GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבריאל בר לבב: כשאתה מסתכל פה, לא בתקצירים שלנו אבל בדוח המקורי בטבלה של מסימי הדוקטורט בעמוד35, אתה רואה שב- 1991, עשרים וחמישה סיימו דוקטורט במדעי הרוח בכל הארץ, בכל הארץ, וב- 1994, מאה עשרים וחמישה, זאת קפיצה אדירה בשוק שאין ביקוש של השכלה גבוהה, ואמרנו שמכללות לא קולטות מדעי הרוח משום שאין ביקוש כלכלי לזה, והן לא הולכות לכיוון הזה.
אבריאל בר לבב: לאן חלק גדול מהאנשים האלה ילך?
אבריאל בר לבב: אין בררה הם ילכו לחוץ לארץ מכיוון שזה תהליך שכנראה שמועד מראש, השאלה היא אם הטובים יותר נשארים פה כדי לספק את המערכת הקיימת?
אבריאל בר לבב: לדעתי לא, וזה כבר קושי שצריך להתמודד איתו.
אבריאל בר לבב: לגופן של חלק מההמלצות, אני חייב להגיד שאני מסכים עם העמדה של מחלקת מחקר והמידע שלנו, אם השאלות שהם מעלים כאן, לא ברור אם זה יתפקד, לא ברור לי מההמלצות איך הגוף הזה של מדעי הרוח יפעל במסגרת מאוד קשוחה של, המועצה להשכלה הגבוהה ושל תקצוב ות”ת.
אבריאל בר לבב: איך האוניברסיטאות יסכימו שסקנדינביה יפתחו כאן ולימודי רוסיה יפתחו שם, אני בעד הגישה הזאת כי בסוף הכל יהרס, הרי בסופו של דבר בתהליך אנטרופיה שקיים היום, זה נקרא במקביל בכל האוניברסיטאות, השאלה אם ניתן להגיע לרמת התיאום בין האוניברסיטאות, כאן הכדור חוזר אליכם.
אבריאל בר לבב: השאלות של המידע הן השאלות הכי חשובות, כידוע, בהחלט מהשאלות עולות כאן עד כמה האוניברסיטאות יהיו מוכנות לשתף פעולה.
רם בן שלום: אני ראש המחלקה להסטוריה, פילוסופיה, מדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה, רציתי להוסיף שהיה חסר בדוח החשוב ובישיבה שאני באמת חושב שיש לה חשיבות עקרונית ואולי נגזים אם נאמר אפילו הסטורית במובן מה, וזה המקום של האוניברסיטה הפתוחה בעתיד מדעי הרוח במדינה.
רם בן שלום: באוניברסיטה הפתוחה לומדים עכשיו ארבעת אלפים סטודנטים במדעי הרוח מתוך ארבעים אלף הסטודנטים שלנו, ואכן מ- 2008 כל הסטודנטים באוניברסיטה יחויבו בקורס מרחיב דעת בתחום, זאת אומרת שמרבית מתוכם במסגרת הלימודים יחויבו במסגרת הלימודים בקורס במדעי הרוח, אנחנו מלמדים מדעי הרוח בפריפריה, ולשם דוגמה, נגיד שבסמסטר הזה אנחנו פותחים קורס באילת וקורס על היהודים והנוצרים בימי הביניים במצפה רמון, אנחנו מיצרים ספרי לימוד, ספרי לימוד שמשמשים בכל האוניברסיטאות, ונראה לי שבמסגרת שיתוף הפעולה העתידי והמבורך לתיאום במדעי חשוב שיהיה המקום הנכון לאוניברסיטה הפתוחה והיכולת שלה בהוראה מרחוק.
רם בן שלום: 7000 סטודנטים ברוסיה וחבר המדינות, לומדים במדעי הרוח ברוסית.
בנימין זאב קידר: אני רוצה להעמיד כמה דברים על דיוקם, ובאיך שאנחנו מתארים לעצמנו שהדבר הזה יעבוד, הוא יעבוד בגלל כורח, בגלל הקשיים שהמערכת הגיע אליהם.
בנימין זאב קידר: אנחנו חושבים שאם הגוף שאנחנו מציעים, גוף התיאום הזה, יזכה לאותו מימון צנוע יחסית, הוא יוכל להעביר לא את כל המימון של מדעי הרוח, לא לזאת הכוונה כשאמרתי שלושה מליון כמובן.
בנימין זאב קידר: שלושה מליון, הכוונה היא בתמיכה בתחומים חדשים האמורים להגיע להובלה בינלאומית, בתמיכה בבדיקת הישגים במדעי הרוח, קרן למחקרים חדשניים לא ה- stay staid, לא בשום אופן, בודאי אנחנו יודעים שזה לא מספיק.
בנימין זאב קידר: לגבי עניינים אחרים, לגבי ספרי לימוד יש המלצה לשתף פעולה עם האוניברסיטה הפתוחה בהפקת ספרי לימוד, לגבי מיקום האוניברסיטאות אני מצטרף לדעה שלראות את האוניברסיטה העברית במקום ה- 43 בעולם, ואת אוניברסיטת תל אביב במקום ה- 87 זו לא סיבה לחגיגה, ויצמן, פייבן ובובר לא התכוונו שאנחנו נהיה במקום ה- 40 או ה- 30, הם בודאי חשבו שאנחנו נהיה בעשיריה הפותחת ולזה צריך לחתור, ואני חושב שאפשר לעשות.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות קודם כל לעמיתי על שיתוף הפעולה בניהול הישיבה, אנחנו רוצים לסכם על פי הצעת שני היושבי ראש את הישיבה הזאת באופן הבא, בשלוש החלטות.
זבולון אורלב: החלטה ראשונה – שהוועדה המשותפת רשמה לפניה את הדוח והסקירה, דוח של האקדמיה הלאומית והסקירה שניתנה בעניין עתידם של מדעי הרוח באוניברסיטאות המחקר בישראל, ומאמצת את ההמלצות ככתבם וכלשונם, וקוראת לכל התורמים לפעול ליישומן, לרבות המועצה להשכלה גבוהה, הות”ת, וראשי האוניברסיטאות שגם בהם תלוי הרבה מאוד מהעניין.
זבולון אורלב: החלטה שניה – רוצה לקבוע את הקביעה הערכית, שהוועדה המשותפת רואה חשיבות עליונה, לאומית עליונה, להבטיח את הביסוס וההתפתחות של מדעי הרוח כתשתית תרבותית הכרחית לקיומו של עם ולהבטחת עתידה של המדינה.
זבולון אורלב: החלטה שלישית – הדבר החומרי, שבו אנחנו דורשים, הוועדה המשותפת דורשת ממשרד האוצר להעמיד את התקציב הדרוש ליישום ההמלצות תוך שימת לב שכמחצית הסכום הדרוש ינתן על ידי תרומות, ובעיקר הוועדה המשותפת דורשת מוועדת שוחט שבודקת את ההשכלה הגבוהה בישראל לשלב בהמלצותיה גם את הצורך ביישום דוח האקדמיה.
זבולון אורלב: אלה הן שלוש ההחלטות שלנו, אם אין הערות אנחנו נודה לכולכם.
זאב אלקין: אני מציע להכניס את עניין לוח הזמנים לדרישה החומרית.
זבולון אורלב: עד לסיום עבודת הוועדה,
זבולון אורלב: כלומר לוח הזמנים הוא לוח הזמנים של וועדת שוחט.
מיכאל מלכיאור: כדי שיהיו לנו תלמידי חכמים ולא חרטומי מחשבים.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה חגיגית של ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת לציון היום הלאומי למדע.
זבולון אורלב: היום הזה אנחנו מציינים אותו במדינת ישראל מאז שנת 2000, ואנחנו מקדישים השנה את הדיון לזכרו של שר המדע הראשון, פרופסור נאמן.
זבולון אורלב: משפחתו גם נמצאת אתנו כאן.
זבולון אורלב: דבורה נאמן, אשתו, נאווה נאמן כלתו – אם לא הגיעו, יגיעו – ענת נוימן בתו, פרופ' רות בן ישראל אחותו ונמצא גם, כמובן, גדעון בן ישראל, שהוא מוכר וחביב וגם חבר כנסת לשעבר – ואתה יודע, גדעון, שלשעבר זה כבר תואר קבוע – גיסו.
זבולון אורלב: פרופ' נאמן היתה לו השפעה גדולה.
זבולון אורלב: בוודאי היה ממעצבי דרך המדע במדינת ישראל, והוא כתוב לזכויות רבות בכל מה שקשור לפיתוח המחקר המדעי של מדינת ישראל.
זבולון אורלב: היום הלאומי למדע בישראל, מציינים אותו ב-14 במרץ, שזה בעצם מחר, אבל בכנסת מציינים ימים מיוחדים בימי שלישי, וגם ראיתי באחד המקומות שזה גם מתאים לפאי - 3.14.
זבולון אורלב: לא יודע אם זה מכוון או לא מכוון, אבל זה גם יום הולדתו של פרופ' אלברט איינשטיין, שהוא ודאי מגדולי המדענים של העם היהודי.
זבולון אורלב: לכן בחרנו ביום הזה.
זבולון אורלב: אחר הצהרים גם יתקיים דיון מיוחד בכנסת, גם הוא דיון משודר.
זבולון אורלב: אנחנו מקדישים את הדיון החגיגי היום לנושא של האתגרים המדעיים של המאה ה-21.
זבולון אורלב: נמצאים אתנו טובי המדענים של מדינת ישראל, וגם מדעני עתיד שנשאיר אותם להמשך הדרך.
זבולון אורלב: ואנחנו, כפי שראוי לנושא מדעי, נשמע את דבריהם.
זבולון אורלב: אני בראשית הישיבה כבר רוצה להודות למשרד המדע, בראשם המנכ"ל והמדענית, על שיתוף הפעולה בהכנת הישיבה וגם על תרומתם שאפשרה את הישיבה הזאת, וגם תודה לצוות ממשרד המדע שהגיע הבוקר לעזור, וכמובן גם לצוות הוועדה, איילת, אסף, רועי וכל החברים הטובים שאפשרו לנו לשבת כאן.
זבולון אורלב: נפתח בדברי ברכה ואני מתכוון לבקש מאיתן ברוש, מנכ"ל המשרד, לכבד אותנו בדברי ברכה.
זבולון אורלב: אתם שמים לב שאיתן הוא כאן שר מדע.
זבולון אורלב: לצערי כבר חודשים ארוכים עדיין מתמהמה המינוי, וכנראה, לפי הנצפה כרגע, שזה יהיה רק ביום רביעי בשבוע הבא.
זבולון אורלב: אבל, אי אפשר בלי דברי הרשות המבצעת, והיום מייצג אותה איתן ברושי, המנכ"ל.
זבולון אורלב: איתן, בבקשה.
30063: בוקר טוב, כבוד יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, שאנחנו משתפים פעולה מזה זמן, חברות וחברי כנסת נכבדים, משפחתו של פרופ' יובל נאמן זכרונו לברכה, אורחים, חיילים וכמובן, חבריי ממשרד המדע.
30063: היום מציינים את יום המדע, יום הולדתו של אלברט איינשטיין, ואנחנו גם מצאנו לנכון ביום הזה להקדיש דברים לזכרו של פרופ' יובל נאמן, שבקרוב יהיה יום השנה למותו.
30063: יובל נאמן היה השר הראשון של המשרד שאנחנו היום מנהלים אותו, והוא אחד מבכירי המדענים שצמחו במדינת ישראל ותרמו לשמו הטוב של המדע הישראלי בקנה מידה עולמי.
30063: הוא הקים את סוכנות החלל הישראלית.
30063: בשנים 1971-1973 הוקם מצפה הכוכבים במכתש רמון- - - של אוטונומיה ניסויית במדינת ישראל, ושל הישגים שוודאי עוד יעמוד עליהם פרופ' בן ישראל, שנמשכים עד היום.
30063: אני רוצה, מעבר לתודה ולברכה, לומר שצריך להיזהר מתרומה צנועה של הכנסת למדע בקיום יום המדע.
30063: יום המדע והפוטנציאל שהוא נושא בתוכו, מחייב, לפי דעתי, יותר מאשר דברי ברכה.
30063: יעשו את זה ודאי אנשים מומחים יותר, אבל אני כן אומר כמה משפטים שמתבססים גם על מה שלמדנו בחודשים האחרונים וגם על ספר שערך מכון רפי סמית שפורסם היום בתקשורת, וגם על המציאות שאני חושב שכולנו מודעים לה.
30063: אני חושב שמה שבולט במדע ובמחקר בשנים האחרונות זו ירידה ושחיקה בתקציבים.
30063: בהיקפים שלדעתי לא היתה להם הצדקה, ואין להם גם החלטה.
30063: ובסופו של דבר, כשיושב פה חתן פרס נובל - - -
ענת לוי: הוא לא הגיע, משום מה.
30063: נדמה לי שראיתי אותו בכניסה, אז הוא יגיע.
30063: אפשר להתברך בהישגים ובפרסים.
30063: במידה רבה הם תוצאה של מאמץ של דור קודם.
30063: הם, במידה רבה, תוצאה של החלטה של ממשלות קודמות ושל מנהיגות אחרת, שהובילה ליותר משאבים במדע, במחקר ובפיתוח ולניצול של ההון האנושי, כי הרי אין לנו הון גדול יותר מההון האנושי.
30063: והיום, כשעל כל חוקר ומדען בישראל יש אחד כזה שעושה את זה בחוץ לארץ, והם יוצאים מאתנו, ולפי דעתי מעולם לא היתה כוונה לעסוק בייצוא של פיתוח ההון האנושי בישראל, אנחנו רואים לנכון לטפל בעדיפות גבוהה קודם כל בהעשרת המדענים והחוקרים בישראל, אבל אנחנו גם הצענו ומציעים למשרד ראש הממשלה – ויושב פה יועץ ראש הממשלה לכלכלה.
30063: פנינו למשרד, פנינו לגופים נוספים – אנחנו מציעים, אדוני היושב ראש, להקים כוח משימה של ממשלת ישראל ולהעמיד בראשו את מי שיקבע ראש הממשלה, ולעגן ולחבר את הכוחות – פרופסור קווה, נשיא ורה, מוכן להיות שותף להובלת העניין – להקים כוח משימה שמטרתו תהיה למנוע את בריחת המוחות ולהחזיר לישראל את מיטב המוחות שצמחו כאן, וגם אחרים, כדי להביא את המחקר ואת הפיתוח בישראל לרמה הנדרשת של המאה ה-21, יחד עם יציבות בתקציבים, יציבות במנהיגות ובשלטון – כך אני מקווה – כדי להחזיר את ישראל למסלול של פיתוח וצמיחה, כפי שהיא יכולה וכפי שהיא צריכה.
30063: יש פער עצום בין תפיסת המדע על ידי אזרחי המדינה כפי שבאה לידי ביטוי בהחשבת המרכיב הזה בהבטחת עתידם של העם והמדינה, לבין התקצוב הזעום של הממשלה.
30063: ואם תרשו לי מילת ביקורת, גם על משרד המדע.
30063: בסקר לא ברור מה תפקידו של משרד המדע - - -
זבולון אורלב: הוא יודע שהכובע השני שלי זה יושב ראש ועדת ביקורת.
30063: ואתה גם מנצל את התפקיד הזה, אבל אתה צריך לנצל אותו גם לזה.
30063: ואז אני בא ואומר שצריך לקבוע גם למשרד המדע הגדרה ברורה של תפקיד, וצריך ליצור איזה מין קבינט מדע שמוביל מדיניות, משום שהבעיה היא לא עוד מחקר או פחות מחקר – למרות שזה חשוב.
30063: השאלה היא מי עומד בראש ההירארכיה של כל תחום המחקר והפיתוח שגם האזרחים מבינים שבלעדיו, בלי מדע, אין ביטחון, בלי מדע אין היי-טק ובלי מדע אין פיתוח וצמיחה.
30063: עוד הערה על מערכת החינוך.
30063: זה לא סוד שאין הגדרה ברורה מהי הצלחה של מערכת החינוך.
30063: ברור שמבקשים שיהיו יותר זכאויות לבגרות, יותר הצלחה, פחות אלימות, אבל בהחלט אנחנו חושבים שאחד המדדים להצלחת מערכת החינוך בישראל, זו יכולת של בוגרי מערכת החינוך להשתלב בפעילות או בעבודה, ברמת ההכנסה הגבוהה וברמת הטכנולוגיה המתקדמת, וכאן, בישראל.
30063: זאת אומרת שמערכת החינוך צריכה להשקיע יותר בתחום המדע והמדעים וגם בהטמעה, או טיפוח, אהבת המדע, בתוך מערכת החינוך עד סוף י"ב.
30063: דמות בוגר של מערכת החינוך צריכה להיות דמות בוגר שיש לו זיקה יותר גדולה וחיבור יותר הדוק לתחום המדעים.
30063: והמבחן, אם תשאלו אותי, להצלחתה של מערכת החינוך – שאף פעם לא ברור מהי הצלחה – הוא גם איזה אחוז מבוגריה משתלבים במערכות של תעסוקה שיש בהן גם פוטנציאל הכנסה, אבל גם חלק מראיית העתיד של המדינה.
30063: לכן אני מסיים ואומר ששנת ה-60 של מדינת ישראל, שכידוע היא ב- 2008, מוטב שתעמוד בציון שנת ההישגים, שבוודאי למדע – גם לתרבות, אבל ודאי למדע – יש בה משקל גדול מאז הקמתה של ישראל ועד היום.
30063: אבל, זאת נקודה טובה לפתיחת שנים נוספות ולקחת את היוזמה על ידי הממשלה, ולומר שבשנת ה-60 נעמיד במרכז את המדע, את ההישגים, את התקציבים, והשבתם של הבנים המדענים הביתה, כי כאן מקומם וכאן אנחנו רוצים שהם יהיו, יחד אתנו, למען העם והמדינה, לעוד שנים רבות.
30063: תודה.
זבולון אורלב: הואיל והזכרת השבת הבנים הביתה, אני רוצה להזכיר שבאולם ההרצאות שאנחנו נמצאים בו יש תערוכת צילומים שנקראת במבט חטוף, והיא לכבודם של החיילים החטופים, גלעד שליט, אהוד גולדווסר, אלדד רגב.
זבולון אורלב: התערוכה נחנכה כאן בשבוע שעבר על ידי טובי צלמי ישראל.
זבולון אורלב: שלושת התמונות שלימין הדגל - התמונה העליונה צולמה על ידי אודי גולדווסר שהיה צלם ועסק בזה, התמונה הימנית היא ציון יום הולדת לגלעד שנערכה על ידי חבריו במצפה הילה, היכן שהמשפחה מתגוררת, והצילום כאן של מכבי חיפה, זה לכבודו של אלדד רגב שהיה אוהד שלהם.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות למנכ"ל ואיך אומרים?
זבולון אורלב: עם נאום אופוזיציוני כזה כבר לא צריכים אופוזיציה.
זבולון אורלב: אני רק רוצה לומר שאני מקווה שגם פרופסור טרכטנברג, שהוא ראש המועצה הלאומית לכלכלה, במשרד ראש הממשלה, שנמצא אתנו וגם מר ברושי, יאמרו לנו לא רק מה צריך לעשות.
זבולון אורלב: צריך לזכור שהרשות המבצעת אחראית לשאת בעול, והיא צריכה להשאיר לנו, לאופוזיציה, לומר מה לא בסדר, ומה צריך לתקן.
זבולון אורלב: הם צריכים לעשות.
זבולון אורלב: זאת חלוקת התפקידים בין הרשויות, ובוודאי גם מתוך היום הזה אנחנו רוצים להעלות כאן חזון, שכולנו מקווים שנצליח להדביק בו את מקבלי ההחלטות בכל מקום בו הם נמצאים.
זבולון אורלב: שכחתי לציין בדברי הפתיחה שמלבד המדענים, מדעני ישראל שמצויים כאן, יש לנו גם אורחים.
זבולון אורלב: קודם כל האורח הנכבד ביותר שלנו, פרופ' ישראל אומן, שעכשיו נכנס לחדר.
זבולון אורלב: בוקר טוב לך.
ישראל אומן: בוקר טוב.
זבולון אורלב: אני מבין שלקבל פרס נובל יותר קל מלהתמצא פה בכנסת.
ישראל אומן: לא.
ישראל אומן: אני דווקא התמצאתי טוב מאד.
ישראל אומן: פשוט, לא היה מקום אחד לחנות.
ישראל אומן: בסופו של דבר, במשכן החוק, אחרי שקיבלתי אישור משוטר שאמור לשמור על החוק ולאכוף אותו, חניתי במקום בלתי חוקי.
ישראל אומן: (צחוק באולם הוועדה)
זבולון אורלב: תדע לך שיותר קל להיות פה חבר כנסת מאשר למצוא פה חניה.
זבולון אורלב: תודה רבה שהגעת, פרופ' אומן.
זבולון אורלב: נמצאים אתנו גם חיילי צה"ל שנמצאים בתוכנית "תלפיות".
זבולון אורלב: תוכנית תלפיות היא הסיירת המובחרת שלנו, של הכשרת עתודה של קצינים ואנשי מחקר מדעי וטכנולוגי.
זבולון אורלב: הם עומדים בחזית של התחום הזה, ונמצאים אתנו גם תלמידי רשת "אורט ישראל" שיושבים בפאתי האולם.
זבולון אורלב: פרופ' מינה טייכר היא המדענית הראשית של משרד המדע.
זבולון אורלב: דברי פתיחה, בבקשה.
מינה טייכר: מכובדיי, אני מאד שמחה שלציון יום המדע בכנסת מגיעה גלריה כזאת נכבדה של מדענים, אישי ציבור וקובעי מדיניות, ואני חוששת שאם אני אזכיר את כולם לא יישאר לי זמן לדברי הפתיחה שתכננתי.
זבולון אורלב: אני פוטר אותך.
מינה טייכר: לכן אני מתחילה ישר בדברים שהתבקשתי להגיד.
מינה טייכר: האתגרים המדעיים של המאה ה-21 זו שאלה, כמובן, מאד רחבה, ואפשר לדון בה ולדבר עליה גם בישיבה של ועדת המדע וגם יום שלם וימים, והשאלה הזאת נדונה במשך זמן רב, אבל לאט לאט מתכנסים, אבל כמובן, כל אחד יכולה להיות לו דעה שונה.
מינה טייכר: האתגרים באים משלושה מקורות.
מינה טייכר: מקור ראשון - האתגר המדעי עצמו.
מינה טייכר: שאלות מדעיות שמנסים לענות עליהן כבר הרבה זמן ולא מצליחים לענות עליהן.
מינה טייכר: המקור השני זה השילובים, זה האינטרדיסציפלינרים.
מינה טייכר: השילוב בין תחומים מדעיים שונים.
מינה טייכר: לפעמים הבעיה בכל אחד מהתחומים היא לא כל כך מורכבת, אבל החיבור של שני התחומים יחד נהפך לבעיה מדעית מאד קשה, והמקור השלישי לבעיות הן הבעיות של החברה ושל כדור הארץ, שרק פתרון מדעי קשה ביותר יכול לענות עליהן.
מינה טייכר: זאת אומרת, הראשון זה bottom up, השלישי זה top down, והאמצעי זה החיבור בין הדברים.
מינה טייכר: גם כשמדברים על אתגרים מדעיים, כמו שבספורט יש לנו ליגה מקומית, ליגה ארצית, ליגה לאומית - - -
זבולון אורלב: וליגת על.
מינה טייכר: וליגת על, גם פה יש לנו את האתגרים של כל תחום.
מינה טייכר: יש אתגרים של מקצוע מסוים.
מינה טייכר: נניח, בפיסיקה אנחנו מחכים שיגמרו לבנות את המאיץ בזנבה על מנת לדעת האם אנחנו מוצאים את החלקיק x החדש.
מינה טייכר: במתימטיקה הכריזה קרן קלייב בשנת 2000 על 7 הבעיות הקשות ביותר לקראת המאה ה-21, ש-5 מתוכן היו ברשימת 23 הבעיות הקשות ביותר בהתחלת המאה הקודמת, מאה שנה קודם.
מינה טייכר: עדיין 5 בעיות כאלה נשארו.
מינה טייכר: כל אחד, אגב, זה מיליון דולר בפתרון, אחת כבר נפתרה.
מינה טייכר: בכימיה, למשל, הנושא של נאנו-חומרים.
מינה טייכר: איך אנחנו משנים את התכונות היסודיות של החומר כשעוברים לנאנו-חומרים.
מינה טייכר: אבל סך הכל אנחנו צריכים לחבר ביחד ולנסות למצוא מהם האתגרים המדעיים באופן כללי.
מינה טייכר: אפשר ללכת לפי השיטות ואפשר ללכת לפי התוצאות.
מינה טייכר: הייתי אומרת את דעתי האישית לאחר שאני מסתכלת על כל התחומים עם עבודה רבת שנים בספקטורים לאומיים ובין לאומיים וכולי, ללכת כרגע לפי התוצאות ולא לפי השיטות.
מינה טייכר: והייתי אומרת שהיום, אחרי מה שעשינו, הייתי לוקחת שלושה דברים: הדבר הראשון זה הנושא של שיבוט של אדם, הבעיה השנייה זה תחליפי אנרגיה והבעיה השלישית זה היערכות לשינוי אקלים.
מינה טייכר: בו אני רוצה להתרכז.
מינה טייכר: יש תופעה בעולם שהאקלים משתנה.
מינה טייכר: יכול להיות שפעילות מסוימת של האדם גרמה לזה – יש גם מחקרים ודיונים מה גורם לדבר הזה - יכול להיות שזה תופעות טבעיות.
מינה טייכר: היתה גם תקופה של פירוק קרחונים בעבר עוד לפני המכוניות, אבל יש תופעה ברורה בעולם של שינוי אקלים.
מינה טייכר: אם קובעי המדיניות והמדענים לא יחברו יחדיו העולם, כדור הארץ והתושבים שלו עומדים בפני אסון שיכול לשנות את ההיסטוריה.
מינה טייכר: במרץ 2004, לפני שלוש שנים, הוציא הפנטגון דוח שנקרא היום "דוח הפנטגון" – כשאומרים את זה מתכוונים לשינוי אקלים – שמסביר מה יקרה עד 2020.
מינה טייכר: לפי הדוח הזה – ואמרנו: כל דוח, כבודו במקומו מונח - אנגליה תהיה כמו סיביר, תיהפך לקרח, הולנד תהיה תחת מים, במרכז אירופה יהיו את הגלי חום גדולים האלה, כמו שהיה לפני ארבע שנים באירופה גל חום גדול שנפטרו בו 13,000 איש, מים מלוחים יכנסו לתוך מאגרי המים המתוקים של אירופה.
מינה טייכר: ולכן המלחמות לא תהיינה עקב דת, כמו היום, אלא עקב מחסור במים, והדוח הזה ממשיך עוד ועוד לתיאור האסונות והתוצאות המדינות והצבאיות של השינוי הזה.
מינה טייכר: מספר האנשים שלא יוכלו לגור היכן שגרים היום בגלל עליית פני המים, יהיו מיליונים, וגם מי שלא ממש נמצא במים אבל כל השירותים שלו נמצאים תחת מים, יצטרך לזוז.
מינה טייכר: זאת הנקודה.
מינה טייכר: לפני חצי שנה דוח אנגלי, הדוח לא דיבר על אנגליה תחת קרח ב-2020, אבל הוא גם חמור ומתקשר, כמובן, לתחליפי אנרגיה.
מינה טייכר: כי ברור שהתרומה של האדם לשינויי האקלים האלה נובעת משימוש יתר בגז למכוניות, בדלק ובאירוסולים למיניהם.
מינה טייכר: הדוח האנגלי גרם לזה שהאיחוד האירופי הכריז שעד 2020 הם רוצים ש-25% מתצרוכת הדלק של כל מדינות האיחוד הארופאי יהיו תחליפי אנרגיה.
מינה טייכר: זה אתגר מאד גדול כדי להגיע אליו, והמדענים מכל העולם צריכים להתגייס כדי לעשות את זה.
מינה טייכר: ארה"ב שהיא צרכנית גדולה מאד של דלק ואחת הגורמים הגדולים בעולם לשינוי האקלים, נמצאת קצת בפיגור בהיערכות שלה לנושא, אם כי לפני חצי שנה הם הכריזו על הקצאת תקציבי ענק – כשהם רוצים, הם יודעים למצוא את התקציבים – הקצאת תקציבי הענק האלה הם על מנת לעשות מחקרים וחלק מהם יתכן שיהיה בשיתוף פעולה עם ישראל.
מינה טייכר: רק מילה אחת אופטימית אחרי התחזית הזאת, בכל הדוחות, שינוי האקלים במדינת ישראל יהיה חמור, אבל הוא לא יהיה קטסטרופלי.
מינה טייכר: הארץ לא תהיה תחת קרח או לא תיעלם.
מינה טייכר: כבר אין לנו מים ומצד שני יש לנו כבר פעילות חזקה בנושאי אנרגיה.
מינה טייכר: כשמדובר בתחליפי אנרגיה, מדובר גם באנרגיה של שמש, גם באנרגיה של רוח, גם אנרגיה ביולוגית, וכל אנרגיה שלא משתמשת בדלק לשם ייצור האנרגיה הזאת.
מינה טייכר: אני צריכה לסיים, אבל אני לא יכולה שלא לומר שתי מילים על יובל נאמן.
מינה טייכר: החלטנו שביום החשוב הזה שהוא גם יום ההולדת של אלברט איינשטיין, גם נציין שנה פחות חודשיים למותו של יובל נאמן, שזו אבדה גדולה מאד למדינת ישראל.
מינה טייכר: התרומות שלו, גם למשרד המדע וגם למדע בכלל – אני נתכבדתי שיושב לידי חתן פרס נובל בכלכלה.
מינה טייכר: התרומות של יובל ודאי היו ראויות לקבלת פרס, הוא היה בין המועמדים במשך הרבה זמן.
מינה טייכר: אבל מעבר לתרומות המדעיות, יש את התרומות שלו לארגון המדע והחזון שיש מאחוריהן, וכמה חשוב שמדינת ישראל תעשה מה שהיא צריכה ושיהיה משרד מדע במדינת ישראל.
מינה טייכר: המילים שלו בכל אפשרות נמצאות בראשי, וגם כל סיפור שסיפר.
מינה טייכר: על כל נושא היה לו מה לספר.
מינה טייכר: כשדיברו על מדע בסיסי יכול היה לספר כמה סיפורים על תגליות מדעיות שהתחילו בכלל מבלי שהחוקר חשב על התוצאה, על הקשר למדע בסיסי.
מינה טייכר: והסיפור היה מעניין תמיד ואם במקרה יצא לנו להיות יחד ארבע שעות בטיסה, היתה טיסה מאד נעימה.
מינה טייכר: אני יודעת שדבורה נמצאת פה, ואמנם עברו עשרה חודשים, אני עדיין משתתפת בצערך ומודה לך שנתת לו לעשות את כל הדברים האלה.
זבולון אורלב: תודה רבה לך, פרופסור טייכר.
זבולון אורלב: קשה לשמוע את הדברים.
זבולון אורלב: זה רק מראה איך כל הכוחות צריכים לפעול לקידום פני הרעה.
זבולון אורלב: איך כתוב אצלנו?
זבולון אורלב: לדורון, לתפילה ולמלחמה?
זבולון אורלב: אז גם למדע.
זבולון אורלב: פרופ' יהודע יורטנר היה נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ואנחנו מתכבדים לקבל את ברכתו.
יהושע יורטנר: כבוד יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברי ועדה נכבדים, דבורה נאמן, משפחת יובל ונאמן, מכירים, עמיתיי חברי הקהילה המדעית טכנולוגית של מדינת ישראל, אורחים נכבדים – ואני מאושר לראות בין האורחים את הדור הצעיר, את התלמידים ואת התלפיונים.
יהושע יורטנר: אתם אולי המשתתפים החשובים ביותר בישיבה הזאת, כי אתם מייצגים את העתיד.
יהושע יורטנר: לכבוד הוא לי להביא ברכה נאמנה של האקדמיה הלאומית למדעים לרגל יום המדע.
יהושע יורטנר: יום המדע במדינת ישראל נקבע ביום הולדתו של אלברט איינשטיין, המדעו היהודי הדגול, אשר בשנה שעברה חגגו מדינת ישראל וכל קהילת המדע העולמית מאה שנה לשלושת תגליותיו הגדולות ביותר.
יהושע יורטנר: המבנה האטומי, תורת הקוונטים ותורת היחסות.
יהושע יורטנר: אלברט איינשטיין קשר את עצמו לעם היהודי ולמדינת ישראל.
יהושע יורטנר: זאת היתה הזדהות עמוקה עם העם היהודי ועם מורשתו הרוחנית והתרבותית.
יהושע יורטנר: ובימים עברו, כשאנחנו מדברים על היסטוריה, בן גוריון פנה לאיינשטיין לכהן כנשיאה השני של מדינת ישראל.
יהושע יורטנר: זו היתה גישה אשר שיקפה ערכים אשר אנחנו חייבים לקדם אותם גם היום.
יהושע יורטנר: אלברט איינשטיין לא יכול היה לקבל על עצמו תפקיד זה, ושמעתי על כך מתלמידו המובהק, פרופ' נתן רוזן, אשר היה פיסיקאי דגול, מקים הפקולטה לפיסיקה בטכניון, אשר עבד במחיצתו של איינשטיין, והוא סיפר לי שכאשר בן גוריון הציע את הנשיאות לאיינשטיין, הוא כתב לו שאילו הוא היה צעיר הוא היה מקבל על עצמו את נשיאות מדינת ישראל.
יהושע יורטנר: זה אולי מראה באמת, מה הרמה והערכים המדעיים שמדינת ישראל צריכה לשאוף אליהם.
יהושע יורטנר: ובאמת, כשנסתכל באופן היסטורי, מאז ומתמיד ראה העם היהודי, עוד לפני קום המדינה, בפיתוח תכונותיו הרוחניות את הבסיס האיתן לקיומו.
יהושע יורטנר: ומדינת ישראל חייבת להישען על עוצמתה הרוחנית, התרבותית, המדעית והטכנולוגית, וזאת גישה של עוצמה אשר חייבת להתבסס על תשתית מחקרית, טכנולוגית, ערכית, עדכנית, מבוססת ומספקת.
יהושע יורטנר: וכאשר אנחנו מסתכלים על הישגי המדע במדינת ישראל – וחברים כאן מכירים זאת היטב – אלה היו הישגים אדירים אשר הושגו במשאבים מוגבלים יחסית – ואופטימיזציה של משאבים לא הומצאה היום, היא הומצאה כאשר הוקמו האוניברסיטה העברית, הטכניון, מכון ויצמן ושאר אוניברסיטאות המחקר שלנו.
יהושע יורטנר: וכאשר הוקמו מעבדות קראו לזה אמ"ת – אגף מחקר ותכנון – ואחר כך מעבדות רפאל וכל המעבדות הלאומיות שלנו.
יהושע יורטנר: אלה הם הישגים אדירים אשר מציבים את מדינת ישראל במקום גבוה בהשוואה לעולם.
יהושע יורטנר: וכשאנחנו מדברים על הישגי המחקר המדעי אסור לנו להיות צרי אופקים, אנחנו צריכים לדבר גם על תרומה לתרבות לאומית במדעי רוח, חברה ומשפט כראוי למדינה נאורה, וכן כמובן למדיניות המדעית טכנולוגית, אשר מתבטאת בפיתוח, בקנה מידה עולמי, בתחומי חקלאות, תעשיית היי-טק וביטחון.
יהושע יורטנר: וכשאנחנו מדברים על קיום מדינת ישראל, על השילוב של הגורמים האלה, הם ההבטחה לעתיד המדינה.
יהושע יורטנר: ואני מוכרח לומר שמערכת המחקר המדעי-טכנולוגי ומערכת אוניברסיטאות המחקר וההשכלה הגבוהה, הפכו את מדינת ישראל למעצמה מדעית, מעל ומעבר לכל הגודל הפיסי שלה.
יהושע יורטנר: אבל הבה נזכור, אדוני יושב הראש, חברי ועדה ואורחים נכבדים, שמעצמות, חזקות ככל שתהיינה, קורסות אם הן נפגעות ביסודות הקיומיים שלהן, וכשאנחנו מדברים על המחקר המדעי של מדינת ישראל, אני מדבר על פגיעה בהון אנושי, במשאבים חומריים ותקציביים, ובעקרונות היסוד שעליהם מושתתות המערכות, וכאן בא נושא האווירה הציבורית.
יהושע יורטנר: אני רוצה להדגיש ביום זה, שקיומה וקידומה של מערכת המחקר והטכנולוגיה של מדינת ישראל יקבעו את רמתה, דמותה ותדמיתה, וייצבו את ערכי החברה שלנו כחברה פתוחה ונאורה, בעלת מערכות חינוך מתקדמות ותשתית מדעית וטכנולוגית ברמה עולמית, חברה שנהנית מהוקרה והערכה בקרב מדינות נאורות ומשמשת מוקד הזדהות של יהדות העולם.
יהושע יורטנר: יום המדע הלאומי מתקיים היום, אולם במרוצת כל השנה חייבת מדינת ישראל – וזאת המנהיגות הלאומית, כנסת ישראל, הציבור הישראלי – לטפח ולפתח את מערכת המדע, וזה חינוך, מחקר ופעילות מדעית.
יהושע יורטנר: כאשר מדברים על מדע – ועמיתיי דיברו על זה – המדע הוא עולמי, אבל לגבי מדינת ישראל זה ייחוד וייעוד, כפי שכבר נאמר כאן.
יהושע יורטנר: וכשאני מדבר על חזון למערכת המחקר של מדינת ישראל אשר תעצב את עתידה, הרי אנחנו חייבים לשאוף להעמיד את מדינת ישראל בין עשר המדינות המתקדמות ביותר בעולם בתחום.
יהושע יורטנר: אין דרך אחרת.
יהושע יורטנר: כאן אין ליגות, כאן יש רק ליגת על.
יהושע יורטנר: תודה.
זבולון אורלב: תודה רבה לך, תודה על הדברים.
זבולון אורלב: אנחנו מכירים שנים רבות ואני מוכרח לומר שהדברים שלך היו חשובים ומאד מרגשים ואני מקווה שיעזרו באמת לעצב את החזון הראוי למדינת ישראל.
זבולון אורלב: נמצאים אתנו גם שני חברי כנסת, פרופ' אריה אלדד ופרופ' ברזניץ, שהם חברי ועדת המדע, ואחרי פרופ' מנואל טרכטנברג הם יקבלו רשות דיבור.
זבולון אורלב: פרופ' מנואל טרכטנברג, אני מזמין אותך.
זבולון אורלב: אתה ראש המועצה לכלכלה במשרד ראש הממשלה, והתבקשת על ידינו לומר דברים בנושא של מדע, חדשנות וצמיחה כלכלית.
זבולון אורלב: פרופ' טרכטנברג התנצל מראש שבתום דבריו – הוא מהרשות המבצעת, הוא צריך לעבוד – הוא יצטרך לחזור לעבודה.
מנואל טרכטנברג: אני גם שמח להשתתף באירוע החגיגי הזה לציון יום המדע במדינת ישראל, לכן ראוי שנעשה זאת בכנסת ישראל, שהרי אין ספק שהמדע הוא מאבני היסוד הקיומיים של העם היהודי בעת החדשה, ושל מדינת ישראל, שהרי התשתית החשובה ביותר לעוצמתו של צה"ל ולעוצמתו של המשק בכלל, היא ללא ספק התשתית המדעית, התשתית של ההון האנושי שעליו כבר דובר.
מנואל טרכטנברג: התבקשתי לדבר על הקשר בין מדע לבין צמיחה כלכלית, ותרשו לי בשתי דקות לפרוס בפניכם קצת פרספקטיבה היסטורית.
מנואל טרכטנברג: שהרי מה שאנחנו רואים היום לפנינו זה לא מה שהיה על פני כמעט כל ההיסטוריה האנושית.
מנואל טרכטנברג: העיסוק המדעי היה, על פני אלפי שנים, נחלתם של מתי מעט, של יחידי סגולה, שהיו מנותקים כמעט לחלוטין מהסביבה החומרית, המשקית, שבה הם חיו, והם עסקו בדברים שברומו של עולם.