GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מודי לוין: כך שהפוטנציאל קיים אלא שצריך לממש אותו.
מודי לוין: אנחנו מנסים להוסיף עוד דבר.
מודי לוין: אנחנו לא מתיימרים להביא את כל התיירות לירושלים, למרות שאנחנו נשמח מאוד להיות שותפים לאורך כל הדרך בסיפור הזה, אבל אנחנו מנסים – וזה עושה הצוות בראשו אני עומד – לקשור את הקצוות בין כל הגורמים שעוסקים בנושא.
מודי לוין: קודם כל ודבר ראשון קיבלנו את תמיכת העומדים בראש משרד התיירות כאשר זה התחיל בשר הקודם יצחק הרצוג שראה את התוכנית שלנו, בירך עליה והנחה את אנשי משרדו לשתף אתנו פעולה ואכן יש לנו היום שיתוף פעולה מצוין עם משרד התיירות.
מודי לוין: זה המשיך עם השר החדש שנכנס עכשיו לתפקידו, אתו נפגשתי - יש לי היכרות קודמת אתו כי הייתי איש משטרה במשך הרבה שנים ויצא לי גם לעבוד אתו - וגם הוא אישר לנו להמשיך בתוכניות.
מודי לוין: קשרנו לפרויקט הזה כמובן את משרד התיירות שהוא חבר בכיר בצוות, את מוזיאון המדע ששימש מלכתחילה כאופציה להיות אחד האתרים שיהיו משובצים בתוכנית, אבל מהר מאוד הפכנו אותו להיות העוגן שבעצם תהיה הפלטפורמה עליו תופעל התוכנית ויש הסכמה מלאה מצדו מאחר שראו את הפוטנציאל שקיים בנושא הזה.
מודי לוין: הוזכר כאן ניר ברקת שגם הוא עושה רבות למען ירושלים, ואחד הנושאים בהם הוא עוסק הוא נושא של תיירות ותרבות.
מודי לוין: יש לו דבר שנקרא אשכול תיירות ותרבות.
מודי לוין: אנשיו הקימו גם אתר שנקרא GOLD JERUSALEM במסגרת סטרט-אפ JERUSALEM, וזה אתר יפהפה שתומך בכל הנשוא של תיירות לירושלים.
מודי לוין: האנשים שלו משובצים בצוות שלנו, כמו אילנית מלכיאור שהיא ראש אשכול התיירות.
מודי לוין: המטרות שלנו הן מאוד משותפות.
מודי לוין: זיהיתי את הפוטנציאל בשיתוף הפעולה אתם כי המטרות של אותו אשכול תיירות ותרבות הן מאוד זהות למטרות שאנחנו הצהרנו עליהן בקידום של התיירות המדעית ולכן איחדנו כוחות ואני שמח שהם נענו לאתגר.
מודי לוין: אלה ארבעת הגורמים שכרגע חוברים לפרויקט הזה.
מודי לוין: אנחנו מנסים לקשור בין כל הגופים ולצורך כך הוצאנו ניירות, נפגשנו עם אנשים, רתמנו כבר כמה גופים כמו האוניברסיטה העברית, כאשר פרופסור מגידור מאוד תומך בנו, והדסה עין כרם, שם נפגשנו עם פרופסור מור-יוסף שנתן גם הוא יד חופשית, היה לנו כבר סיור ופגישה עם דובר בית החולים הדסה ועם ראש אגף יחסי החוץ רון קורמן שגם משתתף אתנו בתוכנית.
מודי לוין: רתמנו כמובן את מוזיאון המדע ואני עומד לקשור בימים הקרובים גם את אינטל וטבע.
מודי לוין: אני מזכיר את כל הגופים האלה כי כבר השבוע יש לנו פגישה להכין את מה שנקרא פיילוט.
מודי לוין: אנחנו מכינים פיילוט שמתחיל להריץ בפועל את הנושא ויש לנו כאן מספר אתרים מדעיים שייכנסו כבר בהפעלה ממש, כך שאנחנו לא רק מדברים אלא אנחנו כבר ממש מבצעים והפיילוט הזה עומד להתחיל לרוץ אחרי שנקשור אליו קהלי יעד, נקשור אליו סוכני תיירות, נקשור אליו אוכלוסיות שאנחנו קוראים להן קהלי יעד שהן גם מבחוץ – תיירות נכנסת – ואנחנו לא פוסלים בכלל, ומשרד התיירות מאוד תומך בזה, גם את תיירות הפנים.
מודי לוין: כלומר, קהלי יעד של אוכלוסייה ישראלית מכל הגוונים כמו חיילים, סטודנטים, בני נוער וכל מי שאנחנו יכולים.
מודי לוין: כל זה במטרה להבהיר ולהאיר להם את הנושא של ירושלים המדעית.
מודי לוין: הנושא מתקדם תוך כדי תנועה.
זבולון אורלב: הקשבתי בסבלנות לדוברים הרבים ורק התחזקתי בצורך בקיומה של הישיבה הזאת במובן זה שיש אוצר תחת היד, שאין לו אבא והוא לא זוכה לטיפול כלשהו.
זבולון אורלב: יש חזון גדול בתפיסה שרואה את ירושלים כבירה של מדע וטכנולוגיה והשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: את הדבר הזה אנחנו חייבים להטמיע, להתמיד בו ולנסות להדביק גם אנשים רבים נוספים שזהו חזון גדול לירושלים.
זבולון אורלב: הוועדה מאוד התרשמה שיש תשתית אמיתית בעלת עוצמה, בעלת יכולת, בעלת פוטנציאל כאן בירושלים להשיג ולהגשים את החזון הזה.
זבולון אורלב: יש כאן ריכוז וריבוי של ארגונים ומוסדות ובוודאי צריך לברך את התנועה להעצמת ירושלים שלקחה בשלב זה על עצמה להיות גורם ציבורי שמדרבן את כל המערכות, מנסה לשים את הנושא על סדר היום גם הלאומי וגם הירושלמי, ובוודאי ועדת המדע והטכנולוגיה מברכת את התנועה על הפעילות הזאת.
זבולון אורלב: תמשיכו לראות בנו כבית נאמן שבו תוכלו לנסות לקדם את המערכות האלה.
זבולון אורלב: אני חושב שצריך לעלות מדרגה ולנסות לבנות מועצה ציבורית בעלת משקל.
זבולון אורלב: לו יצויר למשל שחתן פרס נובל היה מסכים לעמוד בראשה, הוא גם ירושלמי, גם שייך לאוניברסיטה העברית וגם מדען.
זבולון אורלב: צריך לחשוב על כך ואני מוכן להתגייס לעניין הזה יחד אתכם כדי לבנות בהסכמה עם הממשלה, עם ועדת שרים לענייני ירושלים, ועדת שרים לענייני מדע, עם עיריית ירושלים, עם כל הגורמים - ככל שמשתתפים יותר, כך יותר טוב – לבנות מועצה ציבורית שהתפקיד שלה הוא לשים את הנושא על סדר היום ולהיות אבא לנושא, לומר לעיריית ירושלים מה היא צריכה לעשות ולאתגר אותה בעניין הזה, ולומר לממשלה מה היא צריכה לעשות, לומר לרשות הפיתוח מה היא צריכה לעשות, לומר לכנסת ולכל הגורמים האחרים.
זבולון אורלב: עם כל הכבוד לתנועה שאני כאמור מברך עליה, זה צריך לקבל שדרוג לאומי שאישים ברמה הלאומית יהיו חברים בה, כמו נשיא האקדמיה הלאומית למדעים, נשיא האוניברסיטה העברית, נשיא טבע ועוד כל מיני גורמים מהסוג הזה.
זבולון אורלב: אנחנו מוכנים להתגייס ולתת חסות לעניין הזה.
זבולון אורלב: זה הצד האופרטיבי שנראה לי ששדולה אזרחית יכולה לקדם את הנושא.
זבולון אורלב: הדיון כאן הביא אותי למסקנה לבדוק את האפשרות לעשות תיקונים בחוק ירושלים כדי לבדוק את האפשרות לתת במסגרת חוק ירושלים יתרונות לכמה נושאים שהועלו כאן.
זבולון אורלב: לפני שנים הייתי מנכ"ל משרד החינוך והתרבות ובאחת הפגישות בין סגן ראש-הממשלה ושר החינוך דאז, זבולון המר זכרונו לברכה, וטדי קולק זכרונו לברכה, עלתה הבעיה של ירושלים והמר מאוד לחץ את המשרד למצוא פתרונות.
זבולון אורלב: אמרנו לו שיש קריטריונים כאשר תלמיד בירושלים מקבל כמו תלמיד בתל-אביב, משכורת של מורה בירושלים היא כמו המשכורת של מורה בתל-אביב.
זבולון אורלב: הוא מאוד לחץ על העניין הזה ואז מצאנו פטנט – ועל כך קיבלתי מזכרת מאוד חמה מטדי קולק – לנושא של מענק ירושלים.
זבולון אורלב: כלומר, המדינה הכירה בכך שלירושלים יש את הבעיות שלה ואפשר להפריד אותה לצורך כמה עניינים ועד היום קיים מענק ירושלים בתחום החינוך ובתחום התרבות.
זבולון אורלב: אין לי מושג אם זה בתחום ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: אין לי ספק שקריטריונים הם מאוד חשובים, אבל ירושלים חשובה לנו יותר ולכן בעקבות הדיון הזה אני אעשה בדיקה עם עוד כמה חברי כנסת כדי לנסות ולהוסיף לחוק ירושלים על מנת שהחוק הזה יאפשר לתת העדפה לירושלים בתחום המדע, הטכנולוגיה וההשכלה הגבוהה, זאת בתנאים מסוימים וברוח הדברים עליהם דיברה מינה טייכר שאצלי הם דברים חקוקים ודברים מאוד נכונים.
זבולון אורלב: אני חושב שזו הדרך הנכונה להוביל את העניין הזה.
זבולון אורלב: עד כאן הדברים.
זבולון אורלב: אם במהלך הדרך התנועה או חברים נוספים חושבים שאנחנו יכולים לתרום, בוודאי.
זבולון אורלב: אני באמת מקדיש את הדיון הזה ליום ירושלים.
זבולון אורלב: בשבוע הבא נחגוג 40 שנה לשחרורה ולאיחודה.
זבולון אורלב: הייתה לי זכות להיות חייל בגדוד 71 בחטיבה 55.
זבולון אורלב: לכולנו יום ירושלים שמח.
זבולון אורלב: בוקר טוב וברוכים הבאים.
זבולון אורלב: מתקיים בנו הפסוק "ואיש לא אמר צר לי המקום בירושלים".
זבולון אורלב: אמרנו קצת בשבח של ירושלים שאנחנו מציינים השבוע 40 שנה לשחרורה ולאיחודה.
זבולון אורלב: אנחנו מקדישים את הדיון היום לצמצום הפער הדיגיטאלי.
זבולון אורלב: מובן לכולנו שהנגישות של צעירים ומבוגרים לסביבה דיגיטאלית היא מהותית ליכולת קידומם, ליכולת רווחתם של האנשים וכמובן יש לכך גם השלכה לאומית ליכולתה של חברה למצות את היכולות שלה.
זבולון אורלב: מאחר שהחברה הישראלית עדיין לא חשפנו את אוצרות הטבע הרציניים שיש מתחת לאדמה, עלינו להשתמש באוצרות הטבע שנמצאים מעל האדמה והם אנחנו, כאשר בעצם היתרון היחסי של מדינת ישראל הוא היכולות והאיכויות של תושביה כאשר הנושא של הסביבה הדיגיטאלית יש לו מרכיב מאוד מאוד חשוב כי כל אחד מאתנו היום מבין שקידום מדעי וקידום טכנולוגי לא יכול להתקיים בלי סביבה דיגיטאלית ראויה ואיתנה.
זבולון אורלב: המדאיג הוא שהפערים בחברה הישראלית כמובן נותנים גם את אותותיהם בסביבה הדיגיטאלית ומכאן גם כנראה הפתרון.
זבולון אורלב: כלומר, אם רוצים לצמצם את הפערים בחברה הישראלית, אם רוצים לנתק את הקשר בין הרקע הסוציו-אקונומי של אנשים לבין יכולת הקידום שלהם או ההתפתחות שלהם, כנראה אחד המפתחות טמון בסוגיה הזאת של הסביבה הדיגיטאלית או סביבת המחשוב.
זבולון אורלב: לכן ביקשנו לקיים דיון בנושא חשוב זה ואנחנו מקיימים אתו היום.
זבולון אורלב: נמצאים אתנו אורחים רבים.
זבולון אורלב: ביקשנו ותאמנו עם שלושה פותחים שיפתחו את הדיון הזה ולאחר מכן נקיים את הדיון לגופו וכל מי שמבקש את רשות הדיבור, שישלח לי פתק עם שמו ותפקידו.
זבולון אורלב: אנחנו מתכוונים שהישיבה לא תארך מעבר לשעה וחצי, כלומר, נסיים בסביבות 12:30 עם אפשרות הארכה קצרה.
זבולון אורלב: אנחנו שמחים שחבר הוועדה, חבר הכנסת פרופסור אלדד משתתף אתנו.
זבולון אורלב: הפותחת הראשונה היא הרבנית דוקטור אילה גליקסברג.
זבולון אורלב: אני לא יכול להכחיש שבעלך רב, חבר מועצת הרבנות הראשית והרב של גבעתיים.
זבולון אורלב: הרבנית דוקטור אילה גליקס
זבולון אורלב: ברג היא יושבת-ראש ועדת המשנה לנושא הפער הדיגיטאלי של הוועדה הלאומית לטכנולוגיות חברת המידע, שזו ועדה שהתמנתה זה לא מכבר, לאחר לחץ כבד גם של הוועדה שלנו למנות את אותה ועדה.
אילה גליקסברג: ברשותך היושב-ראש ואיש ירושלים שמארח אותנו, ברכות לאנשי ירושלים ולבאים לירושלים.
אילה גליקסברג: למעשה מי שהיה אמור לפתוח היה מר איציק כהן יושב-ראש הוועדה הלאומית לטכנולוגיית המידע, חברת המידע והידע, אבל נבצר ממנו להגיע לכאן ולכן אני מוסרת את ברכתו לכל הנוכחים ולחברי הוועדה.
אילה גליקסברג: אני רואה כאן לפנינו דף ממצה ובוודאי יקראו אותו לאחר מכן.
אילה גליקסברג: לכן אני לא ארחיב, בפרט אחרי דברי היושב-ראש, על העניין של מהו פער דיגיטאלי והגדרת הפער הדיגיטאלי.
זבולון אורלב: אני מציע שבכל-זאת, לאור דברי הפתיחה "המושכלים" שלי, תאמרי לנו מהו פער דיגיטאלי ואם יש לך קצת נתונים ועובדות.
אילה גליקסברג: פער דיגיטאלי הוא פער שנוצר בין אלו שיש להם נגישות לסביבות דיגיטאליות ואוריינות – ואנחנו יודעים שאוריינות הוא עניין של קריאה, חיבור והתחברות לכל מקורות המידע והדעת.
אילה גליקסברג: יש כאלו שאין להם נגישות לסביבות דיגיטאליות ואין להם אוריינות דיגיטאלית.
אילה גליקסברג: האנשים שמשתמשים במכשירים הדיגיטאליים רואים אותם כמובן מאליו, ואסביר זאת במלים פשוטות ואומר שהיום שימוש דיגיטאלי הוא בדיוק כמו שהיה פעם שימוש בספרים או בקריאה.
אילה גליקסברג: היום זה מובן מאליו שכמו שנותנים לחם לאכול, בגד ללבוש וקורת גג, נותנים את העניין של נגישות לאמצעי תרבות וידע.
אילה גליקסברג: היום האמצעים הדיגיטאליים הם האמצעים שאמורים להיות זמינים מבחינת התרבות וההשכלה של כל אחד.
אילה גליקסברג: כפי שאמר היושב-ראש, יש לפעמים פערים שנובעים בשל פערים סוציו-אקונומיים וכאן באמת בא הרובד הראשון והוא העניין של מחשב לכל אחד וידע להשתמש בו, וזה שייך למגזר החינוך שאנחנו יודעים שהוא עושה רבות וכמובן שהדרך עוד ארוכה, אבל זה הפך להיות כמעט כמו נייר ועיפרון.
זבולון אורלב: בקריאת ביניים אני חייב לומר שהמצב במערכת החינוך, כפי שהוועדה התוודעה אליו, הוא מצב מביש.
זבולון אורלב: הנתון האחרון שיש בידינו, ואפשר לסתור אותי, שלמרות שהיעד היה מחשב לכל עשרה תלמידים, היעד הזה לא הושג ואנחנו נמצאים במצב של מחשב אחד לכל 12 תלמידים.
אילה גליקסברג: 31 תלמידים.
זבולון אורלב: אני יודע על נתון של מחשב לכל 12 תלמידים, אבל חלק לא קטן מהמחשבים האלה הם מחשבים ישנים.
זבולון אורלב: לכן הפער האמיתי הוא הרבה יותר גדול כי אמרו כאן
זבולון אורלב: אנשי משרד החינוך והבנו שבלי שתהיה הקצבה בסדר גודל של 100 מיליון שקלים בשנה, אין שום סיכוי להגיע ליעד של מחשב אחד לכל חמישה תלמידים.
זבולון אורלב: ציינו גם שמועמר קדאפי בכל-זאת הגיע לתובנה שכדי לקדם את ארצו, הוא חייב שיהיה מחשב אחד לכל תלמיד.
זבולון אורלב: גם מצרים הכינה תוכנית לאומית שתביא את הדבר הזה לביצוע.
זבולון אורלב: עם ישראל בארצו החשובה עדיין כנראה נמצא בתקופת ימי הביניים של המחשבים.
זבולון אורלב: לא הייתי רוצה שייווצר רושם שיושבת כאן יושבת-ראש ועדת משנה חשובה כמוך ומציירת תמונת מצב ורודה של גן עדן האומרת שהמצב במערכת החינוך הוא טוב.
זבולון אורלב: לדעתנו המצב הוא מחפיר ומביש, ואם לא נכיר בזה, גם לא נוכל לתקן את זה.
אילה גליקסברג: אני מקבלת את דבריך.
אילה גליקסברג: כמובן שאנחנו גם צריכים לציין את הדברים שאכן קיימים ובאמת תפקידה של הוועדה הוא לשים אצבע על אותן נקודות שמצד אחד הן מחדליות ומצד שני יש לתת את הדעת לתקן אותן.
אילה גליקסברג: למעשה בוועדה שלנו חילקנו את הנושא לשלושה מגזרים פחות או יותר מוגדרים.
אילה גליקסברג: יש את המגזר הראשון המוביל באחריות ובהשקעות בנושאי מוכנות דיגיטאלי וסגירת פערים וזה המגזר הציבורי.
אילה גליקסברג: כאן, לתוך הנישה הזאת, נכנסים דבריו של היושב-ראש כאשר במגזר הציבורי מצוי גם משרד החינוך.
אילה גליקסברג: המגזר כולל את כל משרדי הממשלה, הוא כולל חברות ממשלתיות ורשויות מקומיות.
אילה גליקסברג: כלומר, יש לנו כאן מספר מגזרים בתוך המגזר המוביל.
אילה גליקסברג: יש חלקים במגזר המוביל ששייך למשרדי הממשלה, שם יש פיתוח בלתי רגיל וכאן אני חייבת לציין שהיושב-ראש, מר כהן, הוא פשוט חי את זה בצורה, אם אפשר לומר, אובססיבית, איך לקדם את זה וזה אכן מקודם.
אילה גליקסברג: אני עוברת למגזר השני והשלישי.
אילה גליקסברג: המגזר השני הוא המגזר העסקי.
אילה גליקסברג: אם לא נדבר על המגזר העסקי שעושה הון ורווחים וחי את זה בצורה מאוד טובה - וקראתי היום לאן יוצאים אנשי ההיי-טק לסוף שבוע וכדומה - אנחנו מדברים על המגזר העסקי שמעורב בהטמעת השימוש במחשבים ועושה זאת שלא על מנת לקבל פרס.
אילה גליקסברג: בארצות העולם אנחנו מוצאים הרבה בעלי עסקים – ולא אנקוב בשמות, כדי לא להפלות – כאשר המגזר העסקי אמור להיות יותר מעורב בהטמעה ובאפשרויות של שימוש בכל טכנולוגיית המידע והדיגיטאליים.
אילה גליקסברג: אם כן, המגזר הראשון הוא המגזר הממשלתי והעירוני, המגזר השני הוא המגזר העסקי, והמגזר השלישי הוא מגזר ההתנדבות, העמותות והמלכ"רים בישראל.
אילה גליקסברג: כאן אני יודעת שליושב-ראש יש יותר מפינה חמה בלב מאחר שהיה מאוד מעורב בכל מיני תפקידים בעניין של מודעות של חברות המלכ"רים והעמותות של ההתנדבות.
אילה גליקסברג: הם בכלל אינם מעורבים בנושא של צמצום הפער.
אילה גליקסברג: אם אתה דיברת על צמצום הפער לרוחב של העניין הסוציו-אקונומי, יש גם לצמצם את הפער בקו העולה או יורד, הפער הבין-דורי, משום שאנחנו כמדינה קולטת עלייה יודעים שהפער התרבותי בין הורים לילדים, כאשר הילדים הם המתרגמים של ההורים, יוצר זילות במצבם של ההורים.
אילה גליקסברג: כאן יכול המגזר השלישי להיות מעורב בזה, איך לצמצם גם את הפער בין ההורים או הסבים לבין הילדים גם אם אינם בני העלייה החדשה וגם אם הם ילידי הארץ.
אילה גליקסברג: אני יודעת שיש עניין של פוביות ופחדים של אנשים מבוגרים יותר להשתמש באפשרויות הדיגיטאליות.
אילה גליקסברג: אני משווה את הקידום וההתפתחות במשרדי הממשלה כמו להכנת סעודת גורמה והאנשים שצריכים להשתתף בה, אין להם שיניים ליהנות מהסעודה.
אילה גליקסברג: התפקיד שלנו הוא לצמצם את הפערים ולאפשר לכל אחד ליהנות מהטכנולוגיה העכשווית בצורה מבוקרת.
זבולון אורלב: דוקטור גילה זילכה היא רכזת ועדת המשנה לצמצום הפער הדיגיטאלי בוועדה הלאומית לטכנולוגיית חברת המידע.
גילה זלכה: אני מאוד שמחה להיות כאן ולייצג את העבודה המאוד ענפה של הוועדה הלאומית לטכנולוגיית חברת המידע והידע שכאמור יושב-ראש הוועדה איציק כהן מאוד רצה להיות כאן כי הוא מייחס חשיבות מאוד גדולה לוועדה, אבל נבצר ממנו.
גילה זלכה: אני שמחה לייצג בעיקר את העבודה בנוגע לצמצום הפער הדיגיטאלי כאשר כל ועדות המשנה עוסקות בה בצורה זו או אחרת ואני אסקור זאת.
גילה זלכה: אני מרצה בראש מגמה באוניברסיטת בר-אילן ובמכללה האקדמית אחווה ולמרות שאני יכולה להעביר כאן קורס שלם, אני אתייחס בצמצום רב.
גילה זלכה: בדבריי אני אתייחס לארץ, דברים שהזכיר היושב-ראש, על שיתוף דיגיטאלי, על חזון ויעדים, ובמיוחד על תוכניות עבודה של הוועדה והמפגש בין הוועדות השונות.
גילה זלכה: בעולם מתגייסים בצורה מאוד רצינית, ואני מדברת על מדינות שאיכפת להן מבחינה חברתית, לצמצום הפער הדיגיטאלי.
גילה זלכה: צריך לזכור שפער דיגיטאלי מצטרף לפערים חברתיים קיימים כמו השכלה, הכנסה, דיור, אבל בשונה מהם, ניתן לצמצם אותו.
גילה זלכה: קשה מאוד לצמצם את הפער שבהשכלה, אבל קל מאוד, במידה ובונים תוכנית אופרטיבית, לצמצם את הפער הדיגיטאלי.
גילה זלכה: האנלפביתים החדשים, אלה מושגים שהם קשים מאוד, אבל הם באמת באים ואומרים שכמו שהייתה מהפכה תעשייתית, כמו שהייתה מהפכת הדפוס, יש לנו כאן מהפכה דיגיטאלית וצריך להתייחס אליה בכבוד.
גילה זלכה: בארץ, כמו שנאמר, המצב בבתי הספר הוא לא כל כך משביע רצון.
גילה זלכה: נרכשו 48 אלף מחשבים, שזה אומר מחשב אחד לכל 35 תלמידים, כאשר מתוך זה צריך להפחית כמובן את המחשבים שנגנבו ואת הפחת של המחשבים הקיימים.
סמי קפלן: אלה המחשבים המובחרים.
סמי קפלן: יש עוד 30 אלף מחשבים שפעילים ותקינים, ולכן ציינתי במסמך שהופץ ש-80 אלף מחשבים עובדים היום.
גילה זלכה: אנחנו תיכף נדבר גם על תקינה, איזה מחשב אפשר לספור ואיזה לא.
גילה זלכה: אני רוצה להזכיר שכאשר מדברים על מחשב אחד לכל 31 תלמידים, זה לא שבכל בית ספר יש מחשב אחד ל-31 תלמידים אלא יש קיפוח מרובה.
גילה זלכה: יש אזורים ורשויות שאין מחשבים בבתי הספר, אין מחשבים במקומות הציבוריים, אין מחשבים בבתים.
גילה זלכה: זאת אומרת, זה לא שההתפלגות היא נורמאלית, בוודאי שלא.
גילה זלכה: המחקרים מראים שיש שינויים מאוד מאוד חשובים בהתייחסות של ילדים שגדלים בסביבה ממוחשבת לכל הנושא של למידה, להזדקקות למידע, לעומת ילדים שלא גדלים בסביבה הזאת ואנחנו מדברים על פערים שאנחנו רואים.
גילה זלכה: אנחנו רואים את זה אפילו בגני הילדים.
גילה זלכה: אני לא יכולה להרחיב כאן, אבל בגני הילדים שבדקנו רואים ילדים שיש להם מחשב בבית ומחשב בגן, איך שהם מדברים נניח על תופעות כמו קשת בענן כאשר באינטרנט הם רואים מאגרי מידע מלאים בתמונות יפהפיות.
גילה זלכה: זאת אומרת, אלה פערים שהולכים ומתחזקים.
גילה זלכה: הנושא של ההגדרה.
גילה זלכה: ההגדרה של הפער הדיגיטאלי מתייחסת לשני היבטים עיקריים.
גילה זלכה: האחד הוא נגישות.
גילה זלכה: אם אין מחשבים, אין נגישות ויש פער דיגיטאלי חזק מאוד.
גילה זלכה: במקומות שיש מחשבים צריך לדבר על אוריינות דיגיטאלית.
גילה זלכה: כמו שדיברו על אוריינות הדפוס, יש אוריינות דיגיטאלית שמדברת על עבודה בסביבה של היפר-טקסט, כאשר יש לנו טקסט אחד שמוביל לטקסטים רבים, בסביבה שיש ייצוג מידע בתמונות, בווידאו, במלל ובכל המגוון, וזה לא כמו פעם בספרים של פעם כאשר יש טקסט ותמונה והתמונה קשורה או לא קשורה, מסבירה או לא מסבירה.
גילה זלכה: כאן כל אחד מהטקסטים הוא בעצם עומד כמסביר, כחלק מתוך המכלול.
גילה זלכה: הפער הדיגיטאלי בא לידי ביטוי בעיקר במודעות.
גילה זלכה: כלומר, יש אוכלוסיות שאין להן מודעות לסביבות האלו.
גילה זלכה: כשאנחנו באים וחושבים לאן להיכנס, ברור לנו שאוכלוסיות שאין להן מודעות והן נמצאות במקום מאוד נמוך בחברה הישראלית, צריך ארגון קהילתי, צריך לובי קהילתי, כדי שיעורר אותן כי העניין של המודעות יכול להפיל עשייה מאוד גדולה.
גילה זלכה: תשתיות.
גילה זלכה: הזכרנו אוריינות דיגיטאלית והיכולת של הפרטים והארגונים להשתמש בה.
גילה זלכה: זה ה-IT שבעולם מתייחסים אליו בצורה מאוד רחבה.
גילה זלכה: היינו במפגש עם האו"מ ועם יוניסף ואותם מטריד החלק של הפערים במדינת ישראל.
גילה זלכה: אם נסתכל על שליש הכוס המלאה, יש לנו שליש שהוא מצוין, ואגב, זה יותר ממדינות אחרות בעולם, אבל יש לני שני-שליש מתוכם 50 אחוזים מוגדרים כנחשלים והפערים בין האוכלוסיות קודם כל מטרידים אותנו, את העוסקים בנושא ואת מדינת ישראל צריכים להטריד מאוד, אבל הם מטרידים גם את יוניסף ואת האו"מ וצריך להתייחס לזה.
גילה זלכה: מבחני פיזה שאמורים להיות בשנת 2009 במדינת ישראל ובכל מדינות העולם, אמורים לבדוק אוריינות דיגיטאלית.
זבולון אורלב: למי שלא יודע, מבחני פיזה הם מבחנים של מדינות ה-OACD שבוחנים את הבנת הנקרא, מדעים ומתמטיקה בבתי הספר כדי שיהיה כלי השוואה.
זבולון אורלב: אלה אותם מבחנים שמדינת ישראל בשנות ה-60 הייתה בהם ראשונה אבל בעוונותינו, בסוף שנות ה-90 וראשית שנות ה-2000 אנחנו בין המקום ה-20 ל-35, תלוי באיזה תחום.
זבולון אורלב: גם השליש העליון שלנו לא מככב בעשרה הראשונים של השלישים העליונים של מדינות אחרות, וזה מדאיג.
גילה זלכה: הפיזה עובד על שני מדדים, על מדד הממוצעים ועל מדד הפערים ובפערים אנחנו מככבים הרבה יותר למטה.
גילה זלכה: הנושא של שיתוף דיגיטאלי.
גילה זלכה: יש הרבה גופים שעוסקים.
גילה זלכה: לא הרבה חייבים להבין וגם לא מדובר בתקציבים מאוד גדולים, אבל יש גופים שעוסקים בצמצום הפער הדיגיטאלי.
גילה זלכה: כמו שאמרה דוקטור אילה גליקסברג, ואני לא אחזור על הדברים, אנחנו רואים במגזר הראשון, במגזר הממשלתי והרשויות, את המגזר שמוביל את האחריות.
גילה זלכה: כלומר, זה המגזר שבעצם צריך להביא לצמצום הפערים.
גילה זלכה: אנחנו רואים שותף מאוד חשוב את המגזר העסקי ואנחנו מדברים על שיתופי פעולה.
גילה זלכה: אנחנו רואים בעולם קרטלים וקרנות של תחום המגזר העסקי שממש נרתם לאמץ שכונות, לאמץ בתי ספר, לאמץ ישובים, לדאוג לשדרוג מערכות המחשוב, להדרכה נכונה וכולי.
זבולון אורלב: מאוד יפה שוועדה ממשלתית מגדירה את זה כך, אבל אני לא חושב שכך תגדיר את זה החברה האזרחית.
זבולון אורלב: יש כאן חובה מוחלטת של הממשלה לקחת על עצמה אחריות מלאה ללא שיור כדי לצמצם את הפער הדיגיטאלי ולא צריך להפיל את זה על המגזר השני העסקי ולא על המלכ"רים.
זבולון אורלב: מדיניות כזו לדעתי היא הרת אסון.
זבולון אורלב: תמיד הממשלה תאמר שייפנו ל"אסם" כדי שייתנו עוד תקציבים.
זבולון אורלב: כך לא מתנהלת מדינה.
גילה זלכה: הלוואי שתצא מכאן הקריאה וזה יקרה, אבל אנחנו רואים שהפער הולך ומעמיק.
זבולון אורלב: את ועדה ממשלתית.
זבולון אורלב: אני מקווה מאוד שבנוסף להצעה המאוד מעניינת שלך – והדברים שלך מאוד מעניינים – לא תצטמצמי בחמש דקות שנותרו לך ותאמרי רק מה הבעיות אלא תאמרי גם מה הפתרונות, שזה הרי תפקידה של הממשלה.
זבולון אורלב: תפקיד הממשלה הוא לא לומר רק מה הבעיות ולתאר את הקשיים, אלא אתם צריכים לומר איך פותרים את הבעיה.
גילה זלכה: כמו שאתה אומר זה אכן עיקר אחריות הממשלה והמגזר הציבורי, אבל בתיאום עם שאר הגורמים.
גילה זלכה: החזון והיעדים.
גילה זלכה: אנחנו מדברים על סביבה נגישה, על סביבה שאפשר באמת לגלוש למאגרי מידע וסביבה שיכולה להכיל את הסביבות החדשות ותקשורת מהירה.
גילה זלכה: אנחנו מדברים על כוח אדם מיומן ולא על אנשים שמדי פעם עוזרים בצורה כזו אחרת אלא ממש בצורה מובנית.
גילה זלכה: אנחנו מדברים על סיוע טכני.
גילה זלכה: אנחנו מדברים על האסטרטגיות והעקרונות למיומנויות, על קורסים מכוונים כי אנחנו יודעים שבעולם, וגם במדינת ישראל, באוניברסיטאות ובמכללות, זה קורה.
גילה זלכה: יש המשך השכלה פורמאלית ולא פורמאלית דרך האינטרנט.
גילה זלכה: כלומר, המגבלה של המיקום הגיאוגרפי הוא כבר שולי.
גילה זלכה: על ההשלכות שיש לאינטרנט על החברה כולה, אני לא ארחיב כאן אבל זה מאוד חשוב וכולנו מודעים לזה.
גילה זלכה: לגבי תוכנית העבודה שהוועדה עובדת מאוד קשה בשיתוף עם שאר הוועדות שלה.
גילה זלכה: קודם כל, הגדרת תקינה מחייבת.
גילה זלכה: ניתנו כאן מספרים שונים נניח לגבי מחשוב מערכת החינוך, מחשוב מקומות ציבוריים או מחשוב המתנ"סים שהם זרוע שיכולה להיות מאוד חשובה, אבל צריך להבין שמחשב שלא יכול להכיל פס רחב, שלא יכול להכיל תוכנות, אי אפשר לספור אותו.
גילה זלכה: המחשבים שניקנו לפני 10 שנים, אי אפשר לספור אותם.
גילה זלכה: אנחנו עובדים כאן על תקינה כדי שיהיה ברור למה מתכוונים כאשר אומרים פער דיגיטאלי, כאשר אומרים בית ספר ממוחשב, למה מתכוונים, כאשר אומרים מתנ"ס ממוחשב או מרכז ממוחשב, למה הכוונה.
גילה זלכה: אי אפשר לספור כל מחשב.
גילה זלכה: הנושא של הקצאת משאבים באופן דיפרנציאלי, הנושא של קריטריונים כאשר יש לנו מעל 170 שכונות קשות ויש שם בתי ספר שחלקם הגדול לא ממוחשב וצריך למחשב אותם.
גילה זלכה: זה לא שהם אינם ממוחשבים בכלל, אלא שהמחשבים לא נספרים.
גילה זלכה: צריך לראות מה סדר העדיפויות למרות שהלוואי שהיינו יכולים להיכנס לכל בתי הספר.
אילה גליקסברג: אגב, לא הצגתי את עצמי.
אילה גליקסברג: אני במקצועי דוקטור לפילוסופיה ועוסקת בפילוסופיה אקזיזטנציאליסטית.
אילה גליקסברג: יש למשל מודל אחד שנמצא במקומות מסוימים, מודל שנקרא להב"ה, פיתוח במקום.
אילה גליקסברג: הדבר הזה מוקפא כעת בגלל תקציבים ממשלתיים.
אילה גליקסברג: אני לוקחת למשל נקודה אחת אותה ניתן להעמיק ולהרחיב, וזה באמת נושא ממשלתי.
גילה זלכה: הנושא של גיוס הקהילה ועידוד התארגנות קהילתית הוא מאוד חשוב.
גילה זלכה: אני חושבת שלמרות שהחשיבות, כמו שאמרת, היא של המדינה, הקהילה חייבת להיות מחויבת לנושא הזה.
גילה זלכה: כמו שפעם היה הנושא הזה של ביעור האנלפביתיות, כאן זה צריך להיעשות באותה מידה.
גילה זלכה: אנחנו עובדים מאוד קשה בנושא של שילוב מורות חיילות ובנות שירות לאומי ואנחנו רוצים להכשיר אותן, לתת להן הסמכה ולאחר מכן הן יצאו עם תעודות.
גילה זלכה: אנחנו רוצים אינטרנט מתוחם כדי להכניס מגזרים נוספים לנושא הזה.
גילה זלכה: הנושא של סינון אתרים, אנחנו רוצה שהוא ייעשה בצורה מקצועית כדי שעוד מגזרים יוכלו להיכנס למעגל הזה.
זבולון אורלב: למה האינטרנט מתוחם רק בחברה החרדית?
גילה זלכה: לא, בכלל, בחברה בכלל.
זבולון אורלב: תכנים מזיקים כמו אלימות, סמים וכדומה, צריכים לחול לגבי כל החברה.
גילה זלכה: נכון.
גילה זלכה: אנחנו מאוד רוצים לקדם את זה כי בגלל הסיבות האלה יש בתי ספר שלא יכולים להיכנס לזה.
גילה זלכה: אנחנו מדברים על המעגל המשפחתי.
גילה זלכה: דוקטור גליקסברג הרחיבה בנושא, ולכן אני לא ארחיב בו.
גילה זלכה: בכל אחת מהתוכניות המצוינות כאן, יש לנו חומרים.
גילה זלכה: אנחנו רוצים סטנדרטים למדידת מרכזים לצמצום הפער הדיגיטאלי, אנחנו רוצים להקים כמה שיותר מרכזים אבל שיעמדו בסטנדרטים מאוד ברורים.
זבולון אורלב: הרושם שלי הוא שלמרות שאתם ועדה לאומית למידע, אין לכם מידע ואין לכם נתונים.
זבולון אורלב: אתם לא מציגים נתונים.
זבולון אורלב: מדברים על פער דיגיטאלי, אבל מה זה, איפה זה, מתי זה, באיזה אוכלוסיות מדובר?
גילה זלכה: יש לנו נתונים והנתונים מאוד קשים.
זבולון אורלב: למה את לא מציגה אותם?
זבולון אורלב: שנדע שיש נתונים קשים.
גילה זלכה: ברשותך, אני אחזור לנתונים לאחר שאסיים את דבריי.
גילה זלכה: להב"ה ומרכזים שמשרד האוצר מריץ הם מרכזים שמציבים סטנדרטים מאוד מאוד גבוהים לצמצום הפער הדיגיטאלי ואני חושבת שמהם אפשר ללמוד על רף שצריך להעתיק אותו ולשכפל אותו.
גילה זלכה: יושבים כאן נציגים של להב"ה שנשמח מאוד אם יוכלו להתבטא.
גילה זלכה: יוסי טובול מנהל את להב"ה.
גילה זלכה: יש בתי ספר ברחבי הארץ שפותחים מרכזים וצריך לראות כיצד הם פועלים וכיצד אפשר לשכפל את העשייה, כי יש לנו מעל 3,700 בתי ספר כך שיותר מרכזים צריכים להיפתח.
גילה זלכה: מועדוניות עמידר.
גילה זלכה: לעמידר יש מועדוניות בשכונות הכי קשות והם מאוד רוצים שימחשבו אותן ושהילדים מהאוכלוסיות הקשות יקבלו את המענה.
גילה זלכה: תמיכה לנצרך ולא למצרך, זה משהו שאנחנו בודקים אותו.
גילה זלכה: כל ילד במצב סוציו-אקונומי נמוך יקבל מהמדינה סכום של כסף.
זבולון אורלב: ההורים שלו יצטרכו להציג לבית הספר את תלושי המשכורת שלהם?
זבולון אורלב: זה דבר ארכאי מה שאת אושמרת.
גילה זלכה: אלה נושאים שעלו ואנחנו בודקים אותם.
זבולון אורלב: המצרך כאן הוא מצרך לאו דווקא סוציו-אקונומי אלא מצרך תרבותי.
זבולון אורלב: כשר הרווחה לשעבר אני נותן לכם עצה למחוק את השורה הזאת שהיא שורה ארכאית שלא עומדת במבחן המציאות.
גילה זלכה: זה עולה בכל פעם כאשר מדברים על כך שלא רוצים להשקיע במחשוב ובחומרה.
זבולון אורלב: זה עולה כל פעם כאשר רוצים להעלות את שכר הלימוד לסטודנטים.
זבולון אורלב: אנחנו מכירים את המדיניות הזאת שהממשלה רוצה להתחמק מחובותיה.
זבולון אורלב: ראיתי את שר כשר רווחה.
זבולון אורלב: כשהממשלה רוצה להתחמק מחובותיה, היא אומרת שהיא תיתן קצבאות ילדים רק לעניים ולא לעשירים.