GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אמרתי, שכאיש חי"ר אני לא תמיד מודע להיבטים אחרים שמתקיימים כאן במדינה, ואני יוצא מהישיבה הזאת קודם כול, כישרא ויהודי מאוד גאה בהישגים הטכנולוגיים והמדעיים שבאים די מיצוי בטנק המרכבה, וזה הישג גדול מאוד של המדע והטכנולוגיה, המחקר והפיתוח הישראים, ואני בהחלט מודאג ומוטרד מכך שעלולה להיות החלטה שתפגע.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להיות ראש קטן, וברור לחלוטין שהשיקום בדבר הפרויקט הם שיקום הרבה יותר רחבים.
זבולון אורלב: יש כאן שיקום גיאו-אסטרטגיים רחבים מאוד, שקשורים בתפיסת הביטחון של מדינת ישראל, תפיסת האיומים, תרחישי הסיכון למיניהם, והדברים, אני מניח, גלויים וידועים.
זבולון אורלב: מעבר לכל השיקום צריך להינתן משקל גדול יותר במפורש להמשך הפרויקט בגלל שורה ארוכה של נימוקים שציינו כאן, מעבר למה שמציינים שהוא "קטר" טכנולוגי ושהוא דגל מדעי וטכנולוגי.
זבולון אורלב: כלומר, יש לו השלכות רוחב אזרחיות וביטחוניות רחבות מאוד, וגם ארוכות טווח, שעלולות לפגוע ביסודות שלנו, גם בעצמאות הביטחונית שלנו וגם במעמד הטכנולוגי המדעי של התעשייה שלנו.
זבולון אורלב: הסוגיה של בריחת מוחות היא סוגיה קשה מאוד במדינת ישראל, הוועדה הזאת שמעה דוחות קשים מאוד, ואין ספק שצמצום או סגירת הפרוייקט רק תחמיר מאוד ותעצים את תופעת בריחת המוחות.
זבולון אורלב: דרך אגב, אנחנו היצואנים המצטיינים בעולם של אנשי מדע וטכנולוגיה ברמות הגבוהות ביותר של דוקטורים ופוסט-דוקטורים, לכן אנחנו צריכים להביא בפני מקב ההחלטות את השיקום הנכבדים.
זבולון אורלב: בעיני, החוסן הלאומי שלנו, מעבר לשיקום שעושה מערכת הביטחון, קשור גם באיכות המדעית והטכנולוגית, שלפרויקט המרכבה יש תרומה מאוד חשובה בה.
זבולון אורלב: כציוני אני חושב שהחוסן הלאומי קשור בהחלט גם בערכים, בעניינים שברוח, לא רק בעניינים של מדע וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: רוח הלוחם בתוך הטנק לפעמים שווה יותר מעובי הפלדה.
זבולון אורלב: ברור שרוח הלוחם, המוטיבציה, ויכולותיו, הם מאוד חשובים, אבל גם הסביבה הלוחמת שלו היא מאוד-מאוד חשובה.
זבולון אורלב: ומשיקום של חוסן לאומי יש נחיצות ויש חשיבות להמשיך את הפרויקט הזה.
זבולון אורלב: מה עוד, שהנתונים שהוצגו כאן לגבי המערכה האחרונה בלבנון הוכיחו שלטנק יש יכולות טובות יותר, וכנראה גם זולות יותר, ביחס לטנקים אחרים שמייצרים בעולם.
זבולון אורלב: אנחנו נפנה לראשי מערכת הביטחון, בראשם לראש הממשלה, נביא בפניהם את הדברים, ייתכן שגם נבקש דיון המשך עם שר הביטחון בסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: יש כאן גם השלכות חברתיות מרחיקות לכת, לא רק השלכות כלכות, שציין בצדק חבר הכנסת אטוב.
זבולון אורלב: מדובר בתעסוקה גם היי-טקית וגם לאו-טייקית, שפרוסה על פני כל מפת הארץ, כולל באזורים של עדיפות לאומית, גם אשקלון, גם נהרייה, גם מעלות, גם שדרות, ואני מניח שיש עוד מקומות, בעיני, גם מצפה רמון עם 30 עובדים.
זבולון אורלב: לעובדים האלה אין שום חלופה אחרת, זו התעסוקה היחידה האפשרית, ולכן אני מאמין ששר הביטחון, שנותן חשיבות גם להיבט החברתי, הנקודה הזאת היא גם נקודה חשובה מאוד.
זבולון אורלב: מבחינת ועדת המדע והטכנולוגיה, פרויקט המרכבה הוא, כמו שציינו כאן, פרויקט דגל, או מחמשת הפרויקטים הגדום, המשימות הטכנולוגיות המדעיות, שמדינת ישראל עוסקת בהם בתחום המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: כאב מאוד לראות בתמונות בטלוויזיה שמטוס הלביא ממריא בסין.
זבולון אורלב: אני לא הייתי אז במערכות השלטוניות, אני לא יודע אם ההחלטה היתה נכונה או לא נכונה, להחט יצר את הלביא או להפסיק יצר את הלביא, לא הייתי אז בקיא בכל הסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: עם זאת, כשאני רואה הישגים מדעים וטכנולוגיים ישראים ממריאים בשמי סין, תחת הייצור הסיני, יש כאן טעם של החמצה, או כשאני מגיע לאילת ורואה מפעל סיני יצור אצות ים--
אברהם בר דוד: יפני.
זבולון אורלב: זה באזור, לא טעיתי הרבה, האצבע קצת זזה.
זבולון אורלב: אין לי יכולות אלקטרואופטיות כמו שלכם, אני לא רואה כל כך טוב.
זבולון אורלב: --זה גם כואב, ויש פה הרגשה של החמצה, ותפקידנו להתריע, לבקר את המערכת השלטונית ואת הרשות המבצעת, וזאת נעשה.
זבולון אורלב: הישיבה הזאת ת הרבה מאוד, גם לאלה שצפו בנו, להבין את החשיבות של הפרויקט ולעשות כל דבר אפשרי כדי שהוא יימשך.
זבולון אורלב: תודה רבה, לכם.
זבולון אורלב: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בסוגיית השתתפות מדינת ישראל בתוכנית למחקר ופיתוח של האיחוד האירופי, מה שמכונה התוכנית השביעית.
זבולון אורלב: שיתוף הפעולה בין ישראל לאיחוד האירופי התחיל לפני כמה שנים.
זבולון אורלב: הוא מביא תרומה מאוד חשובה למדינת ישראל.
זבולון אורלב: אומנם התוצאות הכספיות הישירות הן לא מרשימות, ההחזר הכספי מול ההשקעה הוא כמעט 5% באופן ישיר, אבל התועלת הכספית לא נמדדת רק בתוצאה הישירה אלא גם בהשתתפות של חוקרים ישראלים בהיקפים של כמה מיליארדי יורו.
זבולון אורלב: עיקר העניין הוא פיתוח המחקר, המידע שמדענים ישראלים נחשפים אליו, מערכת הקשרים שנבנית עם האיחוד האירופי, עם המדינות המתועשות של האיחוד האירופי.
זבולון אורלב: ישראל היא המדינה היחידה שלא חברה באיחוד האירופי, אלא חברה נלווית ששותפה בעניין הזה.
זבולון אורלב: השותפות הזאת היא מן האינטרסים המדעיים והטכנולוגיים החשובים ביותר.
זבולון אורלב: זאת השותפות החשובה ביותר שיש לקהילה המדעית והטכנולוגית שלנו, חייבים לשמור עליה מכל משמר.
זבולון אורלב: התוכנית השישית הסתיימה, אנחנו עומדים בפתחה של התוכנית השביעית.
זבולון אורלב: התוכנית השישית הייתה בין 2002-2006.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים להתחיל את התוכנית השביעית.
זבולון אורלב: אנחנו מקיימים את הישיבה על מנת לראות ולהבין כיצד מדינת ישראל על מערכותיה נערכת להשתתפות בתוכנית השביעית, מה הצעדים שצריכים לנקוט, מה הבעיות שעומדת על סדר היום, וכיצד אנחנו עושים כל דבר אפשרי כדי להשיג את המרב והמיטב מהשותפות הזאת.
אלי אופר: תודה רבה לכבוד היושב-ראש.
אלי אופר: אני רוצה להודות על ההזדמנות להציג בצורה ברורה את התוכנית.
אלי אופר: אנחנו עומדים בפתח הכניסה של ישראל לפעילות בתוכנית השביעית שהתחילה רשמית לפני חודש וחצי.
אלי אופר: התוכניות האירופאיות הן במימון של 3 גופים.
אלי אופר: 45% מהתקציב שמשולם לאירופאים ניתן ישירות מתקציב ות"ת, 45% מתקציב המדען הראשי בתמ"ת ו10% ממשרד המדע.
זבולון אורלב: אתה מדבר על העבר?
אלי אופר: זה הכלל.
זבולון אורלב: זה עובד?
אלי אופר: עובד טוב.
אלי אופר: זה מהתקציב של אלה שמשלמים.
אלי אופר: זה לא איזה שהוא תקציב כללי.
אלי אופר: יש ועדת היגוי מצומצמת שמונתה מטעם המדינה לנהל את התוכנית.
אלי אופר: בוועדה הזאת חברים אהרון בית הלחמי, מינה טייכר.
אלי אופר: יש לנו גם ועדה יותר רחבה שכוללת ביום יום את נציג האוצר.
זבולון אורלב: אתה מדבר על מה שמכונה המינהלת הישראלית.
אלי אופר: זאת ועדת ההיגוי של ISERD.
אלי אופר: יושב שם גם נציג רשמי של משרד החוץ.
אלי אופר: כשיש צורך נמצא גם נציג בצד המשפטי.
אלי אופר: היועץ המשפטי של כל הפעילות הזאת הוא היועץ המשפטי של המדען הראשי.
אלי אופר: זה הרכב ממלכתי.
אלי אופר: אני מכהן בתור יו"ר ועדת ההיגוי.
אלי אופר: אין לזה שום קשר להיותי המדען הראשי של משרד התמ"ת.
אלי אופר: זאת יכולה להיות גם יושבת-ראש ות"ת.
אלי אופר: זה גוף שאחראי על ISERD.
אלי אופר: ISERD זה גוף שנקבע לתאם ולדחוף את כל ההשתתפות של ישראל.
אלי אופר: ISERD הוא גוף מצומצם ויעיל לעומת גופים שנמצאים בעולם.
אלי אופר: לא נקבעה לו מטרה של להיות אקטיבי בניהול.
אלי אופר: ברגע שפרופ' באוניברסיטה מגיש בקשה לאיחוד האירופי, חוץ מתיאום והנחייה בהתחלה מצד ISERD, העניין נמצא בידיו.
אלי אופר: ISERD זה לא גוף שכל היום מתעסק עם הפרופ', אם הוא הגיש או לא הגיש.
אלי אופר: כמה הערות בקשר לחשיבות, להישגים ולבעיות.
אלי אופר: לפני שנתיים וחצי הייתה תקופה קשה שהיו כוחות שטענו שלישראל לא כדאי להשתתף.
אלי אופר: אני חשבתי אז - אני חושב גם היום - שהתוכנית האירופית היא תוכנית המו"פ הגדולה והמקיפה ביותר בעולם שישראל יכולה להשתתף בה.
אלי אופר: אנחנו משתתפים שם בצורה חופשית.
אלי אופר: אין שום תוכנית כזאת.
אלי אופר: בארצות הברית יש כספים עצומים, אבל אין שום תוכנית שכל מי שבישראל רוצה יכול להגיש בקשה ואם הוא טוב הוא מקבל.
אלי אופר: התפקיד שלנו הוא לתאם את כל העסק הזה.
אלי אופר: ועדת ההיגוי זה לא אנשים פרסונליים, כי יש לה אחריות על ההשתתפות של התעשייה בישראל, של האקדמיה ושל עוד כל מיני גופים.
אלי אופר: התוכנית השישית הייתה 18,19 מיליארד יורו ל4 שנים.
אלי אופר: התוכנית השביעית היא בסביבות 50 ביליון יורו ל7 שנים.
אלי אופר: היא גדלה ב40% בממוצע.
אלי אופר: בתוכנית השישית מדינת ישראל שילמה 190 מיליון יורו ל-4 שנים.
אלי אופר: קיבלנו פרוייקטים ב204 מיליון יורו.
אלי אופר: אני אישית מבין איך החיים עובדים, כי כשאתה נותן כסף אתה צריך להראות לכל מיני אנשים כמה קיבלת בחזרה.
אלי אופר: אם היינו מקבלים רק 160 מיליון יורו פרוייקטים היו לנו בעיות ברמת התפקוד הלאומית עם האוצר ועם כל מיני גופים שמסתכלים רק על המטבע.
אלי אופר: צריך לקחת בחשבון את כל מה שמתרחש מסביב.
אלי אופר: הכסף זה החלק הפשוט ביותר, אבל מה עם כל ההיכרויות, מה עם השיווק, מה עם הפרטנרים.
אלי אופר: יש לנו כל מיני מדדים שבמשך השנים פיתחנו להראות באיזה היקף פרוייקטים המדינה משתתפת.
זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר מראה שהערך הכולל של פרוייקטים בהשתתפות ישראל הוא 3.5 מיליארד.
אלי אופר: התועלת של ההשתתפות זה לא הכסף של הפרוייקטים.
אלי אופר: מידי פעם באים אלי עם בעיות.
אלי אופר: בעיות בארגון כזה גדול יש בלי סוף.
אלי אופר: התוצאה האינטגרלית היא טובה.
אלי אופר: יש מערכות של קיזוז בעולם.
אלי אופר: יש בעיה בכך שהתוכנית נהייתה יותר ויותר תחרותית.
אלי אופר: אנחנו יכולים לשפר את ההשתתפות באזור הכולל של פלוס מינוס 10%, תקצוב של פלוס מינוס 15%,20%.
אלי אופר: אני אומר את זה כדי שלא נחיה בחלומות.
אלי אופר: אין מודל ראלי בעולם שמדינה כמו ישראל תשלם 200 יורו ותקבל בתמורה מיליארד יורו פרוייקטים.
אלי אופר: יש בעיה בכך שיש כמה מגזרים שלא נוטים לשתף את ישראל.
אלי אופר: הגישה שלנו, וככה החלטנו לפני כמה שנים, היא מקצועית פרופר.
אלי אופר: אנחנו השתדלנו לא להיכנס לשום פוליטיקה.
אלכס מילר: השאלה שלי היא בקשר לפטנטים.
אלכס מילר: האם אתם מממנים את העניין הזה של הפטנטים לאותם אנשים?
אלי אופר: מדינת ישראל משלמת את הכסף לאיחוד האירופי.
אלי אופר: זה מעין קופון כניסה.
אלי אופר: מדינת ישראל מממנת את ההשתתפות בתוכנית האירופית.
אלי אופר: לפני שנתיים התחלנו לעשות תוכנית עידוד לחברות קטנות.
אלי אופר: באופן ישיר אנחנו לא מתעסקים בזה.
מרסל שטאון: אתם כבר התייחסתם לדוח של רועי.
מרסל שטאון: אני רוצה להודות לרועי על העבודה שהוא עשה.
זבולון אורלב: הוא עשה עבודה טובה מאוד.
מרסל שטאון: בתוכנית השישית הפעילות של ישראל יותר מרכזית, יש לנו נוכחות יותר טובה מאשר בתוכנית החמישית.
זבולון אורלב: הצלחנו פחות.
זבולון אורלב: בתוכנית החמישית הצלחנו לקבל 967 פרוייקטים, כשבתוכנית השישית ירדנו ל847.
מרסל שטאון: בתוכנית החמישית היו 17 אלף, כאשר בשישית 9000.
מרסל שטאון: הפרוייקטים נעשו הרבה יותר גדולים, השטיח נעשה יותר קטן.
מרסל שטאון: יש תחרות של כולם.
זבולון אורלב: חשבתי שאנחנו משתפרים בתחרות.
מרסל שטאון: יחסית השתפרנו, כי אנחנו נמצאים באחוז יותר גדול של פרוייקטים משהיינו בתוכנית החמישית.
מרסל שטאון: פרוייקטים שזכו במימון בתוכנית החמישית היו 17 אלף, כשבתוכנית השישית 9000.
מרסל שטאון: כולם ירדו, כי יש פחות פרוייקטים.
מרסל שטאון: המימון לכל פרוייקט הוא הרבה יותר גדול.
זבולון אורלב: מה זה ערך כולל של פרוייקטים בהשתתפות התעשייה הישראלית?
מרסל שטאון: זה כולל את האוניברסיטאות.
מרסל שטאון: רצינו לבדוק מה קורה בתעשייה.
זבולון אורלב: החלק של התעשייה הוא חלק מהערך הכולל?
מרסל שטאון: בדיוק.
אלכס מילר: יש לכם מועצה שלשם מגישים את הרעיונות ואת הפרוייקטים?
מרסל שטאון: לא.
מרסל שטאון: יש גוף מרכזי בבריסל שמפרסם קולות קוראים.
מרסל שטאון: ב21 בדצמבר התפרסמו 42 קולות קוראים שונים.
מרסל שטאון: הגופים מגיבים.
מרסל שטאון: יש תאריכי הגשה.
מרסל שטאון: רצינו להראות בשקף הזה את המרכזיות של הפעילות הישראלית בתוך פרוייקטים.
מרסל שטאון: יש מימון ממוצע.
מרסל שטאון: אם אנחנו בפרוייקט זה אומר שאנחנו פעילים.
מרסל שטאון: אנחנו עשינו בדיקה דרך מכון דחף לבדיקת התועלת של התוצאות של התוכנית החמישית, כיוון שלגבי התוכנית השישית אנחנו לא יכולים לעשות את זה, המחקרים עוד לא נגמרו.
מרסל שטאון: התעשייה נהנית מהתוצאות ומפתחת פעילות אודות לתוצאות שמכוני מחקר עושים באירופה.
מרסל שטאון: האקדמאים או הפרופסורים שרואיינו אמרו שיש תרומה משיתוף הפעולה.
זבולון אורלב: יש איזה שקף שאומר מה צריך לעשות כדי להגדיל את ההצלחה שלנו?
זבולון אורלב: הוסכם שזה פרוייקט חשוב למדינת ישראל.
זבולון אורלב: מה צריך לעשות כדי להגדיל את ההשתתפות של האקדמיה ושל התעשייה?
זבולון אורלב: נדמה לי שאתם עובדים באמצעות איזו שהיא עמותה.
מרסל שטאון: הייתה החלטה לא להקים עמותה מיוחדת.
זבולון אורלב: בשביל מה צריך את ISERD?
זבולון אורלב: שהעמותה תעשה.
זבולון אורלב: מדובר בעמותה ממשלתית.
זבולון אורלב: מה תפקידה?
אלי אופר: ISERD זה גוף עצמאי שיש לו את ועדת ההיגוי הממשלתית.
זבולון אורלב: אני מבין שזה לא גוף משפטי.
אלי אופר: התפקיד של העמותה הוא לתת בית לISERD.
אלי אופר: אין לה שום מילה בעניין המהות שISERD עושה.
אלי אופר: זה לא קשור לוועדת ההיגוי.
אלי אופר: מכיוון שזה מבנה דיי חדש, אז פה ושם יש איזו שהיא חריקה.
זבולון אורלב: רק פה ושם?
זבולון אורלב: ISERD מקבלת את הכסף?
זבולון אורלב: 4.6 מיליון?
מוטי הרשקוביץ: אני מגיע לפה בתוקף היותי יו"ר פורום סגני הנשיאים.
מוטי הרשקוביץ: אני אדבר כאן בשם כל סגני הנשיאים של לשכות המחקר בארץ.
מוטי הרשקוביץ: האחוז היותר גבוה של ההצלחות היה בצד האקדמיה.
מוטי הרשקוביץ: מעל ל50% מההצלחות.
מוטי הרשקוביץ: יש לנו צרכים מיוחדים.
מוטי הרשקוביץ: בניגוד לתעשיות אנחנו מלכ"ר, אנחנו גופים ציבוריים.
מוטי הרשקוביץ: המבנה שלנו שונה, ההתנהלות שונה.
מוטי הרשקוביץ: הטיפול בכל התוכנית הזאת הוא שונה.
מוטי הרשקוביץ: צריך לתת את הדעת לנושא הזה.
מוטי הרשקוביץ: אני לא אפרט את הבעיות, אני רק אציין שהנושא של המע"מ לגבי אוניברסיטאות מהווה בעיה, מה שלא מהווה בעיה לגבי התעשיות.
מוטי הרשקוביץ: נאמר פה לגבי התפקיד של ISERD.
מוטי הרשקוביץ: התפקיד של ISERD הוא קריטי מבחינתנו כיוון שהתוכנית מאוד סבוכה.
מוטי הרשקוביץ: יש תוכניות שהן ייחודיות לאוניברסיטאות, אם זה במקרה של החלפת חוקרים או החלפת סטודנטים, אם זה במקרה של מחקר בסיסי.
מוטי הרשקוביץ: גם במקרה של כניסה עם התעשייה הנושא מאוד סבוך, לכן התמיכה היא קריטית.
מוטי הרשקוביץ: ככל שירבו לתת לנו תמיכה בנושא הזה ויתחשבו בבעיות הייחודיות שלנו, כך ייטב.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו משוכנעים שלמרות סידרת המאמרים שהתפרסמה ב"הארץ" על האוניברסיטאות וסידרת ההשמצות שהופיעה שם, העבודה של האוניברסיטאות היא מצוינת למרות התקציבים המקוצצים.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו בקיצוצים רציניים.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו רואים הזדמנות רצינית לשדרג את נושא המחקר באמצעות התוכנית הזאת.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו חייבים להתארגן נכון כדי לצאת לדרך.
מוטי הרשקוביץ: התמיכה האדמיניסטרטיבית והתמיכה מצד גופים שתומכים בנושא הזה היא קריטית.
זבולון אורלב: מה עושים סגני הנשיאים למחקר כדי לוודא שהפוטנציאל המחקרי שלנו מגיש את ההצעות, שכל חוקר יודע?
זבולון אורלב: מה מנגנון התמיכה המקצועי לאותו חוקר להגיש את ההצעה כמו שצריך כדי להגדיל את הסיכויים?
זבולון אורלב: מי עוקב אחרי ההצעות שנכשלו כדי להבין למה הם נכשלו ולתקן להבא?
מוטי הרשקוביץ: יושבים איתי כאן כמה מנהלים של רשויות המחקר שהם אלה שמבצעים את העבודה בשטח.
מוטי הרשקוביץ: רשויות המחקר כפופות לסגני הנשיאים.
מוטי הרשקוביץ: הן מבצעות את כל הפעולה האדמיניסטרטיבית, את כל פעולת הליווי של התוכניות האלו.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו מקבלים את כל התוכניות.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו מקבלים ליווי דרך ISERD ששולחים לנו יועצים כדי להסביר את התוכניות.
מוטי הרשקוביץ: נציגים שלנו נוסעים לבריסל כדי להשתתף בסדנאות.
זבולון אורלב: הוועדה רוצה לדעת מה אתם עושים.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו מנהלים בתוך האוניברסיטאות מספר רב של פגישות עם החוקרים המתאימים לפי תחומי התוכניות.
מוטי הרשקוביץ: יש 11 תוכניות שונות.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו יודעים ויכולים לזהות את חברי הסגל המתאימים לתוכניות.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו יושבים איתם.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו מביאים יועצים מחוץ לאוניברסיטה כדי לשבת עם החוקרים.
מוטי הרשקוביץ: במקרה של חוקרים שמוכנים להיות קורדינטורים אנחנו מביאים יועצים שעוזרים להם בכתיבת הצעות המחקר.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים להם ליווי לאחר מכן.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו מלווים את הנושא הזה על ידי בדיקה של מצב ההצעות, של איך שזה מתקדם.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים להם ליווי אדמיניסטרטיבי כדי שיוכלו להתמודד עם התוכניות הסבוכות האלו.
זבולון אורלב: זה עולה כסף להגיש את ההצעות?
מוטי הרשקוביץ: בוודאי שזה עולה כסף.
זבולון אורלב: מי משקיע את הכסף?
מוטי הרשקוביץ: אנחנו משקיעים את הכסף הזה.
מוטי הרשקוביץ: המערכת האקדמית מתגמלת את חברי הסגל בהתאם למודל שות"ת מנהל, בהתאם להצלחות בקליטת מענקי המחקר.
מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים תוספת למשכורת על תוספת המחקר.
זבולון אורלב: אני לא חושב שהחוקרים מודעים לכך שזאת ההזדמנות הטובה ביותר שיש לחוקר לזכות במענק מחקר גדול שפורץ לעולם.
זבולון אורלב: האם נעשו תחקירים לגבי ההצעות שהוגשו ונענו בשלילה?
מוטי הרשקוביץ: אני מופתע לשמוע את זה, כיוון שהפעילות שמתבצעת בתוך האוניברסיטאות היא מאוד אינטנסיבית.
מוטי הרשקוביץ: קשה לי להאמין שיש חוקר אחד באוניברסיטה - אלא אם כן הוא מתעלם באופן מוחלט ממה שקורה שם - שלא שמע, שלא יודע ולא מנסה.
מוטי הרשקוביץ: גם חוקרי מדעי הרוח והחברה משתתפים בצורה אינטנסיבית בתוכניות האלו.
אלכס מילר: אני רואה שמדינת ישראל מממנת חלק מאותם פרוייקטים.
אלכס מילר: האם יש התחשבות בצרכיה של מדינת ישראל?
אלכס מילר: אותם פרוייקטים מוגשים ישירות לבריסל.
אלכס מילר: למה לא עושים את זה דרך הגוף הזה של ISERD?
אלכס מילר: למה אין את הרגולציה הזאת כאן?
אלכס מילר: ככה אתה יכול לקחת את החלק של מדינת ישראל ולראות איך אפשר לשלב את הצרכים שלה בפרוייקטים שמוגשים.
אלכס מילר: רציתי לשמוע אם יש אפשרות לשלב בפרוייקטים שמגישות האוניברסיטאות והתעשייה את היזמים הצעירים שלא נמצאים בתחומים האלה ישירות.
אלכס מילר: הם לא פרופסורים באוניברסיטאות, הם לא חוקרים או עובדים בפיתוח בתעשייה, מדובר ביזמים שהייתה להם חשיפה לנושאים, מדובר ביזמים שהם בוגרי אקדמיה.
אלכס מילר: האם יש דרך שתלוו אותם כדי שגם הם יוכלו להגיש פרוייקטים?
ישראל פאר: בתעשייה עושים דברים מצוינים.
ישראל פאר: התעשיינים יודעים שיש פוטנציאל של מיליארד שקל וכדאי להשקיע אחוז קטן כדי לקבל מתוך זה הצלחה יותר גדולה.
ישראל פאר: אני יודע שנותנים לתעשייה סכום ראשוני כדי להגיש ולהצליח.
ישראל פאר: אמר סגן הנשיא למחקר, יושב-ראש פורום סגני הנשיאים, שבאוניברסיטאות יש היערכות.
ישראל פאר: אכן כן.
ישראל פאר: אנחנו משלמים מהתקציב שלנו את העזרה הקטנטנה הזאת שאפשר לתת לחוקר כדי שיצליח.
ישראל פאר: יש בעיה, כי אי אפשר לקבל חזרה את הכסף הזה.
ישראל פאר: הישראלים בפרוייקט דומיננטיים.
ישראל פאר: לישראל יש שם מצוין.
ישראל פאר: האיחוד האירופי הוציא חוברת על טכנולוגיות ננו.
ישראל פאר: מדובר בערך ב-16 פרוייקטים, כשרק ב2 אין ישראלים.
ישראל פאר: יש לנו פוטנציאל אדיר.
ישראל פאר: השאלה עכשיו היא מה עושים.
ישראל פאר: ISERD עושה עבודה נהדרת.
ישראל פאר: אדוני היושב-ראש, שאלת לגבי המודעות של חוקרים.
ישראל פאר: הם יודעים ב100%.
ישראל פאר: השאלה היא אחוז ההצלחה.
ישראל פאר: אנחנו לא מקבלים ציון על ההגשות.
ישראל פאר: צריך לעשות כל מאמץ בשביל להצליח.
ישראל פאר: מדינת ישראל החליטה להוציא מיליארד שקל.
ישראל פאר: בפועל היא תוציא כפול.
ישראל פאר: למה לא לקחת סכום קטן מהסכום הזה על מנת לעשות היערכות?
ישראל פאר: כבר היום אנחנו מפסידים.
זבולון אורלב: מה זה נקרא לעשות היערכות?
ישראל פאר: אנחנו לוקחים חברות ייעוץ שעוזרות לכתוב את השפה הנכונה.
ישראל פאר: גם התעשייה עושה את זה.
ישראל פאר: יש תג מחיר של 15 אלף דולר על מנת להכין את הדברים האלה.
ישראל פאר: לא את המדע עצמו, לא את הטכנולוגיה, אלא איך כותבים.
ישראל פאר: בסוף מגיעים כל הטובים.
ישראל פאר: אתה נופל על רבע אחוז, על חצי אחוז.
ישראל פאר: מה שקובע זה הכסף הקטן.
ישראל פאר: אם אנחנו נגדיל רק ב20% באקדמיה, שבזה אני מבין קצת, זה חצי מיליארד שקל.
ישראל פאר: בואו תשקיעו מיליון אחד באופן מיידי.
ישראל פאר: נקבל את זה ביוקרה.
ישראל פאר: קורה שאחוז ההצלחה של הישראלים עולה.
ישראל פאר: בכל קונסורציום שמתארגן חשוב מאוד שיהיו ישראלים.
ישראל פאר: בואו נזמין אחד כזה.
ישראל פאר: ISERD עשה עבודה גדולה.
ישראל פאר: הוא הוקם לפני 10 שנים.
ישראל פאר: אני חושב שצריך לראות מה הצרכים.
ישראל פאר: צריך לקחת חברה חיצונית רצינית שתבחן מה עומד בפוטנציאל שעומד לפנינו.
זבולון אורלב: האם היועצים זה חברות בארץ או שחברות מחו"ל?
ישראל פאר: גם וגם.
ישראל פאר: זה שווה כל דולר, רק שאין לנו אותו.
זבולון אורלב: אני קצת מוטרד מהחלק של התעשייה.
זבולון אורלב: האקדמיה נראית מערכת מאוד מאורגנת, מאוד מסודרת.
זבולון אורלב: התעשייה יותר מפוזרת.
זבולון אורלב: נראה לי שיש יותר מה לתקן ומה לשפר.
משה הראל: צריך חשיבה ברמה של התעשייה והאקדמיה.
משה הראל: הוזכר פה שISERD הוקם לפני 10 שנים.
משה הראל: ISERD הוקם כחשיבה של התוכנית הרביעית והחמישית.
משה הראל: בתוכנית השביעית קרו שינויים רבים שצריכים להיערך אליהם.
משה הראל: צריך לבנות הכל מחדש.
זבולון אורלב: למה נראה לך שאין חשיבה?
משה הראל: אני חושב שISERD היה ערוך בתוכנית החמישית ולכן היו הצלחות, אבל בתוכנית השישית היו פחות ופחות הצלחות.
זבולון אורלב: הנתון היה שעלינו מ16% ל19% הצלחות.
משה הראל: הפוטנציאל שלנו הרבה יותר גדול.
משה הראל: חברות קטנות לא רוצות להיכנס לתוכנית בגלל החשש שלהן.
משה הראל: אני מרגיש שהן נרתעות מלגשת לתוכנית בגלל שהן חושבות שהסיכוי שלהן קטן.
משה הראל: יש גורמים אובייקטים שלא תלויים בנו, אבל יש גורמים סובייקטיביים שתלויים בנו וניתן לעשות יותר עם חשיבה משותפת של התעשייה והאקדמיה.
זבולון אורלב: איך אתה רואה את החשיבה המשותפת?
זבולון אורלב: באיזו מסגרת?
משה הראל: אני הצעתי להקים ועדה שתהיה משותפת לאקדמיה, לתעשייה ולגוף ממשלתי כדי להיערך נכון.
משה הראל: בתוכנית השביעית אנחנו מפגרים.
משה הראל: רק בתוכנית של information technology יש למעלה ממיליארד יורו.
זבולון אורלב: מה צריך לעשות כדי שהיא תוליך?
משה הראל: צריך לתת עידוד לתעשייה לגבי מידע שוטף ועדכני, צריך לשלוח אנשים לחו"ל בצורה שוטפת כדי שישתתפו בוועדות השונות של התוכנית, צריך לעודד הגשת הצעות.
משה הראל: הקטנת ההשתתפות גרמה לבעיות שהיו בתוכנית השישית ולאי מיצוי הפוטנציאל.
משה הראל: גורדון כתב לי שהתוכניות האירופיות - בהיותן תוכניות אסטרטגיות - מהוות זרז להגברת שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשייה.
משה הראל: האקדמיה יכולה למשוך את התעשייה.
משה הראל: בנושא הזה צריכה להיות פעילות נוספת.
משה הראל: המדען הראשי מוציא סכומים לא קטנים לעידוד תעשיות מו"פ.
משה הראל: מאחר והתוכנית האירופית היא כסף שאנחנו משלמים נטו בעוד שבתוכניות המגנ"ט והאחרות אנחנו אמורים להשקיע כסף, אני חושב שכדאי להפנות אותם לתוכנית האירופית.
משה הראל: כשבאה חברה עם הצעה מסוימת בנושא של מו"פ כדאי למצות קודם את האפשרות שלה להגיש את הבקשה באירופה.
משה הראל: אם לא יוצלח, הם יכולים לחזור אלינו.
משה הראל: זאת דוגמה לחשיבה ברמה הלאומית.
משה הראל: יש כאן עוד הצעות קונקרטיות.
משה הראל: לעיתים החברות מקבלות סיוע מהמדען ואז מגישות.
משה הראל: למרות שאומרים שהתוכנית השביעית יותר פשוטה, בפועל היא הרבה יותר מסובכת.
משה הראל: יש הרבה יותר פיגורים.
משה הראל: חוסר המידע הוא בשטח.
משה הראל: אני אישית יכול לפנות למספר מצומצם של חברות.
משה הראל: צריכה להיות פנייה ברמה הלאומית בנושא הזה.
משה הראל: כדאי ששליחים של משרד החוץ ואחרים יעזרו לנו לקדם את הנושא של ישראל ואירופה, זאת אומרת לעשות לובינג.
משה הראל: זה דבר שהוא מאוד חשוב.
משה הראל: אני העליתי את זה בדיון שהתקיים בתוכנית השישית.
משה הראל: זה התקבל בתור המלצה.
צבי קפלן: אני התמניתי על ידי ISERD להיות נציג בוועדת החלל של התוכנית השביעית.
צבי קפלן: מאוקטובר אני שם.
צבי קפלן: קצת למדתי את הנושא.
צבי קפלן: האקדמיה אולי תסתדר, כי אחד המחסומים הוא היכולת למצוא שותפים ולהתחבר לקונסורציומים או לייסד קונסורציומים.
צבי קפלן: לגבי התעשייה זה יותר קשה.
צבי קפלן: זה צריך להיעשות בדחיפת התעשייה מכאן.
צבי קפלן: הרבה לא מודעים.
זבולון אורלב: מה זה דחיפת התעשייה?
צבי קפלן: יש עכשיו באירופה בקשה לארכיוני תצלומים.
צבי קפלן: צריך פשוט לגשת לתעשיות.
זבולון אורלב: מי צריך?
זבולון אורלב: ISRED צריך לעשות את זה?
צבי קפלן: אני לא יודע מי עושה את זה.
צבי קפלן: אין מספיק מידע.
צבי קפלן: בתחום החלל המחסומים גדלים, החשיבה היא אירופית.
צבי קפלן: חלק מהקונסורציומים נודדים מהתוכנית השישית לשביעית.
צבי קפלן: אחוז ההצלחה נמוך, לכן חייבת להיות פעולה יזומה כדי להביא את התעשיות למודעות לגבי היכולות.
צבי קפלן: צריך לעזור להן בnetworking.
צבי קפלן: בלי זה אני צופה קשיים רבים.
זבולון אורלב: מי לדעתך צריך לעשות את זה?
צבי קפלן: התוכנית מחולקת ל10 או 12 תחומים.
צבי קפלן: כל אחד בתחומו צריך להיות רפרנט נאמן.
זבולון אורלב: השאלה שלו היא לגבי הרגולציה של המדינה.
זבולון אורלב: מי במדינה צריך לראות את עצמו אחראי?
צבי קפלן: בנוסף לISERD צריכה להיות דיסציפלינה מקצועית.
מיכאל וינוקור: המדינות באירופה מגינות על התעשייה בכל הכוח שלהן.
מיכאל וינוקור: צרפת, אנגליה, גרמניה.
זבולון אורלב: מי מטעמן עושה את זה?
מיכאל וינוקור: הנציגים דופקים על השולחן.
זבולון אורלב: מי הם הנציגים?
מיכאל וינוקור: כמו למשל המשרד בבריסל.
מיכאל וינוקור: אני מברך על האקדמיה, אנחנו אפילו עובדים יחד בפרוייקטים משותפים.
מיכאל וינוקור: בצד שלנו יש בעיות.
מיכאל וינוקור: יש תת ועדת מחקר של תעשיות החלל האירופאיות שמכינה את התוכנית, כשהתוכנית אחר כך משתקפת בתוכנית הכללית של האווירונאוטיקה בבריסל.
זבולון אורלב: חוץ מISRED, שהוא השולחן העגול של מפגש הנושאים בעול, אין עוד שולחן עגול נוסף שבו נפגשים כל הנוגעים בדבר לדיון וחשיבה?
מיכאל וינוקור: יש על ידי ISERD, אבל לא מסגרת קבועה.
מיכאל וינוקור: יש ועדות שמנהלות תוכנית אווירונאוטיקה, תוכנית ננו.
מיכאל וינוקור: המדינות שולחות כנציגים גם נציגים מהתעשייה.
מיכאל וינוקור: זו לא בושה לוועדות המנהלות שרואות את התוכניות.
מיכאל וינוקור: יש מנגנון כזה שצריך לאשר פעם ב-6 חודשים.
מיכאל וינוקור: הנציגים האלה משתמשים בוועדות האלו כפורום על מנת לבחון פרוייקטים נוספים.
אסתר לובזנס: אנחנו 33 חוקרים.
אסתר לובזנס: קיבלנו 14 פרוייקטים, כשמתוכם 6 פרוייקטים של קורדינטורים.
אסתר לובזנס: מתוך הניסיון הזה אני חושבת שההצלחה בתור קורדינטורים חשובה מאוד.
אסתר לובזנס: קורדינטורים נכנסים לקטגוריה אחרת משום שהם יכולים להשפיע על ההחלטות של ועדות.
אסתר לובזנס: יש חשיבות של ניהול פרוייקטים אירופאים מעבר לפרוייקט עצמו.
אסתר לובזנס: קורדינטורים נקראים לייעץ לקהילייה האירופאית גם בקולות קוראים חדשים.
אסתר לובזנס: צריך לעשות מאמץ שישראלים יהיו גם קורדינטורים של פרוייקטים אירופאים.
אסתר לובזנס: אם נרצה לשמור על ההצלחה אנחנו חייבים לקלוט הרבה מדענים צעירים.
אסתר לובזנס: בתוכנית השביעית ישנו דגש גדול על הגשה של הצעות מחקר על ידי חוקרים צעירים.
זבולון אורלב: אנחנו בישיבה הזאת לא נפתור את בעיות היסוד של ההשכלה הגבוהה.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים להתרכז במצב שהגיל עולה והכסף יורד.
זבולון אורלב: מה ניתן עדיין לעשות?
אסתר לובזנס: נקודה שלישית שרציתי להעלות זה לעודד מדענים ישראלים.
אסתר לובזנס: אנחנו לא מיוצגים מספיק.
זבולון אורלב: איך מעודדים?
אסתר לובזנס: מודעות של המדענים.
אסתר לובזנס: זאת עבודה סיזיפית.
אסתר לובזנס: כשנוסעים לבריסל עובדים מאוד קשה בשיפוט ההצעות אבל לומדים הרבה מאוד איך להגיש הצעות בעתיד.
זבולון אורלב: מי צריך לעודד?
אסתר לובזנס: כל מוסד ומוסד צריך להביא את זה למודעות.
יעל לפיד: התהליך מתחיל באיך מתגבשת תוכנית העבודה באירופה.
יעל לפיד: היא מתגבשת על ידי הרבה גופים מייעצים.