GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה אייזנברג: המסגרות האלה קיימות ב"מורשת" וב"כיפה" בקנה מידה גדול מאוד.
יהודה אייזנברג: שם יש איזו שהיא זרימה של המלמד את הלומד.
יהודה אייזנברג: קבוצה אחרת זה הצ'טים, האתרים עם הויכוח.
יהודה אייזנברג: אנשים מדברים זה עם זה, מציגים עמדות ומתווכחים, מגדפים ומשבחים.
יהודה אייזנברג: החלק הבעייתי של האינטרנט הוא הצ'טים.
יהודה אייזנברג: הצ'טים הם אותו מקום שבו אדם אומר מה שליבו חפץ תחת שם אנונימי.
יהודה אייזנברג: הוא יכול לומר שטויות ודברי פרובוקציה והוא יכול גם לשקר, והעניין הזה הוא זה שמעורר בעיה.
יהודה אייזנברג: הקבוצה השלישית, שהיא לב הדיון הזה, אלה הם אתרי התוכן.
יהודה אייזנברג: אלה הם אתרים שתפקידם להחליף את ארון הספרים.
יהודה אייזנברג: אני אומר "להחליף" מפני שהרבה מאוד ספרים היום לא צריך לקנות, הם נמצאים באינטרנט.
יהודה אייזנברג: הם מחליפים את המרכזים הפדגוגיים, הם מחליפים הרבה מאוד מקורות מידע שהופכים להיות זמינים.
יהודה אייזנברג: אתר "דעת", שאני מנהל אותו, קיים כבר 10 שנים והוא מאגר המידע הגדול ביותר שניתן באמצעותו להגיע לכל מה שאדם רוצה.
יהודה אייזנברג: מה שאנחנו צריכים לעשות זה ליצור מסגרת.
יהודה אייזנברג: .. אני רוצה להציג מה ניתן לעשות שהאינטרנט יהיה נקודת פתיחה להעמקה וללימוד והבנה.
יהודה אייזנברג: שהאינטרנט יהיה תרומה משמעותית ביותר ויציג כלים ששום כלי אחר לא מסוגל להציג אותם.
יהודה אייזנברג: אני מתכוון לאתרי המידע.
יהודה אייזנברג: אתה יכול להעלות את כל המאמרים הטובים ואת כל הספרים החשובים, אתה יכול ליצור ספריה שאדם צריך ספר הוא לא רץ לספרייה אלא יושב ליד שולחן הכתיבה שלו ומקבל את הספר בדרך הנוחה והמדויקת ביותר.
יהודה אייזנברג: עכשיו התחלו עם מערכת של צילומי הספרים כפי שהם במקורם והם מופיעים בדרך הזמינה והנוחה ביותר.
יהודה אייזנברג: אדם צריך ספר הוא מקליד, מודיע איזה פרק הוא רוצה, ומקבל את צילום הפרק באופן ברור.
יהודה אייזנברג: אני רוצה לגעת בדבר של נושא האמינות.
יהודה אייזנברג: לצד עשרת הרעיונות היפים של הרב שרלו, אני רוצה להציע הצעה הרבה יותר קטנה, שניתנת לביצוע באופן מיידי והתועלת שלה מרובה.
יהודה אייזנברג: אני רוצה להציע תו תקן לאתרים.
יהודה אייזנברג: פירושו, שתוקם קבוצה ואני מוכן להקדיש מזמני לעניין הזה אם תחליטו שאני ראוי לכך, ליצור קבוצה, ליצור ועדה שתיתן רשות לאתר לשים בעמוד השער סמל מסוים שאומר שהקבוצה הזאת ממליצה על האתר הזה כאתר תוכן שמביא תועלת, כאתר תוכן מהימן.
יהודה אייזנברג: אתם מכירים את הבעיה כאשר אתם רוצים לדעת אמינות של תרופה ואתם נכנסים לאינטרנט.
יהודה אייזנברג: אז אם האתר הוא של אתר התרופות, ההצלחה היא 98.5% ואם האתר הוא של קבוצת מחקר בבית חולים, אתם מגלים שההצלחה היא 12%.
יהודה אייזנברג: אתה רוצה מידע מהימן, אתה רוצה מישהו שידע, האתר הוא עם אידיאולוגיה, מישהו בדק והוא ממליץ באופן וולונטרי לחלוטין.
יהודה אייזנברג: תו התקן הזה יכול להרים את כל המערך הזה באופן משמעותי.
יובל שרלו: ל-Ynet היית נותן תו תקן?
יהודה אייזנברג: אני לא בדקתי אותו אבל אני יכול לבדוק.
יובל שרלו: בינינו, אני לא רואה את היכולת להגיע להסכמה למה נחשב אתר כשר או בסדר או ערכי או אידיאולוגי כי גם אתר בלי אידיאולוגיה הוא סופר אידיאולוגי.
יהודה אייזנברג: בוודאי, זוהי אידיאולוגיה.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר שאם הזכירו תו תקן, לאוכלוסיות עם מוגבלויות יש תו תקן כדי להנגיש אותם לאתרי האינטרנט ואני מקווה, שיוזמתי שיכניסו את אתר האינטרנט של הכנסת נמצא בהליכים של הנגשה.
זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה את הקבוצה שנכנסה שהיא קבוצת חברי "בני עקיבא" מאוסטרליה, שנמצאים בשנת הכשרה בארץ ועכשיו נמצאים חודשיים בישיבת ההסדר ע"ש זבולון המר בפתח תקווה בראשותו של הרב שרלו.
זבולון אורלב: תודה רבה שהגעתם.
אלכס מילר: אני מברך על הדיון ואני חושב שהנושא מאוד חשוב.
אלכס מילר: אם נצליח לעלות נושאים כאלה על סדר יומר של הכנסת זה יהיה טוב וגם נוכל להתקדם ולהביא המלצות שלנו לנושאים אלה.
אלכס מילר: אני חושב שבאופן כללי כל מה שקשור לחשיפה, ואני לא מדבר רק על הציבור הדתי אלא גם על ילדים ואותם אנשים שנחשפים לכל התכנים של האינטרנט, הפתרון זה רק הסברה והסברה אינטנסיבית.
אלכס מילר: שום מגבלה לא יכולה לעזור כי אם אדם רוצה הוא יכול להתמודד עם כל מגבלה ולמצוא דרכים ולקבל את האינפורמציה שהוא מחפש.
אלכס מילר: אני חושב שעניין ההסברה והחינוך צריך להיות כבסיס והיום זה בקושי קיים.
אלכס מילר: היום אין תכנית מסודרת להסברה בנושא שימוש באתרי אינטרנט, איך לזהות האם האתר מהווה עמידה מקצועית ופורמאלית או שהאתר מהווה מידע שבנוי על דעות של כמה אנשים שכותבים שם ואין שום מחויבות מאחורי הדברים שמתפרסמים שם.
אלכס מילר: בזמנו הגשתי הצעת חוק שחלקה הועבר כתוספת בכתב על ידי ספקי האינטרנט, וההורים לא כל כך מבינים את הסכנות שיש לילדים שלהם שמשחקים באינטרנט.
אלכס מילר: הם יכולים לקרוא את זה לא כמייל ששולחים להם בדואר אלא כמשהו מודפס.
אלכס מילר: אני בטוח שגם היום קיימים אמצעים להגביל את הדרישה לאותם ילדים שההורים שלהם לא רוצים שהם יחשפו לאתרים אסורים.
אלכס מילר: ההסברה צריכה להיות גם בקרב הספקים וגם במערכת החינוך.
אלכס מילר: אותם אנשים שאחראים היום לבניית האתרים, גם שם צריך להיות העניין האתי של אותם דברים כי היום אפשר לבנות ולעשות כל דבר.
אלכס מילר: אני חושב שהגענו למצב שצריך להסביר את הדברים.
אלכס מילר: כמו שהיינו רוצים שאותם אנשים שמקבלים כוח כדי לחשוף דברים, הם צריכים לדעת מה השלכות של הכוח הזה ולא כל דבר נתון לכך שאותו אדם שבונה אתר אינטרנט והוא אומר שמי שרוצה נכנס ואני לא אחראי, צריך להבין שאנשים לא שולטים בדברים האלה ומספיקה פעם אחת חשיפה כדי לגרום לדברים בלתי הפיכים.
אלכס מילר: אני אומר שהחינוך להסברה זה הבסיס ומשם אפשר לחשוב על דברים אחרים.
זבולון אורלב: אנחנו ישיבה מקוונת ויש לנו שאלה מאיילת: מה הקריטריונים שהוא חושב (פרופסור אייזנברג) בשביל התקן?
זבולון אורלב: לפני כן, יסיים חבר הכנסת מילר.
אלכס מילר: אני רוצה להגיד עוד מילה.
אלכס מילר: הייתי מקבל את עמדתך אם הדבר הזה היה נהוג בכל העולם.
אלכס מילר: זה יהיה ממש לא בטוח שהיום קבוצה של אנשים יכולים להגיד שהם מושלמים ולהגדיר את התקן אך ורק למדינה שלנו כי אתה לא יכול להעביר אותו לשום אתר שלא קשור למדינה ושהוא לא בעברית.
אלכס מילר: אני חושב שכל העניין של התקן וההגבלות וההמלצות, זה יכול לגרום לנזק שלא נוכל לשנות בעתיד כי ברגע שהמלצת – המלצת.
אלכס מילר: אחר כך תוכל להסביר למה המלצת וזה יהיה הרבה יותר קשה אלא אם תסביר לאנשים איך להשתמש באתרים ולקבוע מה כן נכון ומה לא נכון.
אלכס מילר: אני לא חושב שמישהו צריך להמליץ.
יהודה אייזנברג: כשאתה הולך לסרט, אתה קורא בעיתון ביקורת או המלצה בעיתון ואתה מחליט אם ללכת או לא.
יהודה אייזנברג: אתה לא חייב לקרא את העיתון.
יהודה אייזנברג: אף אחד לא נתן סמכות למבקר הקולנוע אבל בכל זאת, אתה מתחשב בדעתו.
יהודה אייזנברג: אני לא מתכוון למשהו ביצירת חוק משום שהחוק בעניין הזה לא יעבוד אבל אני מתכוון לכך שתהיה קבוצה של אנשי מקצוע, שמהימנים על הציבור והם יעבירו שאלון לאתרים, האם יש אידיאולוגיה לאתר שלך או לא.
יהודה אייזנברג: האם יש אדם אחד בקבוצה שלך שאחראי לכל מה שיש באתר או שכל אחד עושה מה שליבו חפץ.
יהודה אייזנברג: זו שאלה מאוד חשובה שהתשובה על כך נותנת לך אינדיקציה האם האתר הזה הוא אתר שאתה יכול לסמוך עליו יותר או פחות.
יהודה אייזנברג: הציבור יבחר אבל מאותו רגע שהקבוצה הזאת היא קבוצה של אנשים שיש אחריהם עשייה ואחריות, יתחשבו בהם לעומת שרלטן.
יהודה אייזנברג: לא מעבר לזה.
יעקב כהן: כבוד היושב ראש - -
זבולון אורלב: יש לך אינטרנט בבית?
יהודה אייזנברג: לפי הסטטיסטיקה יש לו שליש.
יעקב כהן: אין לי בבית אבל בכנסת יש לי.
יעקב כהן: ברור הוא שהעצמה של האינטרנט גדולה עד מאוד ואני חושב שמאז בריאת העולם זו מהפכה ושינוי דרסטי ביותר וברור שיש בזה הטבות גדולות, זה משפר את כל סדרי האדם, ההתנהגות, היחס, סדרי המסחר, העיתונות.
יעקב כהן: זה מהווה מהפכה בכל התחומים.
יעקב כהן: אבל אנחנו צריכים לדעת וברור הוא שיש בזה לטוב ויש בזה לרע.
יעקב כהן: אני לא מחדש ומי שקורא עיתונות, אנחנו יום יום שומעים על הסכנות שיש בזה.
יעקב כהן: אני מתכוון לסכנות פיסיות שגוררות סכנות רצח, סכנות רוחניות וכל שאר המישורים, ואני לא צריך לפרט ולהרחיב.
יעקב כהן: אנחנו צריכים לדעת דבר אחד: פעם, מי שרצה להוציא תרופה – יש אוניברסיטה.
יעקב כהן: מי שרוצה ללמוד – יש בית מדרש, יש בתי כנסת, יש ישיבה.
יעקב כהן: מי שרוצה לעסוק במסחר – יש שוק, יש בניין משרדים.
יעקב כהן: מי שרצה ללכת לקולנוע – יש קולנוע.
יעקב כהן: לא הכל היה בחדר אחד.
יעקב כהן: האינטרנט יצר מצב שאפשר ללמוד, לסחור, ללכת לקולנוע והכל נעשה באותו חדר ובאותו מקום.
יעקב כהן: זה דבר חדש ומסוכן.
יעקב כהן: אמר כאן מישהו שהוא לא חושב שהאידיאולוגיה שצריך לחנך את הילד, לתת לו את הכלים ולחנך אותו, איפה הוא יכנס שם ואיפה לא?
יעקב כהן: אני רוצה לשאול אותך: אולי ניתן לילד לנהוק ברכב ונגיד לו לאן לנסוע.
יעקב כהן: אם הוא רואה רכב שלא יכנס בו, אם הוא רואה כביש פתוח שיסע.
יעקב כהן: ניתן לו כלי נשק ונראה לילד בן 11 איך להחזיק כלי נשק.
יעקב כהן: רבותיי, כמו שאני לא נותן לילד לשתות אלכוהול כי יש בזה סיכון, אני לא נותן לו לנהוג ברכב ועוד דברים ואני מכיר בזה שלא תצליח ללמד ילד לנהוג ברכב עד גיל 18, אני חושב שלא תצליח לחנך אם ראית ש-60% מהילדים אומרים שהם מגיעים למקומות הפורנוגרפים ביותר ואם יכול להיות שיש עוד 30% מהילדים שלא מודים ולא רוצים להודות, יכול להיות שאנחנו מגיעים ל-80%-90%.
יעקב כהן: מה הילד מחפש שם?
יעקב כהן: אבל זה טיבו של אדם שממילא אם נתת לילד את הכלי שהוא יכול לגלוש, אז 60% אמרו שהם נכנסים לשם ועוד 30% או 20% מגיעים בלי להגיד.
יעקב כהן: אם כך, אנחנו בסכנת החינוך, סכנת הנוער שלנו.
יעקב כהן: לילד אין מספיק כוחות להתמודד עם זה ואתה לא יכול לתת לילד להחליט שהוא מספיק בוגר כדי להחליט איפה אפשר לסטות ימינה או שמאלה.
יעקב כהן: לכן, יש הצעת חוק שהוגשה לפני זמן מה, לעשות הגבלת חוק שילד לא יוכל להגיע לבד למקומות בכלי הזה, במכשיר הזה.
יעקב כהן: יש מקומות שצריך בוגר שמצהיר ואז הוא יוכל להיכנס לאתרים המסוימים.
יעקב כהן: אנחנו צריכים לתמוך בזה, כי לא יכול להיות שכל אחד יוכל להגיע לכל מקום ואת זה צריכים לעודד.
יעקב כהן: יש אתרים מיוחדים עם קומות נפרדות אבל לעשות שבמקומות מסוימים רק בוגר יוכל להגיע אליהם.
יעקב כהן: אם 15% מההורים אומרים שהנוער מגיע והילדים אומרים שיש 60% ויש במציאות יותר, סימן שיש אי ידיעה או חוסר התאמה למצב בשטח.
יעקב כהן: לכן, צריכה להיות חסימה ועל זה הוגשה הצעת חוק שעברה בקריאה טרומית.
יעקב כהן: אנחנו צריכים לעודד את זה וצריכים לעשות הפרדה בין החלק הטוב שבזה לרע.
יעקב כהן: הרבנים שלנו בדעה שמי שלא צריך את זה למסחר או לדבר מועיל, שלא יחזיק אותו.
יעקב כהן: לפי הנתונים שלי אין 23% מהחרדים שיש להם אינטרנט אבל אתם יודעים שהסטיות הן 5% לכאן ולכאן.
יעקב כהן: אנשים רגילים, רובם לא מחזיקים.
יעקב כהן: ברור הוא שזה מכשיר מסוכן ובזה מודה העיתונות ואנחנו צריכים לעודד הפרדה וכל מה שאפשר.
יהודה אייזנברג: אני רוצה להעיר שההורים לא יודעים איפה הילדים גולשים והם גם לא יודעים איפה הם מסתובבים בערב.
זבולון אורלב: חבר הכנסת כהן, לדעתי זה חלק מהויכוח וחלקו מאחורינו.
זבולון אורלב: אני לא יכול להעיד מה קורה בציבור החרדי אבל בציבור הציוני-דתי אנחנו אחרי הויכוח הזה.
זבולון אורלב: האינטרנט קיים בבתים והשאלה שלנו, איך אנחנו מתמודדים עם הסוגיה הזאת כדי להפיק את הדברים שהם לתועלת בכדי להיזהר מן הסכנות.
זבולון אורלב: היכולת של חקיקה בסוגיית האינטרנט היא מאוד מוגבלת.
זבולון אורלב: כיוון שהאינטרנט שונה מכל כלי אחר הוא דבר קוסמי, "תמנון" כזה, שקשה מאוד להשתלט עליו.
זבולון אורלב: לא כל השרתים יושבים כאן, במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אתה יכול לקבל חומרים משרתים שיושבים מחוץ לגבולות מדינת ישראל ואתה לא יכול להגביל את הדבר הזה.
זבולון אורלב: לכן, בצד הצעות חוק שקיימות ונדמה לי, שיש לי הזכות להיות המחוקק הראשון שבתחום האינטרנט בהגבלה שקשורה בעבירות מין באינטרנט.
זבולון אורלב: זה חוק שעבר לפני כ-3 חודשים, אני למדתי דרך החוק הזה על המגבלות ולכן, הגישה צריכה להיות יותר הכיוון החינוכי, הכיוון הערכי, הרוחני, איך אנחנו מתמודדים - -
יובל שרלו: תגובה, כיוון שזה הופנה אלי: לכן הצעתי בדבריי בעדינות 3 רמות: חקיקה במקרים קיצוניים, עידוד ועידוד הקריאה החופשית.
זבולון אורלב: אשמח לקבל גם את 10 הנקודות שהצעת.
זבולון אורלב: רשות הדיבור ליוסי מילר.
יוסי מילר: הייתי רוצה להתייחס בהמשך הדברים של הרב כהן ושל פרופסור אייזנברג ולומר שאני קצת מבולבל מהנושאים שמועלים כאן.
יוסי מילר: כשאנחנו מדברים על תוכן זה נושא אחד וכשאנחנו מדברים על תכנים ועל סימון זה נושא שני, על הגבלות.
יוסי מילר: חינוך זה נושא שלישי ויש כאן עוד הרבה אפיקים שקיבלו זווית מעורבבת, אבל אולי דווקא בגלל שאנחנו מתעסקים באינטרנט, הערבוביה כל כך גדולה וכל כך מסורבלת.
יוסי מילר: אני חושב שהאינטרנט לא עשה שום דבר חדש מעבר לזה שהוא לקח את כל מה שהיה קיים קודם והביא אותו לאותו חדר, כפי שמתאר הרב כהן.
יוסי מילר: זאת אומרת, אני לא חושב שיש משהו שהאינטרנט המציא.
יוסי מילר: הוא פשוט הביא לאותו מימד שמביא את הרב מצד אחד ואת הפורנוגרפיה מצד שני לאותו חדר.
יוסי מילר: הערבוביה הזאת היא הסכנה הגדולה של יכולת האבחנה שלנו למה מותר ומה אסור וכאן אנחנו נכנסים לסיווג שני.
יוסי מילר: הסיווג השני זה באיזה גיל אני יודע מה מותר ומה אסור באופן עצמאי.
יוסי מילר: האם בכל גיל אני יכול לבדוק את זה, גם אני אחנך או שאני לוקח ילד בגיל 8,9,10 שהיום כבר נחשף לאינטרנט, ונותן לו את יכולת ההחלטה.
יוסי מילר: ממקרים שקורים בבתי ספר, אנחנו נותנים שירות לכ-1500 בתי ספר במסגרת מערכת החינוך בישראל, ישנם קוריוזים שקורים.
יוסי מילר: מספיק שמורה מסובבת את הגב לכיתת המחשב, וכשהיא מסתובבת חזרה היא מקבלת תמונות תועבה על כל המסכים.
יוסי מילר: אלה עובדות קיימות.
יוסי מילר: מספיק ילד אחד בכיתה כדי שישעה המולה שלמה סביב תמונה פורנוגרפית אחת שמישהו הגיע אליה בטעות.
יוסי מילר: אני לא רק מדבר על התהליך של כיצד אנחנו עושים את ההפרדה אלא כיצד אנחנו גם מבינים את המשמעות שלה ומבינים את היכולת.
יוסי מילר: אני לא חושב שהפתרון הוא רק בחינוך אלא החינוך טוב כתוסף לדברים אחרים.
יוסי מילר: אני אעשה חלוקה גם בנושא של תכנים וגם בנושא של החינוך והמניעה שלו.
יוסי מילר: הנושא של התוכן באינטרנט היום מתחלק לשניים ופרופסור אייזנברג נגע בחלק ממנו.
יוסי מילר: אני לא מדבר רק על הצד האידיאולוגי.
יוסי מילר: אני משער שכל האנשים הדתיים שיש להם כאן אינטרנט לא יקראו חדשות באותו אתר דתי.
יוסי מילר: לא ב"מורשת", לא ב"כיפה" ולא ב"דתי-לי", שיש לו חדשות.
יוסי מילר: הוא יקרא חדשות באותו מקום שנותן את החדשות כמו ב- Ynet או nrg ומקומות אחרים, כי שם הוא יקבל את המקור הראשון.
יוסי מילר: גם בקטע הזה נעשתה טעות לנושא של התכנים היהודיים בהיבט מאוד פשוט: אתרים כמו Ynet ו-nrg לא נותנים יהדות כפי שנותנים האתרים עם האידיאולוגיה של דת, של "כיפה" ושל "מורשת" אלא הם נותנים יותר צהובון על הציבור הדתי.
יוסי מילר: זאת אומרת, אם מישהו רוצה לראות איפה הקטש בציבור הדתי, יכנס ל-Ynet ויקבל תמונה אמיתית של איך הציבור הדתי נראה.
יוסי מילר: אני חושב שהתמונה בחלק גדול מעוותת.
יוסי מילר: היא לא לוקחת בחשבון איך הציבור הדתי מרגיש אלא רק את הנתונים שבו אני מציג את הציבור הדתי כחלק מאותו אתר וכאן צריך לחתוך.
יוסי מילר: זאת אומרת, באתרי יהדות השאלה אם אני מדבר על תוכן יהודי או אם אני מדבר על רכילות שהיא על הציבור הדתי עם תוספים כאלה ואחרים.
יוסי מילר: לכן, כאשר אנחנו מדברים על אתרי תוכן יהודיים אני לא יודע אם הם יכולים להוסיף את המימד שאנחנו רוצים להשיג בכל אחד מאתרי האינטרנט האלה, שיביא את אותם גולשים פנימה, משום שאני אהיה צמוד ל-walla או ל-Ynet בדיוק כמו שאני צמוד לכל כלי חדשותי אחר.
יוסי מילר: אגב, כמות הגולשים מוכיחה את זה.
יוסי מילר: לעולם לא יעברו אתרי המידע והתוכן איזה שהוא רף של צפייה בגדול ככל שהוא יהיה, להגיע לאותו מצב שייצג את החלק באוכלוסייה.
יוסי מילר: אנחנו נגיע לאותו מצב של שימוש, פעם בשבוע יכנס אדם, הוא לא יכנס מעבר לשימוש היומיומי כפי שהוא עושה באתרים אחרים.
יוסי מילר: ייקח הרבה מאוד זמן כדי שאתרי התוכן יהיו מסוגלים לתת מענה לאותם צרכים של הציבור הדתי.
יוסי מילר: כאן אני ניגש לנושא של החינוך ושל סינון באינטרנט.
יוסי מילר: אנחנו חברה שקיימת כבר 10 שנים, שנותנת סינון.
יוסי מילר: בתחילת הדרך היינו קוריוז ודיברו אז על הנושא של חינוך.
יוסי מילר: אני רוצה לדעת כמה ילדים נחשפו לתכנים ואני לא מדבר רק על תכנים פורנוגרפיים אלא על תכנים מסוכנים, על דברים חוקיים, על דברים שהם על גבול החוקיות, שם ילד לא יודע לא רק בגלל שהוא לא רוצה אלא בגלל שהוא נכנס בטעות תוך כדי שיטוט באינטרנט.
יוסי מילר: תנסו בבקשה לחפש נושא תמים כמו "סרטי חיות" באינטרנט ותאמרו לי מה קיבלתם בסופו של דבר.
יוסי מילר: ילד עובר בגוגל, שמישהו תיאר אותו פה בתור רב, עבור ממקום למקום, מלינק ללינק ונכנס לנושא של סרטי חיות ומגיע לאן שהוא לא רוצה בטעות.
יוסי מילר: איך אני מונע מאותו ילד תמים, על ידי חינוך, לא להיכנס ולא להיחשף לאותו חומר.
יוסי מילר: כנ"ל, אנחנו מדברים לגבי כל חומר תועבה אחר, אם זו פורנוגרפיה לשמה ואם זה טרור, אלימות, אנטישמיות ופדופיליה או קשר עם גורמים אחרים.
יוסי מילר: אנחנו רואים פה את הצ'ט ואני לא יודע מה מונע, אלא אם כן עשיתם אתם, בכנסת, חסימה, אבל הפורום הזה או הצ'ט הזה שנמצא מולכם, כל אחד יכול להכניס פה את הקללה הכי בוטה שקיימת - -
רועי גולדשמיט: אני מסנן את מה שצריך.
יוסי מילר: למה אתה מבין שאתה צריך לעשות את הסינון וזה בדיוק מה שרציתי לשמוע.
יוסי מילר: תדעו לכם שאם אתה מסנן את זה כאן - -
רועי גולדשמיט: אבל בכל מקרה יש מישהו שמסנן את התכנים.
יוסי מילר: איפה?
רועי גולדשמיט: בטוק-בק ב-Ynet וב-nrg וב"הארץ" וב"גלובס".
רועי גולדשמיט: יש מישהו שעובר על התכנים.
יוסי מילר: מה קורה ב-ICQ?
יוסי מילר: מה קורה במסנג'ר, בתכנים ישירים?
רועי גולדשמיט: מה קורה כאשר שני אנשים יושבים ומדברים בבית?
יוסי מילר: אכן יש לי בעיה.
יוסי מילר: אני לא נותן רק את הפתרון.
יוסי מילר: אני מעלה את הבעיה שאותה לא תצליח לפתור והרבה פעמים צריך לחתוך רוב הצ'טים לא מסוננים.
יוסי מילר: אני מדבר על ההיבט העקרוני, האם צריך או לא צריך סינון וכאן, אנחנו חוזרים לשאלה שלפעמים היא לא השאלה הנכונה.
יוסי מילר: המרכיב הנוסף הוא אותה שאלה של גיל.
יוסי מילר: באיזה גיל אפשר לתת לאדם את החופש ואת יכולת הבחירה והחינוך, בדיוק כפי שאנחנו עושים בתאונות דרכים, והזכיר את זה הרב כהן, ובאיזו דרך אנחנו יכולים למנוע מילד קטן יותר להימנע מכל אותם דברים ושם, אני חושב, שהדברים האלה צריכים לבוא במשותף.
יוסי מילר: מילה אחרונה בקשר לציבור החרדי: הציבור החרדי, זה שיש מספרים כאלה ואחרים שמדברים היום על שלושים וכמה אחוזים?
יוסי מילר: בואו נבדיל בין שני מצבים: כפרט, אני מאמין שהמספרים אולי נכונים אבל כקבוצה, כקהילה שקוראים לה ציבור חרדי, האינטרנט אסור.
יוסי מילר: זאת אומרת, מי שמכניס היום אינטרנט בציבור החרדי בעצם שלא כמו בציבור הדתי, מוציא את עצמו מאותו כלל שהוא הציבור החרדי ולא חשוב למה הוא עושה את זה והאם זה נכון או לא נכון לעשות, אני מדבר על העובדה.
יוסי מילר: ואז, אותו פרט שהוא כמוני, גם לי יש היום אינטרנט בבית, אמנם מסונן, ואני לא יכול לומר שכיוון שאני אדם חרדי, אני מייצג את אותה קבוצה שגדולי ישראל אסור עליה אינטרנט.
יוסי מילר: זאת אומרת שאני, כפרט, עושה דברים שיכול להיות שהם לא עומדים לפי אותו קריטריון שאני מבקש.
יוסי מילר: אז כאן יש הרבה פעילות של ועדות הרבנים למיניהן, שמדברות על הנושא הזה במשך הרבה זמן.
יוסי מילר: אין התעלמות מהנושא הזה, אבל כל זמן שזה לא יבוא כקהילה הפתרון או כמה אחוזים יכנסו הוא בכלל לא מעניין.
זבולון אורלב: כפי שאמרתי זאת ישיבה מקוונת ואתם מוזמנים לעקוב ולקרוא וידעו אלה שמקשיבים וצופים בנו, שאנחנו בהחלט משתפים אותם בדיון והם חלק מתוכנו.
זבולון אורלב: רשות הדיבור ליוני קמפינסקי מערוץ 7 ואחריו, דוקטור שרה הרשקוביץ.
יוני קמפינסקי: הערה לרועי: אני חושב שדווקא בדיון הזה קצת מוזר שאנחנו מסננים.
יוני קמפינסקי: אני חושב שהיה מעניין - -
רועי גולדשמיט: אני לא מחליט על כך...
יוני קמפינסקי: אני חושב שמעניין לראות בדיוק את הנקודה הזאת, מה אנחנו מסננים, כדי לראות עם מה אנחנו מתמודדים.
רועי גולדשמיט: לא נאלצתי לסנן שום דבר עד כה.
זבולון אורלב: כדאי להבהיר שאנחנו לא מסננים לצורך הדיון הזה ולפני שתסנן משהו, תשאל אותי.
יוני קמפינסקי: פרופסור יהודה אייזנברג אמר שיש שו"תים, אתרים תורניים, שיש צ'טים אבל כפי שבאמת אמר מר מילר, הגולשים מגיעים לאינטרנט לחפש את החדשות.
יוני קמפינסקי: אתמול בערב כולם היו באתרים לראות מה קורה ובעיקר באתרים כמו Ynet ו-nrg.
יוני קמפינסקי: אנחנו, בערוץ 7, מציגים את האלטרנטיבה הזאת.
יוני קמפינסקי: מאז 95 אנחנו עובדים בשפה האנגלית ומאז 98 בשפה העברית וזה מה שאנחנו מנסים להציג.
יוני קמפינסקי: זאת לא נישה אלא אלטרנטיבה לכל מה שקיים באינטרנט.
יוני קמפינסקי: ניתן היום להיכנס לאתר של ערוץ 7 ולקרוא את הכל מהחדשות ועד השו"תים, הבלוגים, הפורומים, גם נוער וגם מבוגרים וגם טלוויזיה, תוכן וידאו וכל הדברים האלה.
יוני קמפינסקי: יש הצלחה.
יוני קמפינסקי: יש 5 מיליון דפים נצפים בעברית בחודש, 6 מיליון דפים נצפים באנגלית וזה קיים.
יוסי מילר: זה פחות מ"דעת", פחות מ"מורשת" וכנראה גם פחות מ"כיפה לי".
יוני קמפינסקי: זאת בדיוק האידיאולוגיה שעומדת מאחורי עמוד 7, ליצור את האלטרנטיבה ב-100%.
עמיעד טאוב: כמה אנשי מערכת יש?
עמיעד טאוב: ברגע שיהיו 30,40 אנשי מערכת הם יתחרו ב-Ynet וכולי, והם יתנו את שוק ההון ואת התרבות והם לא יקחו רק את הציבור הדתי אלא גם את המסורתי והחילוני.
יוני קמפינסקי: יש הרבה ובעיקר באנגלית יש המון לא דתיים וגם לא יהודים.
יוני קמפינסקי: אז נכון שזה לא מיועד רק לציבור הדתי אבל זה מעניין את הציבור הדתי וזה כשר לציבור הדתי.
יוני קמפינסקי: אני מטלוויזיה של ערוץ 7, אנחנו מתעסקים עם וידאו ואנחנו מצליחים ליצור תכני וידאו שמתאימים לציבור הדתי במובן של צניעות ורכילות וכל הדברים האלה.
יוני קמפינסקי: אנחנו מדברים על סינון תו תקן.
יוני קמפינסקי: אני חושב שיש הרבה אנשים שירצו לשים שאסור להיכנס ל-nrg יהדות - -
זבולון אורלב: פתאום אנחנו רואים את האנשים שעומדים מאחורי האתרים...
יוני קמפינסקי: הרבה אנשים שמדברים על אינטרנט במגזר הדתי לא ירצו להתיר לילדים שלהם להיכנס לאתר שלדוגמה הכפתור "יהדות" נמצא ליד הכפתור "רכילות".
יוני קמפינסקי: אני לא הייתי רוצה שהילד שלי יקרא מאמר על כך שיחסי אישות מותרים או שצריך לחשוב על זה לפני החתונה.
יוני קמפינסקי: אני לא אומר שזה לא נושא לדיון שצריך להתקיים וזו בדיוק הבעיה של התו תקן, מה מותר ומה אסור, אני חושב שאין לזה סוף.
יוני קמפינסקי: נקודה נוספת: אני חושב שנושא הפורנוגרפיה, שאנחנו מדברים עליו כאן, אסור להביא אותו תחת הכותרת "אינטרנט לציבור הדתי".
יוני קמפינסקי: דיברנו על 60% שהצהירו וחבר הכנסת כהן אמר שזה יכול להיות 80%.
יוני קמפינסקי: אני בטוח ש-100% מההורים לא רוצים ומתנגדים לזה ואנחנו צריכים להיזהר מכך שאנחנו מדברים דווקא לציבור הדתי על אתרי פורנוגרפיה.
יוני קמפינסקי: זה דיון שמעניין את כולם ורלוונטי לכולם.
זבולון אורלב: דוקטור שרה הרשקוביץ, בבקשה.
שרה הרשקוביץ: שלום לכולם.
שרה הרשקוביץ: עד עכשיו הדיון נסב סביב שירותים שאפשר לקבל באינטרנט, סביב מידע, סביב פרסום והרבה מאוד סביב תקשורת.
שרה הרשקוביץ: אני רוצה לקחת את הדיון למקום נוסף שהוא הפן החינוכי.
שרה הרשקוביץ: כשאני מדברת על החינוכי זה מול החינוך הפורמאלי והלמידה של התלמידים בתוך בתי הספר.
שרה הרשקוביץ: אני באה ממט"ח – המרכז לטכנולוגיה חינוכית ויש לנו אתר גדול מאוד שיש אליו כמיליון כניסות בחודש, שמתפזרות על פני מאגרי מידע בעיקר.
שרה הרשקוביץ: אני רוצה להדגיש שני מאגרים מאוד גדולים: הספריה הווירטואלית והשני זה המיקרא-נט, ששניהם נותנים מידע מאוד מפוקח, מאוד שמור, מאוד מוקפד גם בצד המדעי וגם בצד הפדגוגי.
שרה הרשקוביץ: פן אחר זה פן של פעילויות לתלמידים, ששם הכוונה היא לא רק לקבל מידע ולא רק להיכנס אלא ממש ללמוד ולעשות שם פעילויות לימודיות כשנותנים לתלמידים מקום וזמן לעשות דברים נוספים.
שרה הרשקוביץ: באותה מסגרת יש גם מבחנים והתלמידים יכולים להיבחן, אם זה לצורך עצמם, אם זה לצורך פנימי של בית הספר ואם זה לצורך דבר גדול יותר.
שרה הרשקוביץ: דבר נוסף בתוך כל הסיפור הזה זה קמפוס וירטואלי, שמאפשר למורים ללמוד מהבית או למורה ללמד מהבית.
שרה הרשקוביץ: מכיוון שאנחנו עובדים מול כל המגזרים, כולל בשנים האחרונות גם מול המגזר החרדי עם אישור החינוך העצמאי, בהשתלמויות מורים שמעתי הרבה מורות שאמרו: אילו הייתי יכולה ללמוד מהבית, זה היה פותר לי הרבה מאוד בעיות.
שרה הרשקוביץ: אבל אני יכולה לעשות את זה מתוך בית הספר, כי בבית הספר יש לנו אתר פתוח ומותר לנו להשתמש בו.
שרה הרשקוביץ: אני רוצה להדגיש את הפן החינוכי האפשרי לתלמידים ולמורים ללמוד וגם למורי המורים ללמד במסגרת שהיא בהחלט מפוקחת.
שרה הרשקוביץ: אני כן קוראת לתווי תקן שיתנו את ההזדמנות לדעת לאן אתה נכנס והאם האתר נכנסת אליו מגובה או לא מגובה ועל ידי מה הוא מגובה או לא.
זבולון אורלב: גברת אסתר סקורניק, בבקשה.
אסתר סקורניק: אני מאיגוד האינטרנט הישראלי.
אסתר סקורניק: איגוד האינטרנט הישראלי הקים בזמנו קבוצת משימה שנקראת "שימוש נבון ברשת".
אסתר סקורניק: זה הוקם בשיתוף עם עמותת "אשנב".
אסתר סקורניק: העמותה הוקמה על ידי דוקטור אבשלום אדרת, אחרי שהבן שלו התאבד בסיוע הרשת.
אסתר סקורניק: זאת אומרת, ילדים הדריכו אותו איך לעשות והסיפור היה מאוד עצוב.
אסתר סקורניק: יש עוד סיפורים כאלה של דברים שקרו בעקבות הרשת אבל אני מוכרחה לציין שהשבוע קראנו בעיתון על ילדה שהצילו את החיים שלה דווקא בזכות הרשת.
אסתר סקורניק: כך שצריך לראות את הדברים לשני הצדדים וכמו שאמרנו, יש דברים רעים ויש דברים טובים.
אסתר סקורניק: אנחנו בנינו ערכה של שימוש נבון ברשת, שנמצאת גם באתר האיגוד ואפשר להוריד אותה מהאתר תחת קבוצת העבודה של שימוש נבון.
אסתר סקורניק: זו ערכה שמשמשת את הציבור בכללותו והיא מועברת בהדרכות בכל מיני מרכזים שמלמדים שימוש ברשת כדי לדעת איך להשתמש ואנחנו מדברים בשימוש נבון גם על הדברים החיוביים וגם על הדברים השליליים.
אסתר סקורניק: בנוסף לכך, אני רוצה להזכיר את הדבר הבא: דיברנו פה על נושא של חקיקה.
אסתר סקורניק: אנחנו הקמנו את הנושא של קבוצת הסדרה עצמית יחד עם ספקי האינטרנט.
אסתר סקורניק: ברור לחלוטין שספקי האינטרנט לא ילחמו בפורנוגרפיה חוקית.
אסתר סקורניק: הדבר שהם יעשו, הם ילחמו בדברים לא חוקיים כמו פדופיליה וכולי.
אסתר סקורניק: אני לא מאמינה שהם ילחמו בפורנוגרפיה וגם כשאנחנו מדברים על סקס ועושים חיפוש בסקס, אפשר להגיע לעבודת מחקר מדעית לגמרי ואתה לא יכול לחסום אתרים רפואיים או מדעיים שעוסקים בסקס וברור לחלוטין שהנושא של סינון לגמרי לא פשוט.
אסתר סקורניק: ברור לחלוטין שאם אנחנו מדברים על ילדים בגיל 8 והם יכולים להקליד...
אסתר סקורניק: דוד פסיג מאוניברסיטת בר-אילן אמר שאם מקלידים את השם שלו בצורה מסוימת, מגיעים לאיזה אתר פורנוגרפי - -
זבולון אורלב: לא צריך ללמד את זה את כולם.
אסתר סקורניק: אתה צודק.
אסתר סקורניק: אבל בכל אופן, יש טעויות ואת זה אנחנו בוודאי רוצים לחסוך.
אסתר סקורניק: יש דברים שאנחנו בוודאי לא יכולים לחסום, בוודאי צרכי מחקר וברור לכולם שאנשים שעוסקים במחקר לא ירצו שהאינטרנט שלהם יהיה חסום בצורה שרירותית.
אסתר סקורניק: לגבי תווי תקן: הזכרת את הנושא של נגישות.
אסתר סקורניק: לגבי נגישות, אנחנו הצענו לעשות את תו הנגישות כתו שבעל האתר עצמו מודרך וידע מה זה נגיש ויגדיר את האתר שלו באופן עצמאי כאתר נגיש.
אסתר סקורניק: ואז, בעזרת התגובות של המשתמשים יותר קל לבדוק את זה - -
זבולון אורלב: אני חושב שאיגוד האינטרנט הוא שחקן מאוד חשוב במגרש הזה.
אסתר סקורניק: נכון, ואנחנו עושים הרבה מאוד פעילות בנושא הזה.
זבולון אורלב: איפה הרעיון הזה עומד?
זבולון אורלב: הוא קורם עור וגידים?
אסתר סקורניק: כן, ואנחנו עושים פעילות.
אסתר סקורניק: הבעיה היא שאין מספיק אתרים שיכולים להגדיר אותם כנגישים.
אסתר סקורניק: אנחנו עושים המון פעילות של הדרכה ופניה.