GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון בן ישראל: כי אחרת אנחנו שוב נתכנס באיזשהו אירוע וזה יהיה שוב דיבורים, כמו התוכנית הזאת של הרדיו "הכל דיבורים".
גדעון בן ישראל: תודה.
זבולון אורלב: (מחיאות כפיים באולם הוועדה) שברנו את כל המנהגים של הכנסת שלא מוחאים כפיים, אבל אנחנו כבר בסיום.
זבולון אורלב: זה גם דברי אופוזיציה של חבר מפלגה בקואליציה.
30063: אני אמרתי שאין אופוזיציה למדע.
זבולון אורלב: אתה גם אמרת שאתה חותר ליציבות שלטונית.
זבולון אורלב: רציתי לשאול אותך האם היציבות השלטונית היא שאני צריך תמיד להישאר באופוזיציה?
30063: אני מנכ"ל.
30063: אני לא יכול לענות לך.
זבולון אורלב: אני, קודם כל, מבקש בראש ובראשונה להודות לעמיתתי ענת לוי, מנהלת הוועדה, יחד עם איילת שטרחו בקיום הישיבה ולהודות לכל המוזמנים.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר שהיו כאן שעתיים חשובות שאינן שגרתיות בכנסת.
זבולון אורלב: זה בניין של התנצחויות.
זבולון אורלב: זה מקום של התנגשות של אידיאולוגיות, של השקפות עולם.
זבולון אורלב: פה הזירה המתנגשת של מדינת ישראל, שהיא גם לפעמים, לצערי, גולשת לתרבות ויכוח שאיננה ראויה ואיננה מתאימה ואיננה מכבדת את המקום הזה.
זבולון אורלב: הקדשנו שעתיים לדברים מאד חשובים, כיצד מדינת ישראל ראוי שתהיה בתחום המדעים והטכנולוגיה, ואני מדגיש: מדעים זה כל המדעים.
זבולון אורלב: כל המדעים.
זבולון אורלב: גם המטוס וגם רוחו של הטייס.
זבולון אורלב: גם המכונה וגם האיש שמפעיל אותה.
זבולון אורלב: ומה שעולה מהדיון כמו, לצערי, בכל הדיונים הקודמים בשנים האחרונות, זה שמחד גיסא אנחנו באמת עם חכם ונבון, מלא כשרונות, עם יכולות ואיכויות מאד גבוהות – אני לא יודע בכמה מדינות בעולם יכולים צעירים להציג פרוייקטים כפי שהוצגו כאן, במגוון קטן מאד, עם הישגים מאד מרשימים, ומאידך גיסא, באמת, פיחות ושחיקה מאד חמורים בהקצאת המשאבים הלאומיים להמשך הפיתוח המדעי והמחקרי.
זבולון אורלב: הניגוד הזה חייב להיפתר, ואני מקווה שלדיון הזה יש תרומה צנועה להעלאת המודעות ולקריאה נוספת, כמובן לממשלה, לשנות את גישתה, להקדיש דיונים מעמיקים בממשלה לשאלה כיצד ניתן לקדם את המדע והטכנולוגיה, וגם קריאה לצמרת המדעית של מדינת ישראל: אל תסמכו רק על הפוליטיקאים.
זבולון אורלב: תתארגנו, תרימו קול, תדפקו על השולחן, תהפכו את הכסאות – כנראה שבלי זה, זה לא ילך.
מלי פולישוק-בלוך: ובמיוחד אל תעזבו את הארץ.
זבולון אורלב: התופעה של בריחת המוחות ועוד תופעות, הם הכל סימפטומים.
זבולון אורלב: הם לא עיקר הבעיה.
זבולון אורלב: עיקר הבעיה היא שרוח בן גוריון ורוח יובל נאמן קצת חלפו, וצריך רוח חדשה שתנשוב במסדרונות השלטון.
זבולון אורלב: אני חושב שזו גם הזדמנות – ואני גם אומר את זה היום בדיון במליאה – שהכנסת תביע הוקרה לאנשי המדע, המחקר והטכנולוגיה בכל אשר הם, שיידעו שיש בכנסת הוקרה והערכה מאד עמוקות לפועלם, ובוודאי כוועדת המדע והטכנולוגיה נעשה את כל מה שאפשר ומותר, בגלוי ובנסתר, כדי שנתרום לקידומה ולפיתוחה של מדינת ישראל בהיבטים של מדע, מחקר וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
זבולון אורלב: אנחנו בפגרה ואנחנו משתדלים להמשיך את עבודת הוועדות.
זבולון אורלב: הישיבה היום מיועדת לטפל בנושא של התפתחות ערוצי התוכן באינטרנט לציבור הדתי והחרדי.
זבולון אורלב: רשת האינטרנט משמשת היום ליישומים רבים.
זבולון אורלב: לא רק לצפייה אבל בעיקר להורדה והעלאה של תכנים, של טקסטים, של אודיו ווידאו, של כתיבה וקריאת דואר אלקטרוני ושל הזמנה וקניית שירותים פרטיים וציבוריים.
זבולון אורלב: היא מספקת כלים שונים שמשרתים גם אותנו, כאנשים פרטיים, וכמובן גם את המגזר העסקי.
זבולון אורלב: רשת האינטרנט הפכה לכלי עבודה קריטי לרוב הארגונים בישראל ובעולם והיא משמשת לא רק לכלי עבודה אלא גם אמצעי תקשורת חברתי ותרבותי.
זבולון אורלב: קיימנו לא מזמן דיון על יתרונה ומעלותיה של רשת האינטרנט בכל מה שקשור למגזר הקשישים בישראל כדי להוציא אותם מבדידותם.
זבולון אורלב: ככלל, הרשת מאפשרת גישה נוחה למידע ושירותים ללא צורך בהגעה פיסית.
זבולון אורלב: בעוד שהחברה המכונה "חילונית", שלא קיבלה על עצמה עול תורה ומצוות נוטה לאמץ את האפשרויות שמגולמות ברשת האינטרנט, תוך הקלת סייגים אבל סייגים מעטים, שמתמקדים בעיקר בצורך להגן על ילדים הרי שההתייחסות של החברה שומרת תורה ומצוות לרשת האינטרנט היא הרבה יותר אמביוולנטית, הרבה יותר חשדנית, הרבה יותר הססנית לצד היתרונות המובהקים והידועים והמצוינים של רשת האינטרנט.
זבולון אורלב: כמובן שיש בתוכה סכנות רבות מאוד לאורח החיים והשקפת העולם, לאמונה של אנשים שומרי תורה ומצוות.
זבולון אורלב: איך שני הדברים האלה יכולים לדור בכפיפה אחת?
זבולון אורלב: את השאלות האלה אנחנו שואלים ונשתדל היום להתייחס לשאלות האלה.
זבולון אורלב: בשנים האחרונות התפתחו כתוצאה מהדילמות האלה אתרי אינטרנט, ערוצי תוכן אינטרנטיים שמיועדים לציבור הדתי, לציבור שומרי תורה ומצוות והזמנו, אני מקווה, את כולם לדיון כאן ואני מקווה שלפחות חלקם נוכחים כאן.
זבולון אורלב: ערוצי התוכן המיוחדים האלה, לכאורה, אמורים לתת פתרונות ולאפשר לציבור שומרי תורה ומצוות ליהנות מכל היתרונות והמעלות שמאפשר האינטרנט ויחד עם זה, לשמור על הסייגים ועל המגבלות של ציבור שומרי תורה ומצוות קיבלו עליהם.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שהאינטרנט הפך להיות כל כך פופולארי שגם חברי כנסת מבינים שבלי אתר אינטרנט כמעט אי אפשר לקיים קשר עם הציבור.
זבולון אורלב: אני שייך לאותה קבוצה ואני לא יודע מה לגבי חבר הכנסת אלכס מילר שיושב לידי, שבנו לעצמם אתר אינטרנט ורואים בו אחד מהכלים החשובים לשמור על הקשר עם הציבור.
זבולון אורלב: אתר האינטרנט שלי חדש יחסית.
זבולון אורלב: אני חושב שהוא בן חודשיים, משהו כזה, ויש בו כניסות ובעיקר אני מקבל פניות בסוגיות שונות שעומדות על הפרק והוא אחד מהכלים שאנחנו משתמשים בקשר עם הציבור וכמובן, לא רק חברי כנסת כחברי כנס אלא גם מפלגות.
זבולון אורלב: אני לא חושב שיש מפלגה שאין לה אתר אינטרנט.
זבולון אורלב: עוד שימוש פופולארי לערוצי התוכן האינטרנטיים לציבור הדתי זה מפעל חדש של שו"תים.
זבולון אורלב: ראשי תיבות של "שאלות ותשובות", מושג יהודי מובהק.
זבולון אורלב: מפעל השו"ת של אוניברסיטת בר-אילן זכר בפרס ישראל והוא ערוץ תוכן אינטרנטי מובהק.
זבולון אורלב: נברך אותו בהזדמנות זאת בברכות רבות, זה זיכה אותו בפרס ישראל.
זבולון אורלב: המושג של "עשה לך רב וקנה לך חבר", שנאמר בפרקי אבות, מקבל היום צורה חדשה.
זבולון אורלב: "עשה לך רב" זה פשוט שלח לו שאלה באי-מייל.
זבולון אורלב: שלח שאלה לרב שרלו ותקבל תשובה.
זבולון אורלב: יש אתרי שו"תים מאוד פופולאריים ומאוד ידועים.
זבולון אורלב: לא רק זה, שולחים גם פתקים לשים בכותל באמצעות האינטרנט והאי-מיילים.
זבולון אורלב: בפסח האחרון היתה גם מכירת חמץ וירטואלית.
זבולון אורלב: בשביל יהודי שמרני כמוני נפתח צוהר חדש.
זבולון אורלב: זהו נושא מענין ומרתק.
זבולון אורלב: אני נמצא בקשר הדוק עם מר עמיעד טאוב, שהוא עורך ראשי ברשת "דתי-לי".
זבולון אורלב: זו אחת מהרשתות ויש עוד רבות.
זבולון אורלב: לאחרונה השתתפתי ביום עיון שארגנה רשת "כיפה", יחד עם מכללה אקדמית להכשרת מורים "ליפשיץ".
זבולון אורלב: יום עיון מרתק בסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: ביום עיון שעשיתם, אתר "כיפה" היה חלק מהמוטיבציה שלי לקיים את הדיון הזה במסגרת הכנסת, כי ראיתי שזה נושא חשוב שעומד על סדר היום.
זבולון אורלב: כמו שאמרתי, אנחנו מקיימים דיון שני בסדרה.
זבולון אורלב: את הראשון הקדשנו לגיל השלישי והיום הוא מוקדש לציבור הדתי.
זבולון אורלב: אחר כך נעבור לציבורים נוספים, במסגרת החלטה של הוועדה הזאת, לטפל בסוגיית האינטרנט.
עמיעד טאוב: החיים בכפר היו פעם פשוטים.
עמיעד טאוב: היה רק רופא אחד, קצב אחד ויינן אחד.
עמיעד טאוב: עם השנים הדברים קצת השתנו.
עמיעד טאוב: הגיע לכפר עוד אופה, קצבים כבר היו ארבעה והיינן עבר לגור בשכנות.
עמיעד טאוב: עם ההתפתחות האופה הבין שכדי לשמור על הלקוחות שלו, לא מספיק שיהיו לו שירותים ומוצרים אלא הוא צריך למתג אותם וליצור אינטראקציה עם הלקוחות שלו.
עמיעד טאוב: הוא קרא ללחם שלו "לחם הפלג" והסביר שבגלל שהחיטה נוצרה ליד המעיינות, ליד פלג שזרם שם, הקמח היה יותר טוב והלחם היה יותר טוב, הוא יצר סיפור שליווה את זה.
עמיעד טאוב: את הסיפור שלו הוא סיפר לשכנים שלו ולכל מי שהגיע קיבל את המותג שנקרא "לחם הפלג" וזה עבר מפה לאוזן.
עמיעד טאוב: כך הוא יצר איזה שהוא מותג וגם יצר איזו שהיא אינטראקציה, מעבר לקניה ולמכירה, עם הלקוחות שלו.
עמיעד טאוב: בשנים האחרונות, ברמת הגירויים התקשורתית שקיימת, שאנשים "מופצצים" בכמות אדירה של מסרים מכל הכיוונים ואנחנו רואים כל מיני פרסומות וקניות, מי שיודע לחזור ולשים דגש על התוכן, על האינטראקציה, על הקשר עם הגולש במקרה זה, יש לו ערך יחסי.
עמיעד טאוב: במיוחד מה שרואים ב-10 השנים האחרונות, זו איזו שהיא הליכה ומעבר של כל עולם הפרסום, המדיות והתקשורת לנישות מפולחות יותר, מממוקדות יותר ויותר מכוונות פר קהל יעד.
עמיעד טאוב: ככל שאתה מפלח ויודע לזהות את קהל היעד שלך ולזהות את המאפיינים שלו, אתה יוצר יתרון יחסי וקל לך להעביר את המסרים לקהל היעד שלך.
עמיעד טאוב: כחלק מהשינוי הזה שהתחיל בערוצי נישות של ערבים, רוסים, הקהל החרדי, השלב הבא היה שלב שבו זיהו את המגזר הדתי-לאומי ב-4,5 השנים האחרונות גם במדיות כתובות, במשודרות וגם אלה המשודרות באינטרנט.
עמיעד טאוב: זיהו את הקהל הזה כנפרד למרות שכביכול, באסוציאציה הראשונית גם של המפרסמים החילוניים וגם של הקהל עצמו, אמרו שזה קהל שנטמע והומוגני יותר בתוך עם ישראל והוא כן חשוף לכל שאר הדברים.
עמיעד טאוב: הדברים האלה השתנו קצת בשנתיים האחרונות ואני מייחס את הפריחה של אתרי האינטרנט הדתיים גם לקטע המדיני.
עמיעד טאוב: הציבור הדתי התכנס בתוך עצמו אחרי ההתנתקות, אחרי הקטע המדיני, וגם הסיבה הבסיסית של מדיה יהודית.
עמיעד טאוב: כל אדם יעדיף לקרוא ויתעניין בדברים שמיועדים אליו ומדברים בשפה שלו ונותנים לו את הדברים שהוא אוהב לדעת.
עמיעד טאוב: אדם שאוהב ספורט, סביר להניח שיקרא את עיתון הספורט.
עמיעד טאוב: אדם דתי שמחפש גם את הנישה הנקיה, הלא פרובוקטיבית את התכנים החינוכיים, משהו שהוא יכול להראות לילדים שלו, קל וחומר שיהיה ערך מוסף לנישה כזאת בעיניו.
עמיעד טאוב: בחשיבה העלינו רשת של אתרי אינטרנט של הציבור הדתי והלכנו צעד אחד קדימה עם הנישה הזאת.
עמיעד טאוב: הלכנו עם רשת אתרים שמיועדת לציבור הדתי כשבבפנים יש לנו פורטלים שמיועדים לנשים דתיות, לחברי מפד"ל, לסטודנטים.
עמיעד טאוב: כל נישה, חיפשנו בה את הערך המוסף, איזה מידע... הרי ידיעה עיתונאית טובה היא ידיעה שאנחנו קוראים אותה ולומדים משהו שלא היה לנו קודם.
עמיעד טאוב: אנחנו חיפשנו לדעת איזה מידע אנחנו יכולים לתת לגולשים שלנו, לקהל היעד שלנו וללקוחות שלנו שהם לא יכולים לקבל במקום אחר, וזאת הסיבה שבנינו נישה בתוך נישה.
עמיעד טאוב: אני אייחס כמה סיבות להתפתחות של ערוצי הנישה הדתיים: 1.
עמיעד טאוב: סיבה סוציו-אקונומית.
עמיעד טאוב: הציבור הדתי-לאומי מאופיין ברובו במעמד בינוני פלוס.
עמיעד טאוב: ברוב המקרים זה ציבור שצורך מותגים לפי המחקרים, ציבור שבהרבה מקרים שני בני הזוג עובדים, מה שמקשר ישיבות לאינטרנט זה שבדרך כל גולשים גם בבית וגם בעבודה.
עמיעד טאוב: הקהל הזה, לאור המאפיינים הסוציו-אקונומיים שלו, מאוד אטרקטיבי למפרסמים.
עמיעד טאוב: בסופו של דבר כלי המדיה והתקשורת קמים בהרבה מקרים כפועל יוצא ממה שהם יכולים לתת למפרסמים כקהל יעד מפולח.
עמיעד טאוב: במדיות שקמו לציבור הדתי באינטרנט אנחנו רואים שיש מגוון אדיר של שירותים: שו"תים, אתרי תוכן, אינדקסים, ערוצי חדשות, מגוון אתרי שירותים.
עמיעד טאוב: בשנה האחרונה קמו כמה אתרים של קניונים וירטואליים שמיועדים לדתיים עם מוצרים שהם דתיים נטו.
עמיעד טאוב: זו עוד סיבה שהביאה לגדילה.
עמיעד טאוב: הסיבה השלישית שקשורה לזה היא הסיבה של העלות הכלכלית.
עמיעד טאוב: היום קל מאוד להקים אתר אינטרנט.
עמיעד טאוב: אין לזה כמעט עלויות.
עמיעד טאוב: מחר אפשר להקים אתר לחובבי מלפפונים ירוקים בגן שמואל ב-500 שקל.
עמיעד טאוב: זה לא היה קיים פעם וזה כן קיים היום באינטרנט.
עמיעד טאוב: אנחנו רואים היום בתי כנסת בקהילות שמקימים אתרים כדי ליצור קשר בינם לבין עצמם, עם שיעורי התורה, עם התמונות של בית הכנסת ועם כל מיני דברים שיתנו מידע שלא קיים לציבור הקהילה במקומות אחרים ובעלות שהיא יחסית אפסית.
עמיעד טאוב: דבר נוסף זה הקהילתיות.
עמיעד טאוב: מדובר בציבור מאוד קהילתי וכולם מכירים את כולם ואוהבים לדעת מה קורה אצל השני.
עמיעד טאוב: הסיבה הבאה היא הזמינות, כמובן.
עמיעד טאוב: אם מישהו באמצע הלילה נתקבל בבעיה הוא יכול לקבל במהירות גבוהה מאוד תשובה לבעיות הלכתיות.
עמיעד טאוב: מעבר להפסדים שיש לעיתונות המודפסת בשנים האחרונות יש סיבה נוספת, שלדעתי הורידה מאוד והיא החדשותיות.
עמיעד טאוב: עצם זה שהיום אתה לא יכול לקום בבוקר, לפתוח עיתון ולגלות דברים שלא שמעת עליהם קודם, זה נזק מאוד גדול לעיתונות, שגם כך היתה במגמת ירידה בשנים האחרונות.
עמיעד טאוב: בציבור הדתי-לאומי אתרי האינטרנט נתנו מענה של חדשותיות שלא היה קיים אף פעם.
עמיעד טאוב: רוב המדיות הדתיות והחרדיות הן שבועיות או ירחוניות.
עמיעד טאוב: היום, כשיש אתרי אינטרנט שנותנים תוכן דתי, אדם לא צריך לחכות לסוף השבוע כדי לדעת מה קורה אצלו במגזר.
עמיעד טאוב: החדשותיות היא אחד היתרונות היחסיים הגדולים ביותר שנתן האינטרנט לדתיים.
עמיעד טאוב: אנחנו רואים שהעיתונים, במקביל, עדין ממשיכים להילחם את המלחמות של מחר עם הכלים של אתמול, עם עלויות הדפוס.
עמיעד טאוב: מצד שני, אנחנו רואים שכל המפרסמים, כל הפן הכלכלי הולך ועובר לאינטרנט.
עמיעד טאוב: כל משרדי הפרסום הגדולים בארץ הקימו מחלקות אינטרנט והן מתחילות להפנות את התקציבים והמשאבים שלהם לאינטרנט.
עמיעד טאוב: קל יותר לפנות והעלות נמוכה יחסית, ולמה להדפיס כשאתה יכול ברבע מחיר לפנות לקהל יעד וגם לבדוק תוצאות.
עמיעד טאוב: יש היום דוחות סטטיסטיים ברמה של כמה פניות וכמה אנשים טלפנו לשם.
עמיעד טאוב: עוד דבר שאני רואה אותו כעיקרון יחסי - -
זבולון אורלב: זה דבר אחרון?
עמיעד טאוב: לא, אנסה לקצר.
עמיעד טאוב: עוד דבר שאני רואה אותו כעיקרון יחסי הוא הנושא של תכנים עיתונאיים.
עמיעד טאוב: אורי אורבך אמר לפני כמה שנים: הטובים לתקשורת.
עמיעד טאוב: האינטרנט נותן מקום לעיתונאים חדשים, לחבר'ה שרוצים להתחיל את דרכם להיכנס לתחום הזה.
עמיעד טאוב: אסיים ביתרונות שהם יתרונות מהותיים: הרחבת קהלי היעד וחיבור לנישות.
עמיעד טאוב: אם אנחנו רוצים ליצור חיבור בין הציבור הדתי-לאומי לציבור החילוני, במדיות שלנו אנחנו רואים שמגיעים גם גולשים חילוניים, גולשים מסורתיים, גולשים דת"לשים, דתיים לשעבר.
עמיעד טאוב: הם מקבלים את המידע וזה בסיס שנותן חיבור.
עמיעד טאוב: זה נותן גם מענה לכביכול פחד מהמושג, מהאוריינטציה "דתי".
עמיעד טאוב: ראינו שהערוצים החילוניים Ynet ו-nrg, כשהם הקימו את המדיות שלהם, הם קראו לזה "יהדות" ולאו דווקא דתיים.
עמיעד טאוב: יש לפעמים רתיעה מהמושג "דתי" ואני חושב שדווקא תכנים שנמצאים בפנים יכולים לענות למקרה הזה.
עמיעד טאוב: דבר נוסף, יש מענה לציבור הדומם.
עמיעד טאוב: אני מאמין, ויכול להיות שיחלקו עלי, שרוב הציבור הדתי-לאומי, הציבור הדומם, לא מקבל מענה במה במדיה הקיימת היום.
עמיעד טאוב: הוא כן מקבל אותה באינטרנט.
עמיעד טאוב: העיתונות המודפסת וערוצי הרדיו שלנו הם יחסית חרדניים וימניים.
עמיעד טאוב: אני חבר את זה גם לפן הדתי.
עמיעד טאוב: הסיפור הראשון שהתחלתי אתו התפרסם בספר "קדימה תקליק" של ערן ארדן.
עמיעד טאוב: ספר שמתאר את הקמפיין האינטראקטיבי באינטרנט של מפלגת "קדימה" בבחירות האחרונות.
עמיעד טאוב: ספר מעניין שיצא בסוף השנה האחרונה.
עמיעד טאוב: בואו נתאר כמה חשוב ליצור ואיך הוא יצר מערכת יחסים עם הגולשים.
עמיעד טאוב: בפן הדתי באינטרנט נכנס עניין השו"תיים, שנותנים תשובות בזמינות מאוד גבוהה ולדעתי גם מעוררים בעיה שצריך לבדוק אותה, של מענה לא מספיק ארוך ולא ניתן לתת תשובות אמיתיות וארוכות לשאלות מהותיות בפן הדתי.
עמיעד טאוב: אני רוצה לסיים בנקודה שגם עליה יחלקו הרבה.
עמיעד טאוב: יש מגמה מאוד גדולה לנסות ולעצור את האפשרות של גולשים דתיים ושל חבר'ה צעירים לגלוש באינטרנט בגלל הסכנה באתרים שנמצאים באינטרנט.
עמיעד טאוב: הגישה שלי הפוכה.
עמיעד טאוב: אני נגד גישה של לחסום ולאסור.
עמיעד טאוב: אני נגד שיטה של התחרדות וגטאות.
עמיעד טאוב: אף פעם אין לידות קלות.
עמיעד טאוב: אנחנו נכנסים לעידן האינטרנט גם במדיה הדתית וזה לא קל.
עמיעד טאוב: הפיתרון זה בהבנה, להסביר לילדים איך לגלוש נכון ואפשר לעשות את זה ולשלב את זה לא לידה קלה.
עמיעד טאוב: יש הרבה חבלי לידה, הרבה סיכונים.
עמיעד טאוב: אני חושב שהפתרון לזה הוא בחינוך.
עמיעד טאוב: הפתרון לזה הוא בהבנה.
עמיעד טאוב: להסביר לילדים מה הסכנות, איך לגלוש נכון, איך להתמודד עם זה.
עמיעד טאוב: אפשר לעשות את זה ולדעתי, צריך לשלב את זה במערכת החינוך הממלכתית-דתית.
עמיעד טאוב: להסביר את הסכנות ולא לפתור את זה בצורה של לחסום ולא לאפשר, כי מי שרוצה מגיע לתכנים לא נכונים מכל מיני כיוונים.
עמיעד טאוב: צריך לפתור את זה בדרך של חינוך.
זבולון אורלב: תודה רבה לעמיעד.
זבולון אורלב: אם הוא דיבר על לידה, הדיון הזה הוא בסימן ה"ברית מילה", במובן הזה שאנחנו רוצים לייהד, אם מותר לומר, את הערוצים.
זבולון אורלב: אני מאוד מודה לך ובוודאי שהדברים שלך יעוררו כמה דיונים.
זבולון אורלב: אני גם רוצה להודות לרועי גולדשמיט, שיושב אתנו כאן, ממרכז המחקר ומידע של הכנסת, שהתבקש על ידי והכין את המסמך לקראת הדיון.
זבולון אורלב: מהממצאים שהוא אסף עולה, תקשיב חבר הכנסת יעקב כהן, אלה נתונים מאוד מעניינים: בעמוד 3 תראה שבקרב הציבור החרדי ב-23% ממשקי הבית יש חיבור לאינטרנט בבית, למרות שהתדמית ששם זה שואף לאפס.
זבולון אורלב: בציבור הדתי זה כמעט 74% ובציבור המסורתי זה 83%.
זבולון אורלב: אגב, הציבור עצמו מגדיר את עצמו - -
יובל שרלו: מר אורלב, זה מ-2005...
זבולון אורלב: מאז יש לנו עוד נתונים וסביר להניח שהאחוזים רק עלו, בעיקר בציבור החרדי.
זבולון אורלב: לדברי בועז נכשטרן, שהוא מהמנהלים של אתר "כיפה", מספר הכניסות לאתר הוא בערך כ-30,000 גולשים ביום.
זבולון אורלב: יוסי מילר, מנכ"ל אתר "מורשת" מדווח על בין 30,000 ל-40,000 גולשים ביום.
זבולון אורלב: לדברי פרופסור יהודה אייזנברג, שנמצא אתנו, מנהל אתר "דעת", מספר הגולשים באתר "דעת" עומד על יותר מ-350,000 גולשים בחודש.
זבולון אורלב: דוקטור יונה גוטמן, מחנך שהיה בעבר מזכ"ל "בני עקיבא" מציין, כי במחקר שעשה כי ליותר מ-90% מהנוער הדתי-ציוני יש נגישות קבועה לאינטרנט, לרובם המוחלט בבית והשאר בבתי חברים או בבית הספר.
זבולון אורלב: כך שאנחנו צריכים להתמודד עם הבעיה ולא להחביא אותה.
זבולון אורלב: אני מסכים אתך, שהדיון שלנו זה לא אם להכניס או לא להכניס אינטרנט.
זבולון אורלב: האינטרנט קיים והשאלה היא איך אנחנו מתמודדים אתו ערכית, רוחנית, חינוכית כי הבעיות, על פי נתונים שנמסרו לנו, הן בכלל הנוער, הדתי והלא דתי, 60% דיווחו שצפו בפורנוגרפיה לעומת ההורים שמדווחים שרק 16% מהם אומרים שהם חושבים שזה כך.
זבולון אורלב: עוד נתון, של יעל מאמו שנמצאת אתנו, שבמחקר שהיא ערכה באמצעות - -
עדי מאמו: זו גיסתי, לא אני.
זבולון אורלב: - - באמצעות סקר שהופק בקרב גולשים בפורומים של דתיים וחילוניים נמצא כי קרוב ל-50% אחוזים מבין הדתיים שענו על השאלון גם כאלה שאובחנו כבעלי רמה דתית גבוהה, נחשפו לפורנוגרפיה ברשת.
זבולון אורלב: כלומר, סיכויים וסיכונים יחד עם המציאות הקיימת.
זבולון אורלב: אני מעביר את רשות הדיבור לרב שרלו.
יובל שרלו: ברשותכם, כיוון שאנחנו יושבים בכנסת, אתחיל מהסוף.
יובל שרלו: אציע 10 הצעות לכנסת ישראל ואם תרשו לי, אח"כ אסביר את נקודות ההנחה שלהן ואתחיל בעקבות תמונת המצב שידועה לכולם ויש גם סיכום של תמונת המצב.
יובל שרלו: ההצעות האלה מחולקות ל"סור מרע ועשה טוב".
יעקב כהן: זה סמלי המספר 10?
יובל שרלו: לא, זה מקרי לחלוטין.
יובל שרלו: 1.
יובל שרלו: עידוד תכנים ערכיים ברשת.
יובל שרלו: כנסת ישראל צריכה לקחת כמשימה לעודד תכנים ערכיים ברשת על ידי שזה יהיה פרמטר בפרס ישראל, על ידי קביעת קריטריונים של המל"ג, על ידי פרסים של הכנסת, על ידי הקצאות בכל רשת משרדית, שכל משרד יקצה חלק מעידוד תכנים ערכיים ברשת וככל שיהיו יותר ערכים ועניינים טובים מהותיים, שיכולים להיות גם מדעיים, כלליים וכולי, כן ייטב.
יובל שרלו: 2.
יובל שרלו: עידוד התקשורת האינטרנטית הדתית כחלק מהמאבק או כחלק מהאתגרים שעומדים בפנינו, להביא את כל הדרכים המאפשרות לעודד יותר ויותר הקמת אתרים ופורומים, אתרי קשרים עם רב, הקמת כל העניינים האלה.
יובל שרלו: אם זה יכנס כפרמטר לכל בקשת תקציב שמישהו יפנה לאפוטרופוס הכללי וישאל: מה אתם עושים לטובת רשת האינטרנט?
יובל שרלו: זו הדוגמה השנייה שהכנסת יכולה לעשות.
יובל שרלו: 3.
יובל שרלו: קביעת תו תקן וולונטרי.
יובל שרלו: כלומר, הכנסת אינה מוסד וולונטרי אלא מוסד חקיקתי.
יובל שרלו: רגולציה ברשת האינטרנט מאוד מסובכת ולא בטוח שהיא אפשרית.
יובל שרלו: אבל הכנסת כן יכולה, כמו שאנחנו מעודדים תו תקן חברתי, כמו שאנחנו מעודדים תווי תקן אחרים שאינם פורמאליים כמו בטלוויזיה למשל, העובדה שצריך לכתוב למעלה כך וכך, היתה הצעת חוק של זבולון אורלב לפני הרבה שנים, של 5 פרמטרים לגבי תכניות טלוויזיה.
יובל שרלו: מה שאי אפשר היה לעשות בחקיקה כלפי טלוויזיה, ניתן לעשות בוולונטריה לגבי המערכת הכללית.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לעשות את זה גם ב - -?
יובל שרלו: לא הצליחו עד היום.
זבולון אורלב: זה נקרא סימון וסיווג שידורים.
יובל שרלו: הרף שאני מציב הרבה יותר גבוה מצד אחד, דווקא בשל העובדה שהוא וולונטרי ואני מאמין ברשת האינטרנט ובאיכות וולונטרית.
יובל שרלו: 4.
יובל שרלו: עכשיו אני מגיע ל"סור מרע": עידוד מנגנוני פיקוח וחסימה ברגולציה במידת האפשר.
יובל שרלו: חלק מהם הם וולונטריים כלומר, אם מדינת ישראל תיתן פטור ממס לאנשים שיאמצו וישווקו תכנות מפטור ממע"מ לחסימות ברשת האינטרנט, אם מדינת ישראל תפתח ברגולציה מסוימת, שמיד אני אדבר באילו תחומים היא כן צריכה להתעסק, אני חושב שיש בהחלט מנגנונים מסוימים אם כי, אני רוצה לומר שמנגנוני חסימה מחייבים דיון ארוך מאוד גם במישור האידיאולוגי וגם במישור הפרקטי.
יובל שרלו: 5.
יובל שרלו: מלחמה בלתי מתפשרת במה שניתן להגדיר ולהילחם נגדו.
יובל שרלו: יש דברים שניתן להגדיר ולהילחם נגדם בתחום לשון הרע, הלבנת פנים וכדומה.
יובל שרלו: יש היום פסיקות של בית משפט השלום עדין, שאומרות שיש דברים שגם ברשת האינטרנט וגם באנונימיות אי אפשר לעשות.
יובל שרלו: 6.
יובל שרלו: אחריות בעלי האתרים על טוקבקיסטים.
יובל שרלו: הטוקבקיסטים הם ייתרון הגדול ביותר של רשת האינטרנט כי הם נותנים לכל אחד את האפשרות לדבר ומצד שני, הטוקבקיסטים הם הסכנה הגדולה ביותר לדיון ערכי ומשמעותי ברשת האינטרנט והם המבריחים המרכזיים של אנשים רציניים שרוצים לנהל דיון ברשת האינטרנט ולומר דברים חריגים ודי מופלגים ואני חושב שאם הכנסת תמצא מנגנון מסוים שניתן לעשות כנגד הטוקבקיסטים, בין בחקיקה ובין הטלת אחריות על מנהלי אתרים וכדומה.
יובל שרלו: 7.
יובל שרלו: עידוד אלטרנטיבות.
יובל שרלו: זאת אומרת, המלחמה בסכנות שברשת האינטרנט צריכה להיעשות גם על ידי עידוד האלטרנטיבות.
יובל שרלו: למשל, תנועות הנוער מהוות היום אלטרנטיבה מאוד משמעותית גם מבחינה פסיכולוגית, ערכית, חברתית, סוציולוגית וכדומה לרשת האינטרנט והמאבק הוא לא רק מאבק ישיר אלא הכנסת צריכה להבין שתנועות הנוער הן חלק מנושא ההתמודדות עם רשת האינטרנט.
יובל שרלו: אני חושב שהכיוון הכללי ברור.
יובל שרלו: יש לי עוד נקודות אבל הכיוון ברור.
יובל שרלו: מה הן נקודות ההנחה?
יובל שרלו: יש לי 3 נקודות הנחה ובזה אסיים: ראשית, רשת האינטרנט היא כלי, שככל כלי, יש בו יתרונות וחסרונות.
יובל שרלו: המיוחד ברשת האינטרנט בתחום הכלי היא שני דברים: 1.
יובל שרלו: שהעוצמות של היתרונות ושל החסרונות הם בהיקפים שלא הכרנו.
יובל שרלו: זאת אומרת, מבחינת הקצוות שיש באינטרנט הן בגוגל מצד אחד, יש רב ידוע בירושלים ששואלים אותו עם מי הוא מתייעץ אז הוא עונה: התייעצתי עם הרב גוגל וכמובן, בסכנות הנוראות והאיומות שיש ברשת האינטרנט וזה לא רק פורנו.
יובל שרלו: זה שאלה של לשון הרע, של הלבנת פנים, של אלימות מילולית, של חיסול בני אדם וכדומה.
יובל שרלו: ככלי, אנחנו צריכים להתייחס לזה כך ולא להכריע שהרשת הזאת היא מחוץ לתחום ומצד שני, גם לא לאמץ אותה כפי שהיא.
יובל שרלו: אני רוצה להעיר שהעמדות שהובעו בשמי כאן הן לא עמדותיי, הן נקודות ההנחה של עמדותיי, אבל המסקנה הסופית שלי היא שרשת האינטרנט נמצאת פה.
יובל שרלו: - -
זבולון אורלב: מה פירוש שאלה לא עמדותיך?
יובל שרלו: פה כתוב שאני שייך לקבוצת הרבנים המחרימים את רשת האינטרנט - -
רועי גולדשמיט: בתור משפטן אני מוחה על כך.
רועי גולדשמיט: התייחסתי בפירוש לעובדה שאתה מציג ספקטרום של עמדות וניצלתי את האופן שבו אתה מציג אותם כדי לפתוח את זה.
יובל שרלו: אני מסכים עם האמירה הזאת.
יובל שרלו: אם זה מה שכתוב, אז לא הבנתי.
יובל שרלו: דבר שני, זה פה בשביל להישאר.
יובל שרלו: כל הניסיונות להחרים את רשת האינטרנט, להילחם בה על ידי אמירה דומים בעיניי למי שמוציא את הטלפון או הפלאפון מהבית בגלל לשון הרע.
יובל שרלו: זאת אומרת, האפקטיביות, היכולת, חבל על הזמן.
יובל שרלו: נקודה שלישית, והיא האחרונה, יש לי אמון מאוד עמוק בבחירה החופשית הטובה של בני אדם.
יובל שרלו: צריך לעזור להם על ידי מסגרות, צריך לעזור לנוער על ידי מחסומים אבל אני חושב שכל מי שמתעסק באינטרנט צריך לגשת לסוגיה הזאת מתוך אמון ברצון האדם להיות טוב ולא לנסות לבלום לחלוטין את הדבר הזה וזה גם לא יצליח וגם לא נכון, אלא לצאת מנקודת הנחה שצריך להיעזר בכל מיני תכנות.
יובל שרלו: אני חושב שיש לכנסת הרבה מאוד - -
יעקב כהן: אז מה אתה מציע?
יובל שרלו: הצעתי 10 הצעות.
זבולון אורלב: פרופסור יהודה אייזנברג, שמנהל את אתר "דעת", בבקשה.
יהודה אייזנברג: אני רוצה להתחיל עם שתי הנחות ואחר כך להציג את העמדה.
יהודה אייזנברג: כולם יודעים שיש מחלה איומה שקוראים לה סרטן אבל כשאומרים "סרטן" לא אומרים כלום, כי יש 100 סוגי סרטן אז צריך לומר משהו ספציפי כדי להתייחס לזה.
יהודה אייזנברג: בכל פעם שדנים באינטרנט הדיון סובב סביב הבעיות.
יהודה אייזנברג: בכל פעם אני חושב מה היה קורה עם כל דיון על משק הרכב במדינה היה גולש מיד לתאונות דרכים.
יהודה אייזנברג: יש שני פנים למשק הרכב: יש פן חשוב ויש פן של נזקים, אבל זה לא אחד.
יהודה אייזנברג: עכשיו אני רוצה להגיע לעניין של האינטרנט.
יהודה אייזנברג: אני רוצה למפות את התחום הזה כי כשאומרים "אינטרנט" אומרים הכל ולא אומרים כלום.
יהודה אייזנברג: אני רוצה לתת סיווג שאתו אפשר להבין.
יהודה אייזנברג: אני רוצה להבדיל בין אתרים שיש בהם אידיאולוגיה לבין אלה שאין בהם אידיאולוגיה.
יהודה אייזנברג: אתר שאין לו אידיאולוגיה - -
זבולון אורלב: אתה מדבר על אתרי תוכן דתיים?
יהודה אייזנברג: כן, אתרי תוכן שהציבור הדתי משתמש בהם הרבה מאוד.
יהודה אייזנברג: אתר שאין לו אידיאולוגיה, אין פירושו שיש לו אידיאולוגיה שלילית.
יהודה אייזנברג: אתר בלי אידיאולוגיה זה למשל אתר "סנונית", שהוא אתר טוב מאוד אבל בעיקרון הם אינם מכתיבים אידיאולוגיה של האתר.
יהודה אייזנברג: כל תת קבוצה מחליטה על דרכה.
יהודה אייזנברג: בתוך אתר "סנונית" יש אתר למוסלמים, הם חופשיים לומר את דברם ויש אתר לפורנו, ויש אתר של לימודי קודש.
יהודה אייזנברג: זהו סל שכל אחד מציג את עמדתו באופן חופשי.
יהודה אייזנברג: אותו דבר "ויקיפדיה".
יהודה אייזנברג: אין אידיאולוגיה ב"ויקיפדיה".
יהודה אייזנברג: כל אחד כותב את הערך שלו בהתאם להבנתו.
יהודה אייזנברג: יכולות להיות סתירות והם רוצים את הסתירות האלה.
יהודה אייזנברג: זוהי הבחנה ראשונה שצריך להכיר אותה.
יהודה אייזנברג: אם אנחנו מדברים על האינטרנט לציבור הדתי, אנחנו מדברים על אתר שיש לו אידיאולוגיה.
יהודה אייזנברג: האתר בנוי על הנחות מסוימות שמהן הוא לא זז.
יהודה אייזנברג: כמו כן, אני רוצה לדבר על סוגי האתרים בגדול.
יהודה אייזנברג: כמובן שיש חפיפה מסוימת אבל הדבר הזה נותן לנו תמונה.
יהודה אייזנברג: הסוג האחד זה האתרים של השו"תים, שהרב שרלו הוא אחד המשיבים הגדולים.
יהודה אייזנברג: אלה אתרים שעובדים על כיוון חד סטרי.
יהודה אייזנברג: אדם שואל שאלה ומקבל תשובה.
יהודה אייזנברג: הוא אינו יכול להתווכח עם המשיב וגם המשיב הוא אחד ואין ויכוח בין משיבים.
יהודה אייזנברג: זה אתר סמכותי.