגמאות שיש, למשל המסע בעקבות האלרגיה, לומדים על אלרגיה, מה זה אלרגיה, איך מתמודדים עם זה, עוזרים לילד לעשות את כל אותם דברים שמבקשים ממנו לעשות בעטייה של המחלה.
מזל גלאור: הרגלי נקיון, התקפי אסטמה, על גוף האדם, ולכן מי שמפתח את זה הם הילדים וחשבנו שהכי נכון זה שתשמעו את זה ממקור ראשון, מה החוויה שהם עוברים.
מזל גלאור: אני מזמינה את רועי ואת אסיל לספר לכם.
אסיל בשארה: אני תלמידת כיתה ח' בבית ספר למחוננים בטירה.
אסיל בשארה: אני השתתפתי בפרוייקט הזה "ילדים למען ילדים" בשנת 2007.
רועי מאירמן: אני תלמיד כיתה ט' בכיתה למחוננים בבית הספר "חטיבת רשיש" פתח תקוה.
רועי מאירמן: השתתפתי בתוכנית בשנת 2006.
אסיל בשארה: בתוכנית זו נפגשנו כל יום רביעי בבית IBM בפתח תקוה, תלמידי בית הספר למחוננים ותלמידי בית ספר "רשיש", ללמוד לפתח תוכנה בעזרת תוכנת "פוטושופ" ו"פלש".
אסיל בשארה: בפיתוח התוכנה השתמשנו בתכנון גרפי ולימוד שפת מחשב.
אסיל בשארה: תוכנת אלה לא נלמדות בבתי הספר, מה שנתן לנו גם ידע נוסף שלא היינו מקבלים בשום מקום אחר.
רועי מאירמן: מטרת הקורס היתה לפתח תוכנה אשר תשמש כמעין ספריה רפואית לילדים המאושפזים בבית החולים "שניידר".
רועי מאירמן: מטרת ספריה זו היא הסברה ועזרה לילדים המאושפזים בהבנת המחלות והטיפולים שעליהם לעבור בבית החולים.
רועי מאירמן: העבודה נערכה בקבוצות של 2-3 תלמידים כאשר כל קבוצה עבדה על נושא שונה כגון רנטגן, סי.
רועי מאירמן: טי, MRI, כליה מלאכותית, דיאליזה ועוד.
אסיל בשארה: לגבי מה שאנחנו מרגישים, מבחינתי זאת היתה חוויה בלתי נשכחת.
אסיל בשארה: במהלך הקורס עבדנו בקבוצות מעורבות, תלמידים יהודים ותלמידים ערבים.
אסיל בשארה: השילוב בקבוצה יצר בינינו קשרים גם מעבר לשעות הקורס כאשר דיברנו על נושאים שונים, המשכנו להתכתב במיילים, נחשפנו לתרבות אחרת והגדלנו את מעגל החברים שלנו.
אסיל בשארה: עכשיו אני יודעת שיש לי גם חברים בפתח תקוה.
רועי מאירמן: לצד הלימודים היתה גם הנאה וסיפוק מעצם הנתינה.
רועי מאירמן: היתה הרגשה של נתינה בדרך שונה.
רועי מאירמן: עצם ההגעה לבנין IBM בפתח תקוה נתן לנו תחושה שאנחנו חלק ממשהו גדול, חשוב ומכובד ובנוסף פתח בפנינו עולם טכנולוגי ומקצועי שלא הכרנו.
רועי מאירמן: היחס של המדריכים מהמכון הטכנולוגי בחולון היה מקצועי ואישי כאחד, הוא נתן תחושה שיש למי לפנות.
אסיל בשארה: עם המבט קדימה, אני מקווה שבעתיד כשנגדל נהיה נציגים של חברת IBM וחברות הי טק אחרות ונראה למדינה שאפשר גם אחרת.
אסיל בשארה: הילדים של היום יכולים לשנות.
רועי מאירמן: הקורס העניק לי כלים להשתמש בתוכנות ובהחלט ארצה לעסוק בנושאים אלה בעתיד.
רועי מאירמן: הקורס פתח לי אפשרות התנדבות נוספת.
אסיל בשארה: לסיום אנו רוצים להודות לחברת IBM על פתיחת הדלתות לעבר העולם הטכנולוגי, על האירוח המקסים והטעים ולמדריכים מהמכון הטכנולוגי בחולון על היחס האישי והחם שנתן הרגשה שכייף להגיע לשם.
רועי מאירמן: וכמובן לילדי בית החולים "שניידר" שבזכותם למדנו להעריך דברים, לקחת הכל בפרופורציות ולא לקחת דברים כמובן מאליו.
גיורא פורדס: תודה למזל גלאור מ-IBM ולאסיל ורועי.
גיורא פורדס: לפני שנסיים אני מבקש מחבר הכנסת בנימין אלון לומר מילת סיכום.
בנימין אלון: לא סיכום, רק להודות.
בנימין אלון: אני אתחיל באחרונים, לתלמידים על מלוויהם מבתי הספר השונים, מפרוייקט חברת IBM, תודה רבה לכם.
בנימין אלון: תודה רבה למפקדים ולחיילי ממר"מ תחת פיקודה של אל"מ איילה חכים, כל קהילת ICT שנמצאת כאן, הצוות שלנו, המרכז למחקר מידע, שרון סופר ורועי גולדשמיט, צוות אתר האינטרנט של הכנסת, עמנואל פילו, אתי אברהם, ליהו מנזין, ענת מנהלת הוועדה ואיילת מהוועדה, עמותת "ויקימדיה" שעשתה לנו פה תערוכה מרשימה שמחכה למי שעוד לא הספיק לראות, של ה"ויקיפדיה" שהוצבה בכניסה לאודיטוריום, אנשי משרד המדע, השר התנצל, הוא עדיין תחת הוראות הרופאים והיה צריך לצאת, אז גם להם שהם עזרו הרבה, האקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' יערי, אנשיו עזרו לנו בייעוץ ובהכנת היום הזה, המדענים שנמצאים כאן, לא כולם יכלו לחלוק את החוכמה שלהם בהרצאות, עובדי הכנסת, חברי הכנסת, מחלקת הטקסים והאירועים בכנסת, הסדרנים, כמובן המנחה שלנו גיורא.
בנימין אלון: יש לנו היום בהמשך כיום מדע בכנסת, יהיו הצעות לסדר יום במליאה, בשבוע הבא במסגרת היום הלאומי למדע יהיה טקס חגיגי בבית נשיא המדינה, במעמד נשיא המדינה, אני מקווה שמעבר לטקס החכמנו, אני בכל אופן למדתי הרבה.
גיורא פורדס: תודה לכם על היום הנפלא הזה, תודה לילדים ולהתראות בפעם הבאה, בשנה הבאה בכנסת.
בנימין אלון: בוקר טוב, רבותיי.
בנימין אלון: מי שנמצא כאן איתנו זה פרופ' יצחק בן ישראל, שאתם תיכף תשמעו את הדברים שלו.
בנימין אלון: הוא חבר כנסת מטעם סיעת קדימה, גם יושב ראש סוכנות החלל.
בנימין אלון: פרופ' אריה אלדד שהוא חבר כנסת מטעם האיחוד הלאומי, אנוכי, בני אלון, שאני יושב ראש ועדת המדע.
בנימין אלון: צריכים להגיע עוד חברי ועדת מדע, אנחנו נראה מי שעוד יצטרף.
בנימין אלון: לא נוכל להציג את כל הנוכחים כאן ואבקש במקום זאת מפרופ' גוטפרוינד להציג את הפרויקטים, לומר לנו מה זה מדענים צעירים, מי הפורום שמכבד אותנו כאן ואחר כך נבקש מפרופ' בן ישראל להתחיל.
בנימין אלון: כל אחד מחברי הכנסת יציג איזה שהיא הצעת חוק או פרויקט שהוא עסוק בו, גם פה בעבודת הכנסת, גם אם זה מקרים שזה משיק להשכלה המדעית של חבר הכנסת או משהו כזה ואתם תתייחסו אל הדברים, תשאלו שאלות, תשיגו השגות ותזכרו שאתם בבניין הזה ובבניין הזה צריך כמעט מכל דבר להסתייג ועל כל דבר להתווכח.
בנימין אלון: ברוכים הבאים.
בנימין אלון: פרופ' גוטפרוינד, בבקשה.
חנוך גוטפרוינד: קודם כל, אני מודה לך על שיזמת את המפגש הזה.
חנוך גוטפרוינד: זה, נדמה לי, חידוש במפעל שלנו.
חנוך גוטפרוינד: זאת פעם ראשונה שהכנסת מכבדת ומתכבדת באירוח המפעל הזה.
חנוך גוטפרוינד: אתמול התקיים במוזיאון המדע, בפעם ה-11, יום של שיפוט שבמסגרתו קבוצה של אנשים, יחד איתי, שמייצגים את כל התחומים של המחקר האקדמי, של המאמץ הטכנולוגי.
חנוך גוטפרוינד: שפטנו 40 עבודות.
חנוך גוטפרוינד: 40 עבודות אשר נבחרו מתוך כ-130 עבודות, אשר הוגשו לתחרות המדענים הצעירים בשלבים הראשונים.
חנוך גוטפרוינד: פירושו של דבר שה-40 העבודות שהגיעו לגמר הן הטובות ביותר וכל התלמידים שנמצאים כאן, שהם עסקו במאמץ הזה והגישו את העבודות האלה, כבר זכו.
חנוך גוטפרוינד: הם זכו בעצם זה שהשתתפו בגמר.
חנוך גוטפרוינד: העבודות שהוגשו לנו מייצגות, כפי שאמרתי, את כל התחומים של המחקר המדעי, מדעי החיים, פיזיקה, מדע חומרים, מדעי הרוח, מדעי החברה ונושאים מגוונים של פיתוח טכנולוגי.
חנוך גוטפרוינד: השנה במיוחד, יותר מהשנים הקודמות, קיבלנו מספר משמעותי, כ-6 עבודות, כולן טובות, בתחום של פיתוח של מה שאפשר לקרוא הנדסה רפואית שבמסגרתן תלמידים פיתחו והציעו פתרונות לבעיות ממשיות של הרפואה.
חנוך גוטפרוינד: אנחנו ביום הזה, השופטים, יחד איתי, עם ההנאה שיש לנו והסיפוק שיש לנו מהמפגש עם הצעירים, עומדים בפני משימה כמעט בלתי אפשרית והיות ומדובר בתחרות ובתחרות צריך להעניק פרסים ולא כולם יכולים לקבל פרסים.
חנוך גוטפרוינד: גם באולימפיאדה לא כולם זוכים במדליות, ולבחור את המצוינים מבין המצוינים זאת משימה קשה ואנחנו עומדים בה ועם כל מה שאני תמיד אומר, שקשה לצפות מתלמידי תיכון, כבר בגיל הזה, כבר בשלב הזה, להציג עבודה שיש בה גם בעיית מחקר, גם חדשנות, גם מקוריות, גם בסופו של דבר תוצאה או מוצר מוגמר שראוי או לפרסום או להצגה.
חנוך גוטפרוינד: אמרתי, קשה בגיל הזה לצפות לתוצאה כזאת, בכל זאת בכל שנה אנחנו בין העבודות מוצאים עבודות כאלה ומי שמכם ישתתף היום אחרי הצהריים בטקס בבית הנשיא ששם אנחנו מכריזים על הפרסים, ישמע על עבודות כאלה, ישמע את הנימוקים להחלטות שלנו וזה יהיה אולי שלב השיא של התהליך הזה.
חנוך גוטפרוינד: הילדים כאן, התלמידים שנמצאים כאן, המדענים והמדעניות הצעירים כמובן הם מאוד במתח, כי הם עדיין אינם יודעים.
חנוך גוטפרוינד: אני כבר יודע, אבל אחרי הצהריים כולנו נדע.
חנוך גוטפרוינד: אבל, שוב, אני מודה לכם על היוזמה ואני מחזיר לך את רשות הדיבור.
בנימין אלון: תודה רבה, מכובדי.
בנימין אלון: אני בוחר להתחיל להציג ראשון את הנושא, כי באותה הזדמנות שאני אציג את הנושא של חוק המידע הגנטי שאנחנו עסוקים בו, אני גם אוכל להציג מה היא ועדת מדע שאני עומד בראשה ושהיא בית לדברים האלה וחברי הכנסת הם חברים בוועדה הזאת ואעשה זאת בקצרה.
בנימין אלון: החוק שאנחנו נדבר בו עכשיו, חוק מידע גנטי, אולי ייתן לכם באמת בטעימה קלה את האופי של העשייה כאן בבניין.
בנימין אלון: בוועדה לפחות, או פחות או יותר כעיקרון בכל הוועדות שעוסקות בחקיקה ובעצם כל ועדה אמורה להתעסק בתחום מסוים.
בנימין אלון: חוק מידע גנטי, שאנחנו עכשיו עוסקים בו, הוא תיקון שלישי כבר לחוק מידע גנטי שקיים כבר כמה שנים.
בנימין אלון: הפעם הנושא הוא עריכת בדיקות גנטיות לקשרי משפחה.
בנימין אלון: היוזמה באה מן השטח ואומר אולי ליתר דיוק, הקריאה למחוקקים לחוקק הגיעה כבר מבית המשפט העליון לפני כמעט 30 שנה ועיכובים רבים מאוד, שתיכף תבינו למה, רגישויות רבות מאוד מנעו את החקיקה ועיכבו אותה וסיבכו אותה ואני מאוד מקווה, אנחנו הצלחנו עכשיו להעביר את זה גם בטרומית, גם בראשונה, זה כבר מוכן לשנייה ושלישית ואני מאוד מקווה שבישיבה הקרובה, או מקסימום עוד ישיבה אחת אנחנו נצא עם החקיקה הזאת.
בנימין אלון: היא מורכבת מאוד.
בנימין אלון: אתאר לכם מה הוא החוק ותראו את נקודות ההשקה שיש בו, גם כמובן לתחום שלכם ולכן החוק הזה שייך לוועדה.
בנימין אלון: אב שנתבע לשלם מזונות לתינוק שלו.
בנימין אלון: אני בוחר דוגמה אחת, החוק יכול להשליך גם על דברים אחרים.
בנימין אלון: והאב אומר 'בבקשה, אם הוא הבן שלי, אני מוכן לשלם, אבל תוכיחי לי שהוא שלי'.
בנימין אלון: הוא יכול להיות נשוי והוא חושד באשתו שהילד לא שלו, הוא יכול להיות לא נשוי ויכול להיות שהיא לא נשואה, יכול להיות שהיא נשואה, יכול להיות בצורות שונות וזה קורה בצורות שונות.
בנימין אלון: תיכף ניגע באיזה סוגי בדיקה.
בנימין אלון: יש סוגים שונים של בדיקות, לפי התפתחות המדע, והבדיקה הגנטית מחייבת שגם התינוק ייבדק, גם האב וגם האם.
בנימין אלון: האם ומי רשאי לחייב את האם להיבדק?
בנימין אלון: האם הציבור, שאנחנו הנציגים שלו, רשאים/צריכים להתערב לטובת הילד ולהגיד 'רגע, רגע, האם היא האפוטרופסית', קודם כל מה קורה אם האם לא מסכימה שהתינוק ייבדק?
בנימין אלון: אחר כך מה יקרה אם האם מסכימה, האם אנחנו צריכים להתערב?
בנימין אלון: למה להתערב?
בנימין אלון: ואגע פה עכשיו בבדיקה הגנטית, למרות שהמדע נתן כבר בדיקות אחרות ותיכף תבינו את המשמעות של ההתפתחות.