GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנימין אלון: אבקש ממכובדנו, דר' צבי קפלן, מנהל הסוכנות החלל הישראלית, לומר את דבריו.
צבי קפלן: צהריים טובים.
צבי קפלן: (מצגת): על קצה המזלג, שימושי החלל בהווה ומה למדנו מהם, נקדיש זמן לחזון סל"ה וכמה מלים על פרויקט ונוס שבלב העשייה היום של סל"ה ומה ההזדמנויות.
צבי קפלן: רק להזכיר שכל עידן החלל הוא בסך הכול 50 שנה ולמדנו הרבה דברים.
צבי קפלן: החלל הוא יותר ויותר מובן כעוד אמצעי להגנה על החיים בכדור הארץ, הבנה איך נולד היקום, איך הכרנו אותו.
צבי קפלן: החלל מזרז הרבה טכנולוגיות.
צבי קפלן: החלל משולב בצורה מאוד חזקה בחברת הידע ומה שאמרה גם גב' קוקס, החלל מטייב ומושך את כח האדם הטוב שלנו.
צבי קפלן: אנחנו אוהבים לפלח את שוק החלל לפי המשתמשים, הצרכנים, הממשלות והמגזר העסקי.
צבי קפלן: מאחורי כל קובייה כזאת יש סיפור שלם שלא תמיד הציבור, אפילו המשכיל, יודע, אבל רק כדוגמה אחת, היום התעופה האזרחית בקצב ההנחתות וההמראות, בלתי אפשרי לעשות אותן מול החלל ויכולתי מאחורי כל ריבוע לחשוף סיפור דומה.
צבי קפלן: מה למדנו במשך ההיסטוריה הקצרה של החלל?
צבי קפלן: החלל הוא מרכזי בנושא התקשורת, הניווט, תצפיות כדור הארץ.
צבי קפלן: החלל אמנם התחיל כתכניות פיתוח לצרכים צבאיים, אבל הטכנולוגיות חלחלו למגזרים האזרחיים והעסקיים.
צבי קפלן: מה שמאוד בולט זה מראשית תכנית אפולו והתחרות הרוסית-האמריקאית ועד היום זה הפוליטיזציה של החלל.
צבי קפלן: המרוץ לחלל שואף אינסוף אנרגיה מתחרות, בהחלט גם חיובית, בין המעצמות, כולל אלה שבמזרח אסיה, אירופה, ארצות הברית ומדינות ששואפות להיחשב בגדר מעצמות לעתיד, יפן, קוריאה ואחרות.
צבי קפלן: החלל ניזון ומזין הרבה פעמים גם מחקרים בסיסיים, אם זה באמצעים האלקטרואופטיים או בשעונים האטומיים.
צבי קפלן: לגבי מדינת ישראל, מה למדנו מהתכנית?
צבי קפלן: התכנית התחילה יחסית מאוחר, רק בתחילת שנות השמונים, אבל ישראל השכילה (יושב פה מר חיים אשד, מאבות התכנית), לגשת בצורה מאוד אפקטיבית לנושא החלל והיא מוכיחה את עצמה גם היום ככיוון מנצח.
צבי קפלן: כמובן אנחנו צריכים תמיד לדאוג, כי אדם ירא תמיד.
צבי קפלן: ראשית, ההתייחסות לחלל, גם אם הוא לא צבאי, היא ערך אסטרטגי, ערך התרעתי.
צבי קפלן: אנחנו יודעים שהתעשיות בכל העולם נסמכות על שולחנות ממשלתיים.
צבי קפלן: זה מאוד נדיר שתעשייה מצליחה לפלס את דרכה ואת קיומה לבד.
צבי קפלן: הכשרות כח אדם, המתקנים מאוד מאוד יקרים.
צבי קפלן: החלל מאוד חזק בנושאים של שיתוף פעולה בין לאומי, בילטראלי וגם עם ארגונים רב מדינתיים וכבר ציינתי את המקום המכובד של ישראל, המתמשך, ואולי בשנים האחרונות אפילו קצת מתגבר, בתחום הזה.
צבי קפלן: פרופ' בן ישראל, שהתחיל את התפקיד באמצע שנת 2005, לקח על עצמו לעשות עבודת מחקר על נושא החזון ולמדנו יחד איתו, ועדה מנחה, מה חושבים האחרים, והצבנו את חזון סוכנות החלל הגאה במקום החמישי בעולם, לא שהיינו כל כך רחוק משם, אבל איפה שהוא בין צרפת ליפן, כי בלי השאפתנות הזאת, המשמעות היא תמיד נסיגה אחורה ואנחנו חושבים שלמדינה במצב הגיאופוליטי של ישראל, החלל הוא אמצעי פנטסטי לקידומה בהרבה זירות.
צבי קפלן: כשאנחנו גוזרים את המטרות, אנחנו רוצים להישאר מובילים, אנחנו רוצים להרחיב את קשת הקשרים הבינלאומיים ואנחנו רוצים גם להסתכל לאן הולך העולם ולהקדים אותו וליזום פרויקטים חדשים והנושא של הדיון הזה הוא הצמיחה הכלכלית.
צבי קפלן: ביכולתנו להגיע למוצרי חלל של מכירות של ביליון דולר בשנה, בכפוף להתניות שמופיעות כאן.
צבי קפלן: היינו רוצים להגיע להכרה בתקציב משמעותי לסוכנות.
צבי קפלן: אנחנו יודעים מה לעשות בכסף.
צבי קפלן: רציתי לציין, ההרצאה הזאת נותנת רק תגים, לא נושאים, את שיתוף הפעולה המצוין שלנו עם צרפת, של לוויין סביבתי, מדעי, בשיתוף עם התעשיות בישראל.
צבי קפלן: יש פה גם מהטכנולוגי, של מערכת הנעה, והדיונים היו מאוד ממושכים, אבל בשנת 2003 הוטמעה התכנית ומאז היא מתמשכת והיקפה מגיע, יחד עם הצרפתים, למעל 70 מיליון דולר ואני חושב שהסכום הוא לא הממד היחיד, אבל כמו ששיתוף הפעולה הזה מתקדם, אנחנו רואים ברכה לעמלנו.
צבי קפלן: אולי רק דוגמה לתוצרי הלוויין.
צבי קפלן: אנחנו רואים כאן את מזרח הים התיכון, כשהלוויין המיוחד שלנו והמצלמה שלו יוכלו לאתר את אזורי השפכים או אזורים של משקעי הדלתא של הנילוס וזה אומר שאנחנו נמצאים ברף טכנולוגי יותר מתקדם מהתמונות השחור-לבן.
צבי קפלן: העולם הולך לכיוון הזה, התכניות העתידיות שלנו וזאת כמובן הדוגמה לחדשנות שמביא איתו נושא החלל.
צבי קפלן: אפשר לראות את השקף האחרון.
צבי קפלן: הפרויקט הוא win-win, גם חיזוק הקשר הבינלאומי, גם השתלבות בפרויקט אירופי רב היקף סביבתי, הפרויקט המרכזי היום אחרי גלילאו באירופה, גם חשיפה של טכנולוגיות ישראליות לאירופה, שזאת זירה שיחסית פחות הצלחנו בה עד היום, וגם איסוף מידע רב על מדינת ישראל.
בנימין אלון: תודה רבה לדר' קפלן, ותודה גם שסייעת בארגון כל המפגש הזה.
אבי בליזובסקי: מה לוח הזמנים של הלוויין?
צבי קפלן: 2010 ו-5 שנים ניצול.
יצחק בן ישראל: שני מסרים קצרים, כהשלמה למה שהציג מנהל סוכנות החלל.
יצחק בן ישראל: בשביל להתקדם בחלל צריך משאבים, צריך כסף.
יצחק בן ישראל: המשאבים האלה לתחום הצבאי, בלחץ, פחות או יותר ניתנים, כי שם ההכרח הוא אבי המציאות, ולתחום האזרחי, המדעי, הכלכלי, כל התחומים האזרחיים למיניהם, הם כמעט שלא ניתנים.
יצחק בן ישראל: אפשר לדבר פה על שני דברים שאותם אני רוצה להגיד.
יצחק בן ישראל: אל"ף, הכספים קטנים יחסית, לא גדולים ממש, שאנחנו זקוקים להם למחקר המדעי.
יצחק בן ישראל: מר צבי פירן, שידבר פה תיכף, אני מניח שפרופ' פירן ידבר על המחקר המדעי, אבל אלה כספים לא גדולים, שאפילו אותם אין לנו בשביל המחקר המדעי.
יצחק בן ישראל: ישראל היא במקום לא רע בו בכלל, אבל במשך השנים הולך ומידרדר מקומנו בגלל אני מדבר באמת על סכומים שהם גרושים, וכספים גדולים יותר, הוזכר פה המספר בשקף של דר' קפלן שדיבר על בין 100 ל-150 מיליון לשנה, שלהערכתנו יאפשרו כניסה ישראלית כלכלית.
יצחק בן ישראל: במישור אחר, לתחום החלל היקף מכירות שעם הסכום הזה אפשר להגיע בקלות, אני חושב, לביליון, אולי אפילו לשני ביליון דולר בשנה של מכירות.
יצחק בן ישראל: הדברים הללו מחייבים עבודה ותמיכה מצדנו גם, לא רק מצד האנשים שיושבים בצד הזה של השולחן, שהם בדרך כלל או החוקרים, או הבונים, אלא עכשיו אני מדבר על הצד של הכנסת והממשלה.
בנימין אלון: הייתי באמת לוקח את זה כאתגר, אם היית מזכה אותנו, חבר הכנסת בן ישראל, בדיון נוסף, יותר ספציפי, גם במישור הזה.
בנימין אלון: אני חושב שאנחנו לא יכולים להתחרות בארצות הברית כמובן, בכמות ההשקעה הכספית שלה, אבל לנו היה את היתרון שההכרח הוא אבי כל ההמצאה, וההכרח הביטחוני נתן לנו נקודת זינוק שכבר הושקעו דברים, ובאמת יש תחומים שאני חושב שיש לנו, כמו שהוצג כאן, יתרון יחסי לא רע ביחס לעולם כולו.
בנימין אלון: התקדימים שאנחנו יודעים מתחומים אחרים של מדע, למשל מתוך ה-24 חממות של מחקר ופיתוח שיש לנו, 23 מופרטות.
בנימין אלון: כלומר הן עלו פעם כסף למדינה, אבל מוקדם מאוד הן הפכו להיות חי נושא את עצמו.
בנימין אלון: אין שום ספק שביכולות של המדע הזה להגיע לרמות כאלה, כך שבאמת צריך פה יותר מודעות, יותר פנייה אל הפוליטיקאים והפוליטיקאים כמובן פונים גם אל דעת הקהל.
בנימין אלון: כמו שנאס"א עושה תרגילי פי.
בנימין אלון: אר לאורך כל הדרך, כולל האישה במאדים, שאין לי ספק שגם נועד קצת לחזק את הפי.
בנימין אלון: אר של נאס"א.
בנימין אלון: וגם לכם אני פונה, סוכנות החלל הישראלית, לא יזיק לכם פי.
בנימין אלון: אר ובאמת יותר ערנות שלנו בנושא שלנו.
בנימין אלון: אין לי שום ספק שהשקעה בגרעין הזה תניב, כמו שאמרת, הרבה הרבה פרי בעתיד ואני משוכנע שאנחנו צריכים לעשות לזה הרבה יותר מאשר נעשה.
יצחק בן ישראל: אני בשמחה ארים את הכפפה ואם נייחד דיון נפרד רק לנקודה הזאת, אני חושב שאנחנו יכולים בקלות לעשות טוב וזה יעזור.
בנימין אלון: נזמין את המדען הראשי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, נזמין מדענים ראשיים מקבילים, כולל כמובן משרד המדע, סוכנות החלל וכולי.
יצחק בן ישראל: בשמחה רבה.
צבי פירן: מכובדיי, שמענו כאן על האדם בחלל, תפיסת החלל, שימושים בלוויינים לצפייה בכדור הארץ ולימוד מה קורה בכדור הארץ וגם מחקר, אבל שמחתי שהזמנתם אותי לדבר כאן, מכיוון שרצינו לדבר על אספקטים שונים לגמרי של חקר החלל וזה חקר החלל החיצון.
צבי פירן: החלל רק מתחיל כאשר אנחנו יוצאים מהאטמוספרה.
צבי פירן: אנחנו נוסעים באטמוספרה, האטמוספרה מגינה עלינו, אבל כאשר אנחנו יוצאים מהאטמוספרה, נפתח אלינו חלון שאנחנו יכולים לראות דברים על החלל החיצון שאנחנו לא מסוגלים לראות מתוך כדור הארץ.
צבי פירן: לפני כשלושים שנה, יותר משלושים שנה, ג'ון בקרון, שהיה מנחה הפוסט דוקטורט שלי ואחר כך חבר בווינסטון, התחיל מסע שכנוע של הקונגרס האמריקאי, לשגר טלסקופ לחלל החיצון.
צבי פירן: כיום הטלסקופ הזה, טלסקופ האבֶל, זה הלוויין המפורסם ביותר שקיים ובארצות הברית וגם בארץ אני לא חושב שיש ילד שלא יודע את השם האבל.
צבי פירן: התמונות שהאבל שולח הן מהיפות ביותר שאנחנו רואים מבחינה ויזואלית, היופי הוא יופי אסתטי, אבל מעבר לזה, שנה אחרי שנה, פעם אחרי פעם, הן יוצרות מהפכות שלמות בהבנה שלנו של היקום.
צבי פירן: יותר מכל גורם אחר, ההאבל הזה הפך להיות גורם שמושך בני נוער, לפחות בארצות הברית, לעיסוק במדע.
צבי פירן: מחקרים שנעשו בארצות הברית מראים שלמעלה ממחצית המדענים, בכל תחומי המדע, החלו את התעניינותם במדע כבני נוער, בעיסוק באסטרונומיה.
צבי פירן: ההצלחה של האבל ביססה את המהפכה הטכנולוגית המדעית בחלל, וכיום האבל מלווה בעוד שני טלסקופים ענקיים, צ'דר ושפיצר, ועוד מספר עצום של טלסקופים ולוויינים קטנים יותר שמתבוננים כולם בחלל החיצון.
צבי פירן: אלה רק הטלסקופים של נאס"א וצריכים להוסיף להם את טלסקופי החלל של סוכנות החלל האירופאית והיפנית והרוסית וכולי.
צבי פירן: הלוויינים שכאמור עוברים בשנים האחרונות מהפכות שלמות בהבנתנו את היקום בו אנחנו חיים.
צבי פירן: ישראל לא היתה שותפה פעילה בשיגורים האלה.
צבי פירן: באף אחד מהלוויינים האלה לא היינו שותפים מעשיים, עם זאת לחוקרים ישראלים חלק נכבד ומרכזי, ממש מרכזי, בפעילות הקשורה בניתוח התצפיות האלה ובהבנתן.
צבי פירן: לעתים חוקרים ישראלים מקבלים אפילו זמן תצפית שהוא יקר מפז, עשרות אלפי דולרים לשעה על הטלסקופים האלה.
צבי פירן: אנחנו מקבלים אותו בחינם, כי אנחנו יודעים לעשות את זה יותר טוב מאחרים.
צבי פירן: ובאופן מפתיע, ואולי ללא יד מכוונת, צמחה בישראל קהילה אקדמית מהטובות בעולם, העוסקות בחקר האסטרונומיה והאסטרופיזיקה , חקר החלל החיצון.
צבי פירן: קשה לאמוד הישגים של קהילה אקדמית, אבל ישנו מדד אחד פשוט שזה מספר הציטוטים של עבודת מחקר, ולפי מדד זה, דורגה ישראל לאחרונה כמדינה השלישית, רק אחרי אנגליה והולנד, ולפני ארצות הברית, במספר הציטוטים פר מאמר בנושא חקר המאמר.
צבי פירן: בארץ רק תחום אחד, תחום מדעי המחשב, משיג אותנו.
צבי פירן: בתחום הזה אנחנו ראשונים.
צבי פירן: האוניברסיטה שאני שייך אליה, האוניברסיטה העברית, דורגה במקום השני בעולם, מכל האוניברסיטאות, לפי המדד הזה.
צבי פירן: במאגר הנתונים האקדמאי של ה-high site בפילדלפיה שלושה חוקרים ישראליים בתחום חקר החלל, בין רשימת ה- highly site שלו, כלומר רשימת 250 החוקרים המשפיעים ביותר בתחום.
צבי פירן: אני אתן דוגמה אחרונה.
צבי פירן: לאחרונה חילקה הקהילה האירופאית כ-300 מענקי מחקר, כל אחד של מיליון יורו, לחוקרים מצטיינים צעירים.
צבי פירן: לקול הקורא פנו כ-10,000 מועמדים מכל אירופה, מתוכם נבחרו 300, מן ה-300 האלה ישנם 24 ישראלים, קצת אחרי אנגליה ובשורה אחת עם גרמניה, צרפת ואיטליה.
צבי פירן: מתוך אותם חוקרים, שניים הם בנושא חקר החלל.
צבי פירן: 2 מתוך 15 חוקרים בכל אירופה בחקר החלל, זה מה שאנחנו זכינו.
צבי פירן: חקר החלל החיצון עוסק בבעיות הבסיסיות ביותר המעסיקות את המין האנושי מאז ומעולם, מה קורה בשמים האלה שאנחנו רואים אותם ואנחנו לא יכולים להגיע אליהם, כיצד היקום החל, כיצד החלו החיים, וכיצד והאם כל זה ייגמר.
צבי פירן: השאלות האלה רחוקות מחיי היומיום, אבל הסקרנות האנושית מחייבת אותנו לחקור ולעסוק בהן.
צבי פירן: הטכנולוגיה המתפתחת בצעדי ענק ושגם אנו תורמים ישירות לפיתוחה, מאפשרת לנו לצפות ביקום בדרכים שלא התאפשרו קודם ולענות על שאלות שרק לפני זמן לא רב לא חלמנו שנוכל עליהן.
צבי פירן: אני לא אתחיל לסקור עכשיו את כל המחקרים שאנחנו עשינו ושנעשו בארץ, אבל המחקרים קשורים לקיום של פלנטות סביב מערכות שמשחררות, עובדה שמצביעה יותר מכל דבר אחר על האפשרות שכנראה קיימים חיים נוספים ביקום.
צבי פירן: או דוגמאות אחרות על העובדה שכוכבים מתפוצצים וכשכוכבים מתפוצצים הם זורקים חומר לחלל החיצון ומהחומר הזה שנזרק לחלל החיצון, נוצרים כוכבים חדשים.
צבי פירן: כולנו כאן בחדר בעצם שרידים של כוכב שהתפוצץ פעם.
צבי פירן: אנחנו נוצרנו מכוכב שהתפוצץ פעם.
צבי פירן: אפשר להגיד שכולנו עשויים מאבק כוכבים ואפשר במלים אחרות להגיד שאולי זה פירוש מודרני למשפט 'כי מעפר באת ואל עפר תשוב', אנחנו בעצם עפר של כוכבים.
צבי פירן: ייתכן שאתם תוהים מה לנו ולכל זה, מה לדברים האלה שרחוקים כל כך מחיינו, וקשה להתאפק ולשאול את השאלה הישראלית כל כך, אך הלגיטימית לחלוטין, מה יוצא לי מזה?
צבי פירן: דווקא בישיבה חגיגית זאת של ועדת המדע המוקדשת לחינוך, מחקר ופיתוח, נראה לי שהשאלה הזאת מיותרת, שהרי לא ניתן לדמיין חינוך מודרני ללא הבנת היקום שבו אנו נמצאים.
צבי פירן: כיום מחקר זה מהווה את אחת מחזיתות המחקר החמות ביותר בעולם, חזיתות הדוחפות הן את הידע האנושי והן את הטכנולוגיה.
צבי פירן: וחזית שמרתקת יותר מכל תחום אחר את הדמיון שלנו.
צבי פירן: אבל למרות זה, אנסה להשיב על השאלה הזאת.
צבי פירן: חקר המחקר החיצון שייך למחקר הבסיסי, מחקר הנעשה לשמו, ללא כל מטרה מעשית, בעתיד הנראה לעין.
צבי פירן: לכאורה בזבוז כלכלי, למעשה השקעה כלכלית הטובה ביותר של האנושות.
צבי פירן: אתן מספר דוגמאות.
צבי פירן: הטלפון הזה שאנחנו רואים כאן מתבסס קודם כל על גלי רדיו שגילה אותם ארז, בכלל במקרה, הוא לא ניסה לבנות טלפון, ובפנים ישנם מיליוני טרנזיסטורים שהמציאו אותם שוקלי וברדי בשנות הארבעים.
צבי פירן: הם בכלל לא חלמו שפעם ישתמשו בזה בשביל טלפון אלחוטי כזה ומאחור ישנה כאן מצלמה.
צבי פירן: המצלמה הזו מבוססת על CCD.
צבי פירן: ה-CCD הזה פותח בעיקר על ידי אסטרונומים בשנות השבעים, כשניסו להחליף את הפלטות, לוחות הצילום, שמשתמשות בפילים לדבר יותר משוכלל.
צבי פירן: זה רק כמה תרומות של מחקר בסיסי שאחרי עשרות שנים אנחנו לא יכולים בכלל לחיות בלעדיהם.
צבי פירן: באופן אישי אני עוסק, בין השאר, בחורים שחורים.
צבי פירן: אולי התופעות המופלאות ביותר שקיימות ביקום והרחוקות ביותר שקיימות מאיתנו.
צבי פירן: אז מה לנו ולכל זה?
צבי פירן: אני יכול להגיד לכם שהמקום הקרוב ביותר ש אנחנו יכולים לדמיין עליו על לבנות מכונת זמן זה באמצעות חור שחור, ולדעתי הבנייה של מכונת זמן זה האתגר הטכנולוגי הגדול ביותר שקיים בפני האנושות.
צבי פירן: אז אולי פעם, בעוד מאה שנה, מישהו יבנה מכונת זמן שמבוססת על אותה טכנולוגיה, על אותם רעיונות שאנחנו מדברים עליהם עכשיו.
צבי פירן: זאת התחלה, אבל זה לא מספיק.
צבי פירן: כיום קיימת קהילה מדעית ענפה ותוססת בתחום הזה בארץ.
צבי פירן: אני חושב שהממסד חייב לטפח אותה, כי אם הוא לא יטפח אותה, היא תדעך ואנחנו כולנו שומעים על בריחת מוחות וכולי.
צבי פירן: ישנם שני דברים מיידיים שעל ישראל לעשות, זה להצטרף לאיס"א, סוכנות החלל האירופאית, ולהצטרף לאיס"ו, ארגון חקר האסטרונומיה האירופאי.
צבי פירן: שני ארגונים שיכולים לחזק את חקר החלל הישראלי בצורה הכי משמעותית שאפשר לצפות.
בנימין אלון: מה מעכב את הצירוף הזה?
צבי פירן: בראש ובראשונה כסף.
יצחק בן ישראל: לאיס"א אנחנו פחות או יותר מצטרפים.
יצחק בן ישראל: לא יכולים לקבל אותנו, כי אנחנו לא חברים באירופה, אנחנו לא אירופאים, אבל הצלחנו איכשהו להתקבל באיזה מעמד---
בנימין אלון: בכדורסל זה הלך.
יצחק בן ישראל: כן, בכדורסל זה יותר קל כנראה.
יצחק בן ישראל: הצלחנו איכשהו להתקבל במעמד מיוחד, כמו הקנדים, שפרצו לנו את הדרך, גם הם חברים שם.
יצחק בן ישראל: דר' קפלן, אתה יכול לעדכן אותנו קצת באיפה זה עומד?
צבי קפלן: כן, אני מקווה שב-2008 זה נקרא הסכם מסגרת והצד החלש שלו, שכל צד בא עם כספו, זה התרבות בחלל.
יצחק בן ישראל: אחר כך, אחרי שנתקבל, תעלה הבעיה שפרופ' פירן מעלה, שזה גם עולה כסף, זה מועדון שאתה גם משלם בו דמי חברות, אבל עם זה נתמודד.
יצחק בן ישראל: מה שעיכב אותנו עד היום זה עוד לא היה הכסף אלא בכלל ההתקבלות, שהאירופאים יסכימו לקבל אותנו ואת זה פחות או יותר פיצחנו.
בנימין אלון: ואיס"ו, זה נגזרת של איס"א?
צבי פירן: לא, איס"ו זה ארגון אחר, זה European Observatory, זה ארגון של מדינות אירופה שמפעילות את הטלסקופים המשוכללים ביותר בעולם, יותר טובים ממה שיש לאמריקאים היום.
צבי פירן: אם אנחנו נצטרף אליהם, אנחנו נשדרג את המחקר האסטרונומי שלנו לדרגות שנחלום עליהם כאן.
צבי פירן: זה גם עניין של כספים.
צבי פירן: גם כאן הנכונות עוד לא הוסדרה, אבל קשה לשכנע אותם ולדפוק על הדלתות ולהגיד להם 'תקבלו אותנו', אני בטוח שהם יקבלו אותנו מבחינת האיכות המדעית שלנו, אבל אנחנו נצטרך להביא גם את דמי החבר.
בנימין אלון: חיפשת דוגמאות מעשיות לתחום הזה.
בנימין אלון: בשבת האחרונה הייתי עם משפחתי בפקיעין, ונסענו עם ה-GPS.
בנימין אלון: זה פשוט מדהים.
בנימין אלון: בתוך הכפר.
בנימין אלון: נסעתי ביום שישי וחזרתי במוצאי שבת.
בנימין אלון: אבל בשבת, כשהיינו כל השבת בפקיעין.
בנימין אלון: יש שם אכסניה יפה מאוד, אני מנצל את ההזדמנות לומר לכם, מאוד יפה שם, אבל הניווט בתוך פקיעין, אתה לא רואה שזה כביש בכלל, אני לא רוצה לפגוע, והוא אומר לך וזה פשוט מדהים כל פעם מחדש ודווקא במקומות הקטנים האלה, איך היכולת באמת לעשות דברים יישומיים ושימושיים.
צבי פירן: ותחשוב על זה שאתה צריך את תורת היחסות של איינשטיין בשביל שה-GPS יביא אותך בדיוק למקום הנכון, אחרת היית מפספס בכמה עשרות מטרים.
אלכס מילר: תודה אדוני היושב ראש, אורחים נכבדים, משפחת רמון.
אלכס מילר: חמש שנים אזרחי מדינת ישראל חיים את הטרגדיה שזעזעה את כל המדינה.
אלכס מילר: החיים לוקחים מאיתנו את הטובים שבטובים, אנחנו נמצאים כאן וכאשר, אם תוכלו לראות, יש לנו פה גם גלריה לזכרו של חבר הכנסת יורי שטרן, שהיה בין הפרלמנטרים הטובים והחזקים בכנסת ישראל.
אלכס מילר: אני גם כמובן רוצה לברך את הסוכנות על ההישגים, כל התעשיות של ישראל שלוקחים חלק בתעשיית החלל.
אלכס מילר: אנחנו מובילים בתחום הזה, אנחנו נמצאים באחת משבע המדינות שמובילות בתחום החלל בעולם, אז כמובן שחייבים לשמור את זה ולפתח ולהשקיע, ואין ספק שגם בנושא הזה למערכת החינוך שלנו, הגיע הזמן שתידלק הנורית האדומה, נורית האזהרה, כשאנחנו רואים את התוצאות של המבחנים ואנחנו רואים את הירידה במקצועות המדעיים, ואם אנחנו רוצים שגם בעוד עשרים שנה מדינת ישראל תשמור על התחום הזה, אז חייבים לעשות משהו בנדון.
אלכס מילר: בשבוע שעבר הייתי בבית ספר שאני בוגר שלו, ויצא ככה שגם אילן רמון היה בוגר בית הספר הזה, בית ספר מקיף ג' בבאר שבע, אני הרציתי שם מול התלמידים במסגרת הפרויקט של יושבת ראש הכנסת, ופגשתי שם תלמידים שנמצאים בתכנית משותפת עם נאס"א, תכנית לתלמידים שראינו גם באחד העיתונים שעולה, שעכשיו נמצאת בישראל שלוש שנים, כבר נוסע מטעם התכנית הזאת לארצות הברית להשתתף בתכנית, וראיתי גם ומאוד התרשמתי מהפינה שעשו לזכרו של אילן.
אלכס מילר: כמו שאמרתי, חשוב שתהיה תכנית.
אלכס מילר: כמובן אני לא נכנס לתכניות שבונה אותן הסוכנות, אבל מבחינת המדינה, מבחינת משרד המדע והאוצר, חשוב שתהיה תכנית רב שנתית, חשוב שהתלמידים יהיו חלק מזה, חשוב שהאקדמיה הישראלית תשקיע בזה את המקסימום שהם יכולים, כי חבל להפסיד את התחום הזה.
אלכס מילר: היתה לנו עלייה, הגיעו הרבה מאוד מדענים, כמובן שהאנשים שצמחו בישראל צמחו מחינוך אחר, ואותם אנשים יוצאים לפנסיה והמדינה שלנו חייבת לשמור בעצם על הציר של אותם מדענים שיבואו וימשיכו להשקיע ולא יברחו למדינות אחרות, כי שם כמובן אנחנו יודעים איך בתחומים האלה משקיעים מבחינת הנושאים הכלכליים.
אלכס מילר: אז כמובן ברכות לכם והגיע הזמן שנתחיל לחשוב על זה הרבה יותר ממה שקורה היום.
חיים אשד: שלום לכולם.
חיים אשד: כבוד היושב ראש, פרופ' בן ישראל.
חיים אשד: אני מבקש לנצל את השנה החמישית בעקבות אילן רמון כדי למנף את נושא החלל במדינת ישראל.
חיים אשד: כאיש אקדמיה וכאיש מערכת הביטחון, אני מבקש להתייחס לנושא החלל הן מהצד של החינוך למדע וטכנולוגיה, שחקר החלל מביא בעקבותיו, והן לתרומה שיש לחלל לצד הכלכלי והביטחוני של מדינת ישראל וכמובן לנסות לשלב ביניהם.
חיים אשד: המדע והטכנולוגיה שימשו כלי פיתוח במדינת ישראל לאורך שנות קיומה והכלכלה הפורחת במדינת ישראל כיום, לעומת המצב בשווקים בארצות הברית ובאירופה, הוא תוצאה של החינוך למצוינות.
חיים אשד: אין לנו משאבים אחרים.
חיים אשד: יש הון אנושי.
חיים אשד: הטכנולוגיות החלל הן ברובן טכנולוגיות מידע.
חיים אשד: זה המשאב המרכזי בכלכלה העולמית כיום, זה הוא גם המשאב המרכזי של מדינת ישראל, האינטלקט וכוח היצירה.
חיים אשד: משיגור הלוויין הישראלי אופק 1, בשנת 1988, ובמשך שני העשורים האחרונים, הגיעה מדינת ישראל להישגים מרשימים בתחום החלל בקנה מידה עולמי בנישות מסוימות.
חיים אשד: הצניעות גם ראויה בנקודה הזו.
חיים אשד: שוגרו 11 לוויינים, מהם 8 עדיין פעילים בחלל, הוקמה תשתית אקדמית בטכניון, באוניברסיטאות שונות, מכוני המחקר.
חיים אשד: כמו כן הוקמה תעשיית חלל מכלום.
חיים אשד: אני הייתי מהאבות המייסדים, לא היה כלום, שבה כ-20 מפעלים כיום מהמובילים במדינה, פועלים בנושא חלל, עם צבר הזמנות במאות מיליוני דולרים, והשאלה היא איך לנצל את מה שהוקם לעתיד, ואיך לשמור על הקיים.
חיים אשד: כידוע, החלל הוא תחום תובעני של מצוינות טכנולוגית ומדעית.
חיים אשד: זה הוא תחום שדורש תשתית לאומית, עם הדגשה על הלאומית ומחייב השקעות ממשלתיות.
חיים אשד: מה לעשות?
חיים אשד: זה חלק מהעניין.
חיים אשד: ההשקעות חייבות להיות בעלות משמעות, כפי שאנו רואים בצורה מובהקת השקעות כאלה בארצות הברית.
חיים אשד: השקעות לאומיות בארצות הברית ובצרפת ובהודו.
חיים אשד: אבל אצלנו עדיין לא, משום מה.
חיים אשד: מדינות בעולם רואות בנושא החלל אמצעי לקידום במספר היבטים, ביניהם חיזוק היכולת הטכנולוגית של המדינה מתוך הבנה שהטכנולוגיה היא פרמטר של עוצמה.
חיים אשד: ובנוסף, שיפור המעמד הבינלאומי והאזורי בממד הביטחוני.
חיים אשד: וכמובן שיכולת חללית, כאשר מתלווה אליה יכולת פיתוח עצמאית, מגדילה את היכולת האסטרטגית של מדינת ישראל וחייבים לזכור את זה.
חיים אשד: זה אינו סוד שהצרכים של מדינת ישראל בתחום הביטחוני קידמו בצורה משמעותית את הטכנולוגיה ואת תעשיית ההיי-טק.
חיים אשד: תעשיית ההיי-טק קידמה את החינוך ואת האוניברסיטאות ובהמשך נדרשו יותר מדענים ומהנדסים ואלה, בתורם, קידמו את תעשיות ההזנק, מה שנקרא הסטרט-אפים שהם הסמל המסחרי, אני חושב, של ישראל בעולם.
חיים אשד: כפי שהתבטא לפני שבוע בכנס הכלכלי בדבוס, המנהל הכללי האגדי של חברת התקשורת סיסקו, ג'ון צ'מברס, הוא אמר, ישראל היא השפיץ של חוד החנית הטכנולוגי בעולם.
חיים אשד: הבעיה היא שאנחנו לא נותנים לזה גיבוי.
חיים אשד: אני יכול לומר לכם, כמי שעסק שנים רבות בתחום החינוך הטכנולוגי, בעיקר בנושאי חלל, שאין כמו חלל כדי לעורר התעניינות וסקרנות, במיוחד אצל הדור הצעיר, אבל גם אצל הדור הבוגר.
חיים אשד: כל הרצאה בנושא חלל, אם זה באוניברסיטת תל אביב או בטכניון, מביאה בעקבותיה מאות מאזינים שאני לא ראיתי בשום תחום אחר, ועסקתי גם בתחומים אחרים.
חיים אשד: ממחקרים שבוצעו על ידי חברת מורי באנגלייה, שהיא חברת מחקרים, מחקרים נוספים על ידי מכון נאמן בטכניון, וגם על ידי דגנית פייקובסקי, שהיא הדוקטורנטית שלנו לנושאי מחקר, עולים הנתונים הבאים, וזה בהמשך למה שפרופ' פירן אמר.
חיים אשד: ראשית, החלל הוא גורם מרכזי ליוקרה והכרה בעולם לגבי יכולתה של מדינה.
חיים אשד: שנית, שישראל מדורגת במקום החמישי בעולם בממד איכות המאמרים בתחום, ואני מדבר על התחום הטכנולוגי.
חיים אשד: פרופ' פירן דיבר על התחום המדעי, אז גם הטכנולוגי, שהוא תחום שממנו אנחנו חיים, אנחנו במדד האיכות החמישה בעולם, לפני ארצות הברית ולפני אירופה, ובמקום ה-13 מבחינת מספר המאמרים.
חיים אשד: תשוו את האוכלוסיות שעוסקות בנושאים האלה, זה הרי ללא פרופורציה בסדרי גודל, ובחמש השנים, 2001 עד 2005 פורסמו כ-163 מאמרים ישראליים בתחום החלל וישראל מדורגת במקום הראשון בעולם במספר הפרסומים לנפש.
חיים אשד: אני מתכוון בחלל הטכנולוגי.
חיים אשד: תוסיפו את זה לתחומים שהוסיף פרופ' פירן, ואנחנו פי שניים מהאמריקאים הבאים אחרינו בתור.
חיים אשד: ולגבי העתיד, כי בעצם זה היה השקעות של העבר.
חיים אשד: באיזה שהוא מקום שכחנו את זה, ומקבלים את מה שקיים כמובן מאליו.
חיים אשד: אסור לנו לשגות באשליות, מה שהושג נבע, כפי שציין פרופ' בן ישראל, מהשקעות מערכת הביטחון בעבר.
חיים אשד: ותאמינו לי, זה לא היה קל.
חיים אשד: אין ביכולתה של מערכת הביטחון היום לתמוך יותר במחקר הבסיסי, זה גם לא תפקידה של מערכת הביטחון.
חיים אשד: זה תפקיד ממשלה, זה לא תפקיד אחת הזרועות של הממשלה בלבד.
חיים אשד: אמנם ההישגים הם מרשימים, אולם הם ייעלמו אם לא תהיה השקעה ממשלתית מסיבית, ואני מדבר על סכומים שדיבר פרופ' בן ישראל, שזה זניח לעומת המכפיל הכלכלי שאפשר להוציא מהתחום הזה.
חיים אשד: צריך להשקיע בתשתית, בחינוך, באוניברסיטאות, במחקר הבסיסי בנושאי חלל.
חיים אשד: אנחנו צריכים להשקיע יותר בצד הטכנולוגי במחקרים בתחום החומרים החדשים לחלל, בנושאי מבנים מסתגלים לחלל, בתחומי התקשורת לחלל ובחלל, בהיבט המורחב יותר, וכמובן בחומרי הנעה שמשמשים לשיגורים לחלל.
חיים אשד: בכל אחד מהתחומים האלה אנחנו משקיעים היום סכומים זעומים בלבד.
חיים אשד: בטכניון בנושא מחקרים יש 4 מחקרים, בכל אחד יש ממש פרוטות, כי זה מה שיש למשרד המדע.
חיים אשד: אין לי ספק שבתוספת לא גדולה אפשר ליצור ולמצוא דרך, כמו שאנחנו עושים בנושא הסטרט-אפ.
חיים אשד: אני חושב שעל הוועדה הזו מוטלת אחריות כבדה.
חיים אשד: אין לי ספק שללא תמיכה ממשלתית כעת, נושא החלל במדינת ישראל יתרסק, ואנא תרשמו את מילותיי, ואיתו כל ההישגים שהגענו אליהם.
חיים אשד: זה תחום שמחייב השקעות, חברים.
חיים אשד: יש ארצות הברית, יש צרפת, יש הודו.
חיים אשד: ההודים משקיעים מיליארד ורבע לשנה.
חיים אשד: איפה אנחנו?
חיים אשד: פשוט הסתתרה בינתנו.
חיים אשד: ואם יש משהו שהוועדה צריכה לדאוג לו, ובהקדם, הוא שממשלת ישראל תאמץ את החלל, כפי שנאמר, כקטר מוביל למצוינות מדעית, טכנולוגית וכלכלית, וזו יכולה להיות גם תרומתנו הצנועה לטובת האנושות.
בנימין אלון: אני מאוד מודה לך, פרופ' אשד.
בנימין אלון: מלים ברורות ובאמת כדורבנות.
בנימין אלון: אני שוב מבקש, חבר הכנסת בן ישראל, שניקח על עצמנו את הדבר הזה.
בנימין אלון: אתם יודעים שאנחנו לא אקזקוטיבה, זו הכנסת, אבל הכנסת מפקחת על הממשלה ולכן בוועדה הזאת יש ניקוז של המדענים הראשיים של כל המשרדים, כי משרד המדע, לצערנו, הוא דל תקציבים.
בנימין אלון: דווקא רוב התקציבים נמצאים או במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אצל המדען הראשי, או במשרדים אחרים, ובישיבה שמאוד אודה לכם, הדוברים שדיברו כאן, פרופ' פירן, פרופ' אשד, ודר' קפלן, שתתאמו יחד ישיבה שאנחנו נזמן, עם הכנה, עם הזמנת השרים, או הגורמים הממשלתיים המתאימים, לדיון ספציפי על הנושא הזה, כי באמת אסור לנו להפוך את ההישגים ואת מדע החלל, שבאמת עם כל ההישגים שהיו, כמו שאמרת, אסור לנו לקחת את זה על בטוח שזה יישאר כך, צריך לעבוד קשה ולהשקיע את המעט, כדי לקצור הרבה הרבה פירות.
בנימין אלון: לא דובר פה לא בתרומה ולא בצדקה, מדובר פה בהשקעה נבונה שאין שום ספק שתחזיר עשרות מונים למשק הישראלי וודאי וודאי לכל מוצרי הלוואי שדיברת עליהם, בריחת המוחות והאיכות האנושית וכל שאר הדברים שאנחנו נרוויח מהדבר הזה, מעבר ליישומים הכלכליים.
בנימין אלון: לא נותר הרבה זמן, וכמו שאמרתי, אנחנו נקיים דיון מיוחד בנושא הזה של התקציבים ואיך המדע הזה הופך להיות מדע מושקע.
ארי לאור: רציתי באמת רק להוסיף שתי מלים באופן מעשי איך אפשר לקדם, אני חושב, כבר בטווח קצר יחסית את הנושא חקר החלל ובאופן ספציפי לגבי ההצטרפות לאיס"ו.