GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: הוא אצלי בוועדה אחרת ביום שני.
דב חנין: אז אתה תשמע ממנו בנושא.
דב חנין: הוא אמר לפני שנתיים, בהרצאה בקיימברידג', שמשבר האקלים יהיה הנושא שישלוט בסדר היום העולמי בעשרות השנים הקרובות.
דב חנין: אצלנו עדיין הרעיון הזה לא חלחל למקבלי ההחלטות והגיע הזמן שהוא יתחיל לחלחל, כך שממשלת ישראל צריכה לקחת את הנושא הזה ברצינות, לקבל תוכנית לאומית, מאוד מקיפה, מאוד כוללת, צריכות להיות לה לא רק השלכות על מדע וטכנולוגיה, בוודאי גם כאלה.
דב חנין: יש לה משמעויות כלכליות, חברתיות, היערכות בתחומי תחבורה, אנרגיה, תשתיות, תחומים אחרים, תחומי יחסי חוץ, כמובן, רשויות מקומיות, הרבה מאוד היבטים לנושא הזה.
דב חנין: וכיוון שיש הרבה היבטים לנושא הזה, ואתה, אדוני היושב ראש, לקחת על עצמך לעשות את הדיון הראשוני הזה בכנסת.
דב חנין: אני מציע לך, עם כל העומס הגדול שיש עליך, לקבוע בוועדה הזו סדרה של דיונים על השלכות משבר האקלים, עלינו, בישראל, בכל הזוויות של הנושא הזה.
דב חנין: אני חושב שדיונים כאלה יכולים מאוד לעזור בתמרוץ הממשלה והמערכת הציבורית להתמודדות ראויה, מה שכרגע לא קורה.
דב חנין: הערה אחרונה, הערה סמנטית, והצעה לכל השותפים מסביב לשולחן הזה.
דב חנין: אני מציע לכולנו לעבור למינוח של משבר אקלים, למינוח המקובל של התחממות אטמוספירה.
דב חנין: אגב, זה לא התחממות כדור הארץ, זה התחממות אטמוספירה.
דב חנין: כי משבר האקלים זה מושג שמתאר בצורה יותר מדויקת את מכלול התופעות שאנחנו מתמודדים איתם.
דב חנין: גם גלי קור הם חלק מהמשבר ולא רק גלי חום.
דב חנין: יש כמובן גם הרבה יותר גלי חום.
דב חנין: יש לזה הרבה מאוד משמעויות.
דב חנין: משבר האקלים זה הוא הביטוי הנכון, המדויק שצריך, לדעתי, להשתמש בו וראוי שגם אנחנו נשתמש בו.
זבולון אורלב: פרופ' יורם אבנימלך, ממוסד שמואל נאמן בטכניון.
יורם אבנימלך: אני מאוד אקצר.
יורם אבנימלך: העברתי ליושב ראש דיווח על עבודה שנעשתה ביוזמת המשרד לאיכות הסביבה (להגנת הסביבה היום) ב-2002 והומלצו מספר צעדים להקטנת התרומה של מדינת ישראל לפליטת גזי חממה.
יורם אבנימלך: אולי רק נקודה אחת שכדאי להוסיף.
יורם אבנימלך: מתברר למשל שיש קשר בין דפוסי הטיפול באשפה ובין פליטה של מיתן שהוא גז חממה בעל פוטנציאל גבוה מאוד.
יורם אבנימלך: עצם הטיפול הטוב יותר באשפה כבר יוריד את תרומת מדינת ישראל בכ-10% לפליטת גזי חממה.
יורם אבנימלך: אבל מאחר והדיון היום מתרכז בתופעות של התחממות האטמוספירה, ולא באמצעים, אני מגביל את הערתי לנקודה הזאת.
זבולון אורלב: אני רוצה לעבור למשרד התשתיות.
זבולון אורלב: יש לנו פה שניים.
זבולון אורלב: דר' אברהם ארביב.
אברהם ארביב: קודם כל, אני מברך מאוד על הדיון הזה.
אברהם ארביב: אחת הבעיות שלנו שהמודעות של הציבור, כולל הציבור המשכיל בארץ, בתחומים הסביבתיים, בתחום הזה במיוחד, מאוד נמוכה וכל מה שאפשר לעשות כדי להגביר אותה, זה דבר מבורך.
אברהם ארביב: כפי שנאמר פה, אנחנו חייבים לפעול בשני מסלולים.
אברהם ארביב: אחד, של צמצום הפליטות, ואחד של הסתגלות שלצערנו היא הסתגלות להתחממות שכנראה תבוא וזה כולל גם הגנה על חופים וגם התאמות בתחום החקלאות ובתחום המים.
אברהם ארביב: לצערנו, התקציבים בשבע השנים האחרונות, התקציבים של המשרד שלנו, למשל לפיתוח השימוש באנרגיה וגם פיתוח והטמעה של אנרגיה חלופית, ב-7 שנים, קטנו פי שישה.
אברהם ארביב: בדבר כזה קשה מאוד לפעול.
אברהם ארביב: אמנם השנה השגנו תקציב---
זבולון אורלב: אפקט הצמצומים, אפקט האוצר.
אברהם ארביב: השגנו תקציב נוסף למה שקוראים פרזנק בתחום של אנרגיה חלופית, אבל זה עדיין לא מספיק וזה דבר שצריך לעשות.
אברהם ארביב: אני לא אלאה אתכם בכל הדברים שהמשרד שלנו עוסק בנושא הזה והם רשומים גם בדף שמרכז המידע של הכנסת עשה, גם בתחום של גז טבעי.
אברהם ארביב: אבל אני רוצה להבליט שני נושאים שאולי הוועדה הזו יכולה לתרום.
אברהם ארביב: אחד, תחום של תקנות בנייה.
אברהם ארביב: לפני פחות משנתיים כתוצאה של מחקר של עשינו, יש תקנות לבנייה שקשורות לתחום אקלים ואנרגיה, שלצערנו הן רק וולונטריות.
אברהם ארביב: לא הצלחנו להציג אותן כמחייבות, כמו מדינות מסוימות בעולם.
אברהם ארביב: אם התקנות האלה יהיו מחייבות, אז בעלות של פחות מ-5% בבנייה, הצרכן יכול לחסוך כ-50% מהאנרגיה שהוא משקיע בבית, עם כל ההשלכות הסביבתיות שיש.
אברהם ארביב: בחודש הזה אנחנו מרחיבים את התקנות בתחום של אנרגיה בבניינים משרדיים.
אברהם ארביב: תחום נוסף, זה תוכנית אב של ייעול השימוש באנרגיה בתחבורה.
אברהם ארביב: בועז סופר היה פה והלך, אבל זה משהו מאוד חשוב שגם המשרד שלנו וגם משרד האוצר וגם משרד התחבורה יוזמים וזה כולל סל של---
זבולון אורלב: אולי תתחילו דוגמה אישית, אתם והגנת הסביבה, עם רכבים היברידיים.
אברהם ארביב: יש סל של דברים מאוד חשובים, כמו ניסויי רכב על פי פוטנציאל הפליטה שלהם, אבל גם דברים שלדעתי הכנסת צריכה לתמוך בהם, כמו העניין הזה של הקטנת הרכב הצמוד.
אברהם ארביב: הרכב הצמוד, שאני שומע עליו את כל הנימוקים הכלכליים וכולי, חוץ מאשר הנימוק הסביבתי, שגם הוא נימוק מאוד חשוב, כולל העניין הזה שעובדי מדינה מקבלים אחוז מסוים של המשכורת שלהם כדי לקנות מכונית, ושמחייב אותם לנסוע ברכב פרטי.
זבולון אורלב: תעבור לרכב דו גלגלי.
אברהם ארביב: אני נוסע בתחבורה ציבורית וטוב לי מאוד.
אברהם ארביב: אלה דברים שלדעתי הכנסת צריכה ללכת איתם.
אברהם ארביב: נשאלה פה שאלה בעניין התחלופה הגרעינית.
אברהם ארביב: אני חושב שאני היחיד שיכול לענות פה.
אברהם ארביב: ישראל לא חברה באמנה לאי הפצת נשק גרעיני, לכן אף אחד לא ימכור לנו תחנת כוח גרעינית.
אברהם ארביב: אבל המדיניות של המשרד שלי היא בשני כיוונים כרגע.
זבולון אורלב: אני לא חושב שצריכים למכור לנו, אני חושב שאנחנו יכולים---
אברהם ארביב: זה קשה מאוד.
יצחק גלנטי: מה, להודיע בפרהסיא?
זבולון אורלב: למטרות אנרגיה?
זבולון אורלב: המדיניות של המשרד שלי הרשמית זה לשמור את האופציה על ידי שימור האתר בשיבטה, שימור האתר בשיבטה, יחד עם חברת החשמל ומימון מינימום של מחקר.
זבולון אורלב: לא הרבה, סדר גודל די מצחיק של 800,000 שקלים לשנה, כדי שבבוא העת אנחנו נוכל להיות לקוח חכם בטכנולוגיות גרעיניות, בתקווה שיפותחו גם טכנולוגיות גרעיניות יותר ידידותיות לסביבה.
זבולון אורלב: בשורה התחתונה, צריך ללכת לשני כיוונים.
זבולון אורלב: אחד, שימור אנרגיה, ניהול השימוש באנרגיה והשני, פיתוח אנרגיה מתחדשת על כל היבטיו.
זבולון אורלב: בכל התחומים האלה הכנסת יכולה לתרום ויש התקדמות בשנים האחרונות, אבל, לצערי, לא מספיק.
זבולון אורלב: עוד נציג ממשרד התשתיות, זאב גרוס, מנהל אגף לניהול משאבי תשתית.
זאב גרוס: חברי, דר' ארביב, גם סיכם די הרבה דברים.
זאב גרוס: רק אולי הייתי מפנה את דבריי לדבריו של חבר הכנסת סוויד, גם להצביע על דברים שמופנים לפרט, שהפרט גם יכול ללמוד מהם.
זאב גרוס: יש באתר של משרד התשתיות חומר לגבי הנושא של חימום יעיל, מוצרי חשמל יעילים ושיטות לחסוך באנרגיה ברמה הפרטנית ואני מסכים שיש צורך לעשות יותר, אבל החומר הבסיסי כבר קיים.
זאב גרוס: מבחינת תוכניות – יש תוכניות שכבר היום בעבודה, אני יכול כבר להגיד, שבמשרד הבריאות, במהלך הרבעון הראשון של שנת 2008 ייצא מכרז לפרויקט של התייעלות אנרגטית בכל בתי החולים הממשלתיים בו זמנית.
זאב גרוס: במקביל גם במשטרת ישראל הולכים לפרויקט של התייעלות אנרגטית מאוד מאוד גדולה, בשיתוף עם משרד התשתיות, תוך שימוש בשיטת התקשרות ידידותית יותר ואני מקווה שהדבר הזה יועיל.
זאב גרוס: אני רק הייתי רוצה, שוב, אולי כבר כתבנו את זה, אבל רק להצהיר על הדבר הזה, גם הנהלת המשרד, גם השר, גם המנהל הכללי, הודיעו על יעדי התייעלות אנרגטית של המדינה, של 20% עד שנת 2020.
זאב גרוס: אנחנו מדברים על היעד של אנרגיה מתחדשת של 10% עד שנת 2020.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לקבוע יעד לכל שנה?
זאב גרוס: כי לוקח בערך עשר שנים בכדי להוציא רישוי של מתקן.
זבולון אורלב: כלומר, אין יעד להוספת אנרגיה מתחדשת לשנת 2007?
זאב גרוס: קודם כל, אנחנו הולכים לקנות 250 מגהוואט---
זבולון אורלב: אבל שאלתי שאלה נורא פשוטה.
זבולון אורלב: מר גרוס, השאלה נורא פשוטה.
זבולון אורלב: האם יש יעד, ומה הוא, לשנת 2007?
זאב גרוס: אין יעד לשנת 2007.
זבולון אורלב: ויש יעד לשנת 2008?
זאב גרוס: גם אם מחר יוציאו מכרז, אני לא רואה אף מדינה שקובעת יעד משנה לשנה.
זאב גרוס: אף מדינה.
זבולון אורלב: לא, אפשר לקבוע שבעשר השנים הבאות איקס אחוזים ומזה עכשיו לגזור כל שנה---
זאב גרוס: לא, לא, זה לא לינארי.
זאב גרוס: דבר נוסף, אני הייתי רק כאן קודם כל רוצה להתייחס רגע אחד לנושא של האבחנה בין Mitigation לבין Adaptation.
זאב גרוס: אנחנו גאים מאוד להיות שותפים עם משרד להגנת הסביבה בכל הנושא של הניסיון לתכנן ולקבוע את הפעילות של ה Adaptation -.
זאב גרוס: לגבי ה- Mitigatio, שזה דברים של השאלה של היחסיות מול האבסולוטיות, אז מי שגם הלך ודיבר בנושא של תשלומי הורים בענייני חינוך, אז את ההפרש הזה שבין היחסיות לבין האבסולוטיות, יבחן היטב מבחינה מספרית בכדי לדעת מה ההשלכה שלו על התשלום של הילדים בחינוך.
זאב גרוס: אני מדבר על המחיר של ה- Mitigation, אם אתה הולך ביחסיות, או אם אתה הולך באבסולוטיות.
זאב גרוס: ויש לדבר הזה הפרש מחיר עצום.
זאב גרוס: דבר נוסף, אני הייתי ממליץ לשקול ולחשוב.
זאב גרוס: רק לשקול ולחשוב.
זאב גרוס: הנושא של ההצטרפות ל-OECD.
זאב גרוס: מאוד מאוד יפה, מאוד מאוד חשוב, מאוד מאוד יוקרתי.
זאב גרוס: יש לדבר הזה משמעות כלכלית עצומה.
זאב גרוס: בין היתר, בכל הקשור לטיפול בקיוטו.
זאב גרוס: אם אנחנו מצטרפים ל-OECD, על אף העובדה שהדבר הזה לא כתוב באף מקום, אני מוכן עכשיו לשים כסף על השולחן שאנחנו נאבד את היכולת להשתמש בשיטת ה-CDM, כי השיטה הזאת טובה למדינות מתפתחות בלבד ולא למדינות מפותחות.
זאב גרוס: לא מדינות מפותחות, רק למדינות מתפתחות.
זאב גרוס: דבר נוסף, אני גם חושב ואני מניח שגם חבריי במשרד להגנת הסביבה וגם אנוכי, נפנה ונחפש דרכים להשתמש ב-Trade mechanism.
זאב גרוס: דהיינו בשיטות שהן שיטות דמויות קיוטו, אבל אינן קיוטו ממש.
זאב גרוס: יש לדבר הזה אוסף גדול מאוד של כלים ואני מניח שהדבר הזה ישתלב גם בהתייעלות אנרגטית וגם בהגנת הסביבה.
זבולון אורלב: פרופ' דניאל רוזנפלד, שהוא ראש התוכנית למדעי האטמוספירה באוניברסיטה העברית.
דניאל רוזנפלד: אני רוצה להחזיר את העניין לנושא המים.
דניאל רוזנפלד: הגשם, בסופו של דבר, והמים, הם המשתנה האקלימי החשוב ביותר בהקשר שלנו כאן בארץ.
דניאל רוזנפלד: שינויי האקלים מסבירים שינויים בגשם בכמה צורות אפשריות.
דניאל רוזנפלד: צורה אחת, שכבר נגעו בזה קודמיי, דרך השינויים באקלים העולמי.
דניאל רוזנפלד: אבל ישנו גורם שהוא מקומי שבו יש לנו אחריות ישירה למה שקורה אצלנו, וזה דרך זיהום האוויר.
דניאל רוזנפלד: מסתבר שזיהום האוויר מזיק לא רק לבריאות שלנו, אלא גם לבריאות העננים והוא גורם לעננים להיות יותר קשי המטרה.
דניאל רוזנפלד: אלה עננים שהם קצרי חיים ורדודים, כמו אלה שבאופן אופייני נוצרים מעל ההרים, ממטירים בפחות יעילות, ובשל המגמה של הגדלת זיהום האוויר מאז קום המדינה, אנחנו רואים באופן עקבי מגמה של הקטנת הגשם ההררי, במיוחד באזור מקורות הירדן, ברמת הגולן ומצפון לזה.
דניאל רוזנפלד: כתוצאה מכך, נרשמה ירידה של כניסות לכנרת בשיעור של מאה מיליון מטר מעוקב לשנה, שהיום אין לנו אותם, ככל הנראה בגלל זיהום האוויר.
דניאל רוזנפלד: מגמות כאלה נרשמות לא רק אצלנו, אלא גם במקומות אחרים מזוהמים בעולם, כמו למשל בקליפורניה, במורד הרוח בערי החוף הגדולות.
דניאל רוזנפלד: זיהום האוויר הוא חלק חשוב מאותם שינויי אקלים שהאדם גורם להם.
דניאל רוזנפלד: האדם משנה את האקלים בשתי צורות.
דניאל רוזנפלד: אחת, על ידי הגדלת גזי החממה, ושתיים, על ידי הגדלת כמות הזיהום החלקיקי, שמשפיעים בצורות שונות והפוכות לעתים קרובות, על האקלים.
דניאל רוזנפלד: זיהום האוויר החלקיקי בדרך כלל גורם להקטנת הטמפרטורה, ואילו היינו היום מפסיקים את כל זיהום האוויר החלקיקי, הטמפרטורה העולמית היתה קופצת ככל הנראה ביותר ממעלה או שתיים.
דניאל רוזנפלד: החשיבות בכך היא בעובדה שיש כאן קשר מיידי וברור בין מעשינו וכמויות הגשם שיש לנו.
דניאל רוזנפלד: הרגישות הזאת של העננים אומרת שאנחנו גם כן יכולים לתקן את המצב, בין אם על ידי הפחתת זיהום האוויר החלקיקי, ובין אם על ידי זריעת עננים.
דניאל רוזנפלד: דברים שמדינת ישראל עושה, אם כי, לדעתי, לא בצורה מספיקה.
דניאל רוזנפלד: יש לזה עוד השלכה.
דניאל רוזנפלד: במחקר שממומן על ידי הקהילה האירופית, שאני עומד בראשו, מראה שגם זיהום אוויר חלקיקי משנה לא רק את כמות הגשם, אלא גם את אופי הגשם.
דניאל רוזנפלד: אותם עננים שכן מצליחים לגדול לגובה, מכיוון שזה משנה את אופי הגשם, אז אותו גשם שיורד, יורד בצורה יותר קיצונית, עם יותר ברד ובאופן יותר שיטפוני.
דניאל רוזנפלד: כלומר, אנחנו לוקחים מענני הגשם הקטנים, מגדילים אותו בעננים הגדולים.
דניאל רוזנפלד: כלומר, יש כאן יותר פוטנציאל של נזקי טבע לחקלאות ושיטפונות מקומיים.
זבולון אורלב: אם עוסקים במים, אז דר' עמיר גבעתי, רשות המים הממשלתית.
עמיר גבעתי: השירות ההידרולוגי ברשות המים.
עמיר גבעתי: אז רק להוריד לקרקע מי עננים, הממצאים האלה באמת לגבי הכנרת, אנחנו עסקנו בהם בצורה מאוד מפורטת והיינו רגילים שהכנרת מספקת לנו כמות מסוימת, משהו כמו 400 מיליון קוב בשנה, הכנרת מהווה יותר משליש ממקורות המים בישראל.
עמיר גבעתי: המנהל הכללי של רשות המים, הנוכחי, קיבל החלטה, לאור מועצת המים האחרונה, שאנחנו יודעים כבר (עכשיו אני לא מדבר על תחזיות, אלא על דברים שאנחנו כבר יודעים) שב-30 השנים האחרונות כמויות המים שנכנסות לכנרת הן נמוכות יותר, הן קטנו, פרופ' רוזנפלד הזכיר, ב-100 מיליון מטר קוב, ועל כן ההערכה הנוכחית היא שלא להסתכל יותר על המספרים שהיינו רגילים של כניסות מים מנהר הירדן ולכנרת, אל מה שידענו עד עכשיו, אלא כתוצאה מאותן השפעות של זיהום אוויר, יש פחות מים באגם הכנרת ולכן המגמה היא לנסות להגדיל את מקורות המים הלא טבעיים כמו התפלה.
עמיר גבעתי: הנושא הזה הוא מאוד מאוד רלוונטי.
זבולון אורלב: כמו שראינו לאורך כל הדיון, לנושא שאנחנו עוסקים בו, לאפקט החממה, יש גם השפעות כלכליות במים, בבריאות ובתחומים נוספים.
זבולון אורלב: נמצא איתנו מר בועז סופר, שהוא סגן המנהל הכללי של רשות המסים ואנחנו נשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם באשר לנושא.
זבולון אורלב: כי בדרך הטבע, הטענות שלנו בדרך כלל לאגף התקציבים, לא לרשות המסים, אם כי בחוק הכלים השלובים זה היינו הך, שהראייה היא של האוצר, ראייה קצרת טווח, מאוד קצרת טווח – איך נעמוד ביעדי הגירעון של השנה הקרובה ולא איך נעמוד ביעדי הגירעון של החברה הישראלית בעוד חמש שנים, או בעוד עשר שנים.
זבולון אורלב: ופה, זה אחד הנושאים שגם אמרנו, ויש עוד נושאים במדינת ישראל, כמו היערכות לרעידות אדמה וכדומה, שאם לא תהיה פה ראייה מרחיקת לכת, ראייה שהיא רב שנתית, אנחנו עלולים לעמוד בפני אסונות שמאיימים לא רק על איכות החיים של אנשים, גם על עצם החיים שלהם.
בועז סופר: קודם כל, אנחנו מונחי מטרה מה שנקרא, כי אני מבין באיכות הסביבה מעט מאוד.
בועז סופר: בהיבט הזה אנחנו מונחי מטרה, כלומר, אנחנו מקבלים כפונקציה, או כהנחת מוצא, את העובדה שקיים זיהום אוויר, רובו של זיהום האוויר מתייחס ל-CO, הוא נובע מכלי רכב.
בועז סופר: יש גם כמובן זיהום אוויר מתעשייה ויש מעבר לכל התקינה ולכל הדברים שצריכים להיעשות, יש דברים אופרטיביים שאפשר לעשות בתחום תמריצי מס.
בועז סופר: דברים מיידיים, דברים לעכשיו.
בועז סופר: מה שאנחנו עשינו זה בעצם אימצנו את דבריך, מתוך מחשבה לייצר תוכנית מהיום, לפחות לחמש שנים, כך שכל העוסקים והנוגעים בדבר יידעו איך להיערך, יידעו מה המטרות שלנו, באיזה אמצעים אנחנו רוצים להשתמש ולכן מה שעשינו זה, עבדך הנאמן הקים לפני למעלה משנה, שנה וחצי אפילו, ועדה שנקראת ועדת המיסוי הירוק, והיא שילוב של כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, למעט משרד הבריאות; משרד התשתיות, המשרד לאיכות הסביבה ומשרד התחבורה וכמובן משרד האוצר.
בועז סופר: הרעיון הוא נורא פשוט.
בועז סופר: איך אנחנו מייצרים תמריצים כדי להפחית את זיהום האוויר מכלי רכב ומתעשייה, מה זה רכב ירוק.
בועז סופר: אי אפשר להגיד רכב ירוק.
בועז סופר: מה זה רכב ירוק?
בועז סופר: מה זה דלק ירוק?
בועז סופר: איך אנחנו מתייחסים לטכנולוגיה שתגיע מחר בבוקר?
בועז סופר: וכן הלאה וכן הלאה.
בועז סופר: לאחר עבודה באמת מאומצת ובאמת קשה, מה שעשינו זה שהוצאנו לפני כחודש דוח, טיוטת דוח.
בועז סופר: הפצנו את זה לכל הגורמים עלי אדמות שאני מכיר ואנחנו מקיימים שימוע בשבוע הבא או בעוד כשבועיים.
בועז סופר: והרעיון הוא נורא פשוט.
בועז סופר: לשמוע את ההערות, יכול להיות שיש אצלנו חוכמה, אבל היא בוודאי לא כולה אצלנו.
בועז סופר: אם אנחנו יכולים לתקן ברמת הפרקטיקה היומיומית, אז אנחנו כמובן נעשה זאת.
בועז סופר: ועוד פעם, הרעיון הוא איך אנחנו מביאים תוכנית חומש.
בועז סופר: יש לנו הרבה מאוד אמצעים.
בועז סופר: יש לנו אגרת רישוי, יש לנו פחת, יש לנו מס קנייה, יש לנו שווי שימוש.
בועז סופר: יש לנו לא מעט אמצעים שאנחנו יכולים להשתמש ואין אמצעים אחרים למעשה.
בועז סופר: יש מענקים וכולי, אבל אנחנו מסתכלים על הכול כחבילה אחת.
בועז סופר: מעבר לדיבורים על הסיבות לזיהום האוויר, אנחנו בעצם אומרים 'בואו נפרוט את זה לפרטים.
בועז סופר: בואו אנחנו ניקח מה שאתם מסבירים לי כי אין לי מומחיות בתחום הזה, ואיך אני באמת מיישם את הפחתת זיהום האוויר.
בועז סופר: ' אפשר להסתכל כדוגמה על הרכב ההיברידי שאתמול גם חבר הכנסת חנין דיבר על זה בוועדת הכספים, רק כדי להסביר שאנחנו התחלנו לחשוב על זה כבר ב-2003, לא אתמול.
בועז סופר: עשינו שני צעדים עיקריים; אחד זה לפטור ממס קנייה את מה שנקרא 'ערכות הסבה לרכב גפ"ם" (קרי רכב מונע על גז) והדבר השני זה להקל במיסוי על רכב היברידי.
בועז סופר: אנחנו מאוד לא מתביישים לבוא ולומר שב-2006 ביטלנו את ההטבה שהיתה לערכות גפ"ם, מהסיבה הנורא הפשוטה.
בועז סופר: התועלת המשקית היא אפסית, זניחה (כל אחד ישתמש בביטוי שלו) ולכן הם לא יקבלו מאיתנו הטבות.
בועז סופר: רכב היברידי לא רק שלא ביטלנו, האצנו.
בועז סופר: חברי כנסת (אני אומר את זה לא בגלל חברי הכנסת, אלא פשוט כי כך יותר קל להבין) נוסעים ברכב מקבוצה 4.
בועז סופר: רכב היברידי היה בקבוצה 5.
בועז סופר: אם לא היינו נותנים הטבת מס, הוא היה בקבוצה 18 בערך.
בועז סופר: הוא לא היה מגיע לישראל.
בועז סופר: הוא קיבל מס קנייה מופחת של 40%.
בועז סופר: כדי להוריד את הרכב ההיברידי כלפי מטה, אבל לכולם (לא לאיזה חבר כנסת או בכלל עובד שמקבל רכב צמוד), פשוט להוריד את מס הקנייה.
בועז סופר: לא דרך החלון, לא דרך הארובה, דרך הדלת, מ-40% ל-30%.
בועז סופר: מה שקרה, שאדוני נוסע ברכב היברידי, רק הורדנו את מס הקנייה ורק שווי השימוש על מסדה 6 או מונדיאו, או מה שיכולת לקבל, ועל היברידי הוא זהה.
בועז סופר: לכן לא רק אנחנו לא קונסים, אלא להפך.
בועז סופר: עכשיו, אפשר לבוא ולומר, 'בואו תורידו עוד'.
בועז סופר: אנחנו פה נעצרים.
דב חנין: מאחר ומדובר בי אישית, אינני מדבר.
בועז סופר: לא, לא, חלילה, זה בוודאי לא אישי.
בועז סופר: דרך אגב, אנחנו רואים את זה.
בועז סופר: יש היום היצע גדול יותר שמועבר לישראל על ידי היצרן, בין היתר בגלל הטבות המס.
זבולון אורלב: אף אדם סביר שיכול לקבל רכב מהמעסיק שלו, לא ייקח רכב היברידי של מנוע בנזין 1400, אם הוא צריך לשלם שווי ערך שלו כמו על רכב של 2000 סמ"ק, רכב מנהלים מפואר.
בועז סופר: לא אני חלוק עליך, המציאות חלוקה עליך.
בועז סופר: כי גם היצרן ממצב או ממתג את הפריאוס או גם את ההונדה סיביק לצורך העניין, כרכב שהוא קצת יותר גבוה מאותם כלי רכב משפחתיים-עממיים.
בועז סופר: זה מה שהוא עושה.
בועז סופר: בדרך כלל התחלופה היא בין כלי רכב משפחתיים גדולים, לבין.
בועז סופר: ..
בועז סופר: זאת המציאות---
זבולון אורלב: המציאות היא שרק חבר כנסת אחד לקח.
זבולון אורלב: בגלל מה שאני אומר.
בועז סופר: מסדה 6 ורכב היבריד זה אותו דבר.
זבולון אורלב: לא אותו דבר.
זבולון אורלב: תעשה ניסוי לא עליי.
זבולון אורלב: תעשה ניסוי על משרד ממשלתי, או על איזה עסק אחד ותגיד 'חבר'ה, מי שלוקח רכב היברידי הוא לא קבוצה 4 הוא קבוצה 2'.
זבולון אורלב: אתה תראה שכולם לוקחים רכב היברידי.
בועז סופר: אם אני אגיד שרכב סיני עם 3 גלגלים משלם 100 שקלים שווי שימוש, תאמין לי שכולם ייקחו.
בועז סופר: הצרכנים לא כל כך בררנים.
בועז סופר: לכן ברור שאם אתה תוריד, הם ייקחו.
בועז סופר: אבל, ופה נשאלת השאלה, ואני עוזב לחצי שנייה את הרכב ההיברדי, הורדנו את מיסי הקנייה מ-84 ל-40%, לאחר מכן ל-30%, רק זאת הסיבה שהפריאוס בקבוצה 4.
בועז סופר: יכול חבר כנסת לבחור מה שהוא רוצה, אין שום הבדל, לכן אני לא קונס אותו.
בועז סופר: אבל אני אומר את הדבר הבא, וצריך להגיד אותו בצורה מאוד ישרה והגונה---
זבולון אורלב: רק חלק מהפריאוס הם חלק מקבוצה 4, יש חלק מהפריאוס עם שכלולים מסוימים.
בועז סופר: וגם רק חלק מהמסדה 6 הם קבוצה 5.
בועז סופר: אני רק אומר את הדבר הבא וצריך להגיד את זה: רכב היברידי הוא יותר ירוק.
בועז סופר: כלומר אם אני מדרג אותו, הוא הכי ירוק.
בועז סופר: אבל לא להגזים ובטוח שלא, אין שום היגיון כלכלי לבוא ולומר, אני במקום קבוצה 4 נותן לך כקבוצה 2, כי מה לעשות, מבחינת תועלת לסביבה, התועלת קיימת, היא ברורה, אבל היא לא כל כך גדולה.
בועז סופר: מה שאנחנו עשינו, ואני לא ארד לנבכי כל מה שעשינו בנושא הירוק הזה, עשינו מודל ירוק.
בועז סופר: המודל מדרג את כלי הרכב לפי מידת זיהום האוויר שלהם.
בועז סופר: אנחנו לוקחים נתונים שמתפרסמים.
בועז סופר: כל הרעיון הוא נורא פשוט.
בועז סופר: מצדי שהרכב שלך יהיה עם דיזל, עם פס זהב בצבע כסף על הגג.
בועז סופר: אם הוא מזהם פחות, בסדר גמור, תקבל הטבות.
דב חנין: למה המיסוי הירוק הוא לא הקריטריון לרפורמת הליסינג שלכם?
בועז סופר: המיסוי הירוק יצטרך להיכנס או צריך להיכנס כחלק ממארג שלם.
בועז סופר: הנושא של הליסינג, הנושא של שווי השימוש על רכב צמוד, לא קשור לליסינג, זה בנפשנו.
בועז סופר: כי כולם מדברים גבוהה גבוהה, אבל למעשה (ואני מדבר פה על הבניין הזה), כשאני בא ואתמול מה שאני חטפתי והטענות שנשמעו זה טענות שאומרות 'אתה צריך להעדיף את העובדים, על פני איכות הסביבה'.
בועז סופר: גם העובדים נהרגים בסופו של דבר, או מתים בסופו של דבר מעודף תחלואה, לכן תמיד כשאני אגיד לפה, כאיש מקצוע, ואני אומר שאנחנו צריכים לנסות משהו שהוא מזהם יותר, תמיד תעלה הטענה החברתית.
יצחק גלנטי: למה לנסות משהו מזהם יותר, תוריד את המיסוי ממה שמזהם פחות.
זבולון אורלב: חברים, תודה למר בועז סופר.
זבולון אורלב: גב' נילי גרוסמן היא האחרונה.
זבולון אורלב: מארגון גרינפיס שמנהל קמפיין אנרגיה ושימור ושינויי אקלים.
נילי גרוסמן: כמו שנאמר, אני נציגת ארגון גרינפיס, זה ארגון בינלאומי לאיכות הסביבה ואחד הנושאים המרכזיים על סדר יומו של הארגון הם כמובן משבר האקלים.
נילי גרוסמן: אנחנו חושבים שיש למדינת ישראל אולי חלק קטן מבחינת הבעיה, אבל חלק גדול בפתרון.
נילי גרוסמן: אני אתחיל בכמה הערות לגבי נושאים שהועלו כאן, לגבי העלייה בטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ על פי ההערכות של ה-IPCC.
נילי גרוסמן: מספיק שתהיה עלייה מעל 2 מעלות צלזיוס, בממוצע, וזה כבר הופך למצב בלתי נסבל, החיים על פני כדור הארץ בלתי אפשריים.
נילי גרוסמן: זה ככה, כדי לסבר את האוזן.
נילי גרוסמן: לגבי השלכות שלא דובר עליהן: כפועל יוצא משינויי האקלים צפויים רעב קשה, צמא, אותם קרחונים שנמסים מספקים מי שתייה לשליש האוכלוסייה בכדור הארץ.
זבולון אורלב: אני לא חושב שצריך לחזור על ניתוח העניין והמשמעויות וההשלכות.
זבולון אורלב: הארכנו בזה.
זבולון אורלב: בואי תגידי מה התרומה שלכם לעניין.
נילי גרוסמן: אנחנו מדברים על הפתרון שמדינת ישראל יכולה לספק לעולם.
נילי גרוסמן: מדינת ישראל מובילה בתחום של המחקר והפיתוח בנושא אנרגיה סולרית.
נילי גרוסמן: היא למעשה נותרה אחור בהרבה מהתחומים של היישום, למרות שאתה מציין לחיוב את דודי השמש, שצריך גם שם לשפר.
נילי גרוסמן: בכל מקרה, ההמלצה שלנו, גם לכנסת וגם לממשלה, לפתח תוכנית מעשית, מתואמת בין משרדית, לנושא של יישום אנרגיה סולרית בארץ, ועתודה ליצוא.
נילי גרוסמן: זה פתרון לאומי ויכול להיות פתרון למשבר גלובלי.
נילי גרוסמן: תוך כדי היישום של הפתרון הזה, מדינת ישראל גם תרוויח רווחים כלכליים רציניים.
נילי גרוסמן: אפשר לקבל את המידע המדויק בדוח שלנו, וגם תספק מקומות עבודה, יש לנו את המספרים אצלנו.
נילי גרוסמן: חד משמעית, חייבת להיות תוכנית עם יעדים ברורים ומוגדרים ואכיפה שלהם, והתוכנית הזאת חייבת להיות מלווה בתמריצים כלכליים.
נילי גרוסמן: יש לנו את הניסיון הזה, הבינלאומי, שאנחנו לומדים ממדינות שונות באירופה, מדינות שונות בארצות הברית.
נילי גרוסמן: בתוך ארצות הברית, גם אם הממשל הפדרלי הוא לא ממש דוגמה ומופת, יש מדינות כמו קליפורניה שלקחו על עצמן יעדים מאוד רציניים.
נילי גרוסמן: גם היישום, בתמריצים הכלכליים, מאוד מעודד, ולמדינת ישראל יש הרבה מה להרוויח בכל הנושא הזה.
דוד פיימן: רציתי להציע פעולת מימון שתפתור חלק ניכר של הבעיות שדיברנו עליהן הבוקר.
דוד פיימן: קודם כל, שלושה מספרים סטטיסטיים מאוד חשובים.
דוד פיימן: הראשון, שהעלייה בייצור חשמל בארץ, ב-10 השנים האחרונות, היא בקצב של 2 מיליארד קילוואט שעה לשנה.
דוד פיימן: זאת אומרת, כל שנה חברת החשמל חייבת לייצר עוד 2 מיליארד קילוואט שעה לעומת השנה הקודמת.
דוד פיימן: המספר השני – הייצור השנתי כבר הגיע ל-50 מיליארד קילוואט שעה.
דוד פיימן: והמספר השלישי – אנחנו משלמים בערך 10 סנט לקילוואט שעה.
דוד פיימן: מה היא הפעולה?
דוד פיימן: להעלות את המחיר של חשמל דרך מס של שני סנט לקילוואט שעה.
דוד פיימן: המס הזה יעשה שלושה דברים.
דוד פיימן: דבר ראשון, זה יגרום לאנשים לחסוך, אולי לא 20%, העלייה במס, אלא אפילו 10% בחשמל, זה 10% של 50 מיליארד קילוואט שעה, זה פי 2.5 העלייה השנתית.
דוד פיימן: זה דבר ראשון.
דוד פיימן: דבר שני, המס ייצר מיליארד דולר לשנה, כל שנה.
דוד פיימן: המיליארד דולר הזה יכול לקנות תחנות סולריות והרבה מחקר וכל הדברים שיכולים לפתור את הבעיות---
זבולון אורלב: מי שדיבר זה פרופ' דוד פיימן, מנהל המרכז הלאומי לאנרגיה בשדה בוקר.
שרה לוי: משרד הבריאות, האגף לגריאטריה.
שרה לוי: קודם כל, הכול מבורך פה מה שייעשה, אבל בינתיים אנחנו צריכים להתמודד עם גלי החום באוכלוסיות החלשות.
שרה לוי: משרד הבריאות, בעקבות גל החום שפקד את צרפת והנזקים של התמותה שהיו, יזם ועדה בין משרדית שהתחילה לפעול כדי לעשות צעדי מנע לאוכלוסייה החלשה ביותר של הקשישים, גם בגלל השינויים הפיזיולוגיים, גם בגלל התחלואה וגם בגלל סיבות סוציאליות שאותה אוכלוסייה שמתמודדת עם דברים קשים, לא תעשה את צעדי המנע הנדרשים.
שרה לוי: בעקבות זה משרד הבריאות הרים את הכפפה הזו ואנחנו ממשיכים בפעילות ניסיונית נוספת שמעורבים בזה הרבה משרדים פה, כולל השירות המטאורולוגי והתשתיות כדי לפחות לדעת איך להתמודד עם האוכלוסיות החלשות שחיות במדינת ישראל, עד שהכול יחבור יחד ותצא גאולה מהעניין הזה.
זבולון אורלב: בסוף המצגת של פרופ' אלפרט, מוחבא שם איזה מדרש שבעצם ממנו ניתן ללמוד שבורא העולם ברא עולם מתוקן, רק אנחנו, בני האדם, משום מה, במו ידינו מקלקלים וגורמים לעצמנו נזקים וזה נושא הדיון שלנו.
זבולון אורלב: אני חושב שמהדיון הזה עולה, ואני מודה לכל המדעים והמומחים שדיווחו, שלמשבר האקלים יש השלכות מאוד משמעותיות על החיים בישראל, כמעט בכל תחומי החיים, וכמו שאמרנו, לא רק על איכותם, אלא גם על עצם קיומם ועל היכולת שלנו להתמודד, והסכנה היא ממש לפתחנו.
זבולון אורלב: כאן לא מדובר על עוד איזה 50 שנה, אלא גם בטווח הזמן של אנשים שהיום חיים במדינת ישראל ואנחנו רשמנו לפנינו.
זבולון אורלב: פעם ראשונה שהכנסת מתוודעת מפי המומחים של מדינת ישראל באשר לעצם התופעה והשלכותיה על מדינת ישראל.
זבולון אורלב: הדבר השני שעולה הוא שהרשות המבצעת שלנו עדיין לא התארגנה לטפל באופן רציני בפרשה הזאת.
זבולון אורלב: מהמסמך שהוכן על ידי רועי גולדשמידט ושאושר על ידי שרון סופר (שניהם נמצאים כאן) עולה גם שהוקמו כבר ועדות לפני 15 שנים, אבל בפועל לא קרה שום דבר.
זבולון אורלב: זה עוד איזה סימפטום מאוד מובהק של הרשות המבצעת הישראלית שדבר שהוא לא כל כולו באחריות משרד ממשלתי אחד, אז יש בעיה וגם אם יש לו אופק רחב יותר, ארוך יותר, של טווח זמן, אז גם בו יש בעיה, ופה יש שילוב של שני הדברים האלה; גם נושא שהוא חותך משרדי ממשלה רבים מאוד, לדעתי לפחות 10 משרדי ממשלה וגם הבעיה היא לא מחר בבוקר.
זבולון אורלב: אף אחד לא יפסיד שום מנדט ושום קול אם לא יטפלו בבעיה הזאת מחר בבוקר.