GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק כהן: לדעתי, הם נמצאים קצת אחורה בנושאים האלה.
איציק כהן: צריך לטפל בפנימי.
איציק כהן: ברובד של התקשורת אין בעיה; ברובד של השירותים לתושב אין בעיה; הרובד היחידי הקיים הוא הרובד האפליקטיבי של ניהול משאבי הארגון.
איציק כהן: מה שעושה אבי קטקו בתחום הגביה - הוא משקיע הון תועפות.
איציק כהן: לדעתי, אחרי מה שהוא עושה בעירית תל אביב זה צריך להיות אצל כולם - להפסיק את הפיתוח של הגביה עכשיו בכל המערכות, ולומר שמה שהוא בונה יהיה לכולם, כשם שהממשלה אמרה שמה שמתאים למשרד הפנים מתאים למשרד המדע ולמשרד התקשורת.
זבולון אורלב: מי אחראי להנהיג את זה?
איציק כהן: משרד הפנים.
מרינה סולודקין: לדעתי, הכתובת היא משרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: אני לא אומר שאני מסכים אתו, אבל אני יכול להבין אותו.
זבולון אורלב: הוא יכול לומר: כשם שמשרד החינוך דואג למחשב את כל בתי המחשב בתוכנית אחידה לניהול המערכות הפנימיות של בתי הספר, או כשם שעושה משרד הבריאות, כך משרד הפנים צריך לראות את עצמו כמי שמנהיג את סוגית המיחשוב והאינטרנט ברשויות המקומיות.
איציק כהן: למה זה הצליח בממשלה?
איציק כהן: לא הסתכלנו הרבה - התחלנו במשרד המדע, ויתרון הקוטן חשוב כאן מאוד.
איציק כהן: שנית, יש workfloor: אם שר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים באים לרשות ואומרים - אלה תהליכי העבודה שיש לאמץ.
איציק כהן: כל - - - נובעת מבירוקרטיה פקידותית.
איציק כהן: אני אומר את זה במפורש.
איציק כהן: ברגע שבו הממשלה אמרה שאלה תהליכי העבודה שצריכים להיות, כך מגישים את ההזמנות וכך יוצא תשלום, זה מה שקורה.
איציק כהן: כך למשל, תמיכות.
איציק כהן: מי כמוך יודע איזה בלגן היה בתמיכות.
איציק כהן: היום יש לנו מערכת - תמיכהנט - שפותרת את כל התמיכות של המדינה.
איציק כהן: כלומר, הנושא של מירכוז.
איציק כהן: לשאלה שנשאלה: אני חושב שמשרד הפנים צריך לאגם את זה כי הוא כמו החשב הכללי של הרשויות.
איציק כהן: כל הכסף בא אליו וכל הכסף יוצא ממנו בנושאים האלה.
איציק כהן: עובדה שמשרד החינוך במנב"סים של בתי הספר עשה את המערכת הפנימית.
איציק כהן: לסיכום, אני קורא לנצל את הידע שהצטבר.
איציק כהן: אם יש כאן משלחות שמגיעות מכל העולם ומנצלות את הידע הזה, חבל שכאן בתוך הבית לא מנצלים את זה.
איציק כהן: שנית, כל הפלטפורמה קיימת.
זבולון אורלב: קיבלנו שאלה מינון: "מדוע מתעכב שיתוף היכולות והניסיון הנצבר באתר הממשלה בהצלחה לרווחת אתרי הרשויות המקומיות?
איציק כהן: ראשית, הוא לא מתעכב.
איציק כהן: ברשויות עם רצון - ויעידו נציגי עירית ירושלים, עירית תל אביב, אריאל ואחרים שעובדים אתנו - זה עובד.
איציק כהן: מי שמגיש את הדרישות שלו - יש כאן חמישה מנמ"רים לפחות שעובדים אתנו.
איציק כהן: זו יוזמה.
מרינה סולודקין: זה לא נכון שזאת יוזמה.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים שזה יהיה בכל המדינה.
2482: לצורך הגילוי הנאות, אני מכהן גם כדירקטור בחברת האוטומציה - אני ראש ועדת הפיתוח של האוטומציה.
2482: אני רוצה להציג את עמדתו של השלטון המקומי, ולא של רשות זאת או אחרת.
2482: כרגע אני מדבר על המיחשוב בשלטון המקומי.
2482: אי אפשר להשוות בין הדברים שנסקרו בדבריו של איציק כהן לבין המצב בשלטון המקומי.
2482: בשלטון המקומי ישנה הטרוגניות.
2482: 155 רשויות המצויות בהסכמי הבראה.
2482: אין להן כסף לקנות מחשב או לשלם משכורת.
2482: כל הסיטואציה שחלה בשלטון המקומי לא קיימת בשלטון המרכזי.
2482: אי אפשר להשוות בכלל מין בשאינו מינו.
2482: הקופה שהחשב הכללי הקציב לתכנית מרכבה מתסכמת ב-500-600 מיליוני ש"ח.
2482: כמה קיבלנו כשלטון המקומי?
2482: אפס.
2482: הדבר הזה הוא בלתי מתקבל על הדעת.
זבולון אורלב: אני מניח שמענקי האיזון מבוססים על מרכיבים מסוימים.
זבולון אורלב: האם אין מרכיב של סוגית המיחשוב?
2482: לא קשור לזה בכלל.
2482: לאחר שנוכחנו בהבדל שבין השלטון המקומי לבין השלטון המרכזי, סיכם שר האוצר דאז נתניהו עם זליכה החשב הכללי על פרויקט משותף ניסיוני בשם "עיר חכמה".
2482: אבי קטקו היה אצלי באריאל ראש הפרויקט הזה מספר שנים, והוביל את זה, לפני שמונה לראש אגף המיחשוב בעירית תל אביב.
2482: הוא הוביל את הפרויקט הזה מתוך נקודת המוצא לפיה ה-end user הוא התושב.
2482: עם כל הכבוד לממשלה, תפקידה הוא לספק שירותים באמצעות המשרד הספציפי או הרשות המקומית.
2482: הרשות המקומית היא האינטרפייס בין התושב לבין המימשל.
2482: אנחנו, ראשי הרשויות והרשויות, הן הזרוע הארוכה של המימשל במדינת ישראל.
2482: זו הרשות הרביעית.
2482: בלי השלטון המקומי, חבל על הזמן של כל שלוש המערכות האחרות.
2482: ראינו את זה לפני מספר חודשים בתקופת המלחמה בגליל, ואתם יודעים את הדברים האלה.
2482: לכן אני אומר לכם, אדוני יושב-ראש הוועדה וחברת-הכנסת סולודקין: הדרישה שלי כשלטון מקומי מחברי הכנסת היא שהיום, לקראת תקציב 2007 שעבר בקריאה הראשונה, יועברו תקציבים לרשויות המקומיות באמצעות משרד הפנים, בהוראת החשב הכללי ואגף התקציבים.
2482: אני לא יכול כראש עיר לקבל כסף אלא דרך משרד הפנים, דרך אישור המנכ"ל ושר הפנים, דרך תקציבי פיתוח.
2482: אין שום דרך אחרת להעביר לנו, ל-256 הרשויות, כספים כלשהם אלא באמצעות משרד הפנים.
2482: לכן, כאשר אומר ידידי איציק כהן, על בסיס הפיילוט המוצלח שאנחנו עושים יחד, שצריך להרחיב את זה - הדרך היחידה שידידי מר רם בלינקוב מנכ"ל משרד הפנים לא יגידו לו להוציא מתקציב משרד הפנים 500-600 מיליוני ש"ח, אלא יוסיפו לו את הסכום הזה בתוכנית תלת-שנתית.
2482: ישבנו אצל מנכ"ל משרד הפנים הקודם.
2482: איציק כהן העלה את הנקודה שבלי 500-600 מיליוני ש"ח, חבל על הזמן.
2482: המקור היחיד הוא הבית הזה.
2482: אף אחד לא ממציא את הכסף.
2482: המקום היחיד שבו אפשר להסדיר את הענין הוא ועדת הכספים בהצבעה השניה והשלישית על תקציב 2007.
2482: הגורם שאנחנו עובדים אתו כשלטון מקומי הוא משרד הפנים.
2482: ישבנו אצל מנכ"ל משרד הפנים הקודם, ויש סיכום דברים - גם עם איציק כהן שישב - והוא העלה את העובדה שבלי 500-600 מיליוני ש"ח שיבואו ממשרד האוצר למען השלטון המקומי, חבל על הזמן ושום דבר לא יתקדם.
איציק כהן: לא אמרתי ממשרד האוצר; אמרתי שיבוא מאיזשהו מקור.
2482: אני אומר שהמקור היחיד הוא מהבית הזה.
2482: אף אחד לא ממציא את הכסף ולא הולכים לכספומט.
2482: המקום היחיד שבו אפשר להסדיר את הענין הוא ועדת הכספים, בהצבעה בקריאה שניה ושלישית על תקציב המדינה לשנת 2007.
2482: אני שב ואומר: הגורם שאתו אנחנו עובדים כשלטון המקומי הוא משרד הפנים, ומשרד הפנים צריך לקבל את האמצעים כדי להעביר אלינו את התקציבים ולהוביל את הענין.
2482: הנקודה השניה, לאור המסמך המוגש לוועדה ולאור דבריו של איציק כהן.
2482: כתוב כאן: "משרד החשב הכללי באוצר יספק לרשויות המקומיות תשתית".
2482: השלטון המקומי לא רוצה להיות פקידים של האוצר.
2482: אנחנו לא רוצים להיות פקידים של משרד הפנים.
2482: אנחנו אנשי ביצוע.
2482: אנחנו לא יכולים להיות אנשי השלטון המרכזי; אנחנו שלטון מקומי.
2482: יש הפרדה על פי התפיסה והאידיאולוגיה בין השלטון המקומי לבין השלטון המרכזי.
2482: שלטון מרכזי צריך להתוות מדיניות; שלטון מקומי צריך לבצע את המדיניות.
2482: אני מודיע שלא נהיה פקידים של אף אחד בשלטון המרכזי.
2482: הוזכר כאן המנב"ס שהמציא משרד החינוך - מי צריך את המנב"ס הזה בדרך הזאת?
2482: אני אומר את הדברים כמשתמש קצה.
2482: לשם מה משרד החינוך צריך לפתח את התוכן הזה בכלל?
2482: למה שלא תקח חברת מיקור חוץ, שתפתח את כל הצרכים של כל משרדי הממשלה תחת גג אחד כשמשרד הפנים מוביל את זה ומנחה להיות אינטרפייס ומשיקים לכל משרדי הממשלה.
2482: למה עכשיו, לקראת רעידת אדמה, אני צריך להתארגן כראש עיר, ומקבל חוזרים ממנכ"ל משרד הפנים, שאמרו שתוך שנה תהיה רעידת אדמה ו-400 אלף איש לא ימצאו בית ו-17 אלף איש ייהרגו.
2482: מה אני אעשה אז?
2482: אלך למנב"ס?
2482: אלך ל"מרכבה"?
2482: לאן אני אלך?
2482: אני מציג את הדברים כדי שתראו את תורת האבסורדים של כל מה שמתרחש במערכות השלטוניות של מדינת ישראל.
2482: כבא כוח השלטון המקומי, אני דורש שמשרד האוצר יקציב את בשנה הזאת את הסטרטאפ הראשון של 200 מיליוני ש"ח.
2482: ניקח את כל מה שפותח במשרד החשב הכללי על ידי הצוות של מרכבה ותהיל"ה; ניקח את המנמ"רים שלנו, שהם אנשי מקצוע לא פחות טובים מכל מישהו אחר; ניקח את החברה לאוטומציה שנשארה לבד בשוק היום, והיא הוא מונופול אבל אחרי שמל"מ קרס--
2482: החברה לאוטומציה תלך למכרז, ולא תקבל שום דבר בהקצאות.
2482: אבל אני אומר שכרגע לשלטון המקומי יש גוף אחד שנותן שירותים, בדיוק כמו החשב הכללי היום.
2482: יש את הדבר הזה.
2482: לא טוב?
2482: שימציאו דבר אחר.
2482: אני לא רוצה עוד רשות חדשה, עוד פקידות וכן הלאה.
2482: צריכים לתת לנו את הבסיס הכספי הכלכלי כך שלראש עיר לא תהיה דילמה אם לשלם משכורת או להכניס את המערכות החדשות – שזה יהיה תקציב צבוע, שאי אפשר לגעת בו, כפי שאומרים לי כראש רשות בוועדת החינוך שאני לא יכול לקחת תקציב שהוקצה לרשות המקומית תחת הסעיף התקציבי הזה – כי פחדו שהרשויות יגנבו את הכסף הזה לצרכים אחרים.
2482: אסכם: (א) צריך להיות תקציב תלת-שנתי; (ב) כפי שסיכמנו בישיבת מנכ"ל משרד הפנים לפני יותר משנה: תוקם ועדה משותפת של השלטון המקומי ושל נציגיו יחד עם השלטון המרכזי ונציגיו.
2482: כשיפתחו את מערכת שחר למשרד העבודה והרווחה זה יהיה גם בתיאום אתנו, ולא בלעדינו, ולא יעשו שום דבר בשום משרד בלעדינו.
2482: כי אם יעשו את זה בלעדינו לא יהיה שיתוף פעולה, וכך אנחנו ממשיכים הלאה.
2482: זו תהיה ועדה מקצועית שתצטרך לדווח לשני הגופים האמורים; (ג) אני מציע שמנכ"ל משרד הפנים יוביל את זה, בתנאי שיהיו לו האמצעים.
2482: בלי אמצעים, זה לא שווה מאומה.
זבולון אורלב: ראשית, חשוב להדגיש שהחברה לאוטומציה, ככל החברות בארץ, מחויבת על פי חוק חובת המכרזים, ואין פטור לאף אחד.
זבולון אורלב: אנחנו מכבדים את החברה, והתרשמתי מאוד במסגרת ביקורי שם.
זבולון אורלב: היא בוודאי ראויה להערכה רבה, אבל מעבר לסימפטיות אישיות, צריך להבין שאנחנו חיים במדינה מתוקנת, ויושבות כאן בחדר חברות נוספות שנותנות שירותים לרשויות מקומיות.
זבולון אורלב: אם אינני טועה זה מתחלק 80% לחברה לאוטומציה, 10% מל"מ ו-10% EPR.
זבולון אורלב: אבקש לומר הערה אחת לרון נחמן: נכון שבאופן מהותי הבית הזה מצביע על תקציב המדינה.
זבולון אורלב: עם זאת, כחבר כנסת לשעבר, אתה יודע שההצבעות הן ידועות מראש.
זבולון אורלב: אתה גם ראש עיר.
זבולון אורלב: אז בשיטה הדמוקרטית, ברגע שהממשלה החליטה על תקציב, הקואליציה מחויבת.
זבולון אורלב: אז נכון שיש לה כל מני אפשרויות, אבל לבוא ולהטיל את הענין על חברי הכנסת ולומר שהם נושאים באחריות המהותית, יש עם זה בעיה.
זבולון אורלב: אני עדיין חושב שהכתובת העיקרית צריכה להיות הממשלה, שנושאת באחריות.
זבולון אורלב: אנחנו גם דנים בתחום מובהק של הרשות המבצעת.
זבולון אורלב: ככנסת, אנחנו מקיימים פיקוח, והישיבה הזאת היא גם פיקוח.
זבולון אורלב: זה לא סותר את העובדה שצריך לעשות מאמץ בוועדת הכספים.
זבולון אורלב: אף מפלגה לא לקחה על עצמה את ההובלה של הענין, כך שהיא תוכל לבוא עם הקרדיט לציבור.
זבולון אורלב: אינני רוצה להיכנס לענינים פוליטיים, אבל בכל זאת ראיתי שקדימה, שהיא המרכיב העיקרי של הקואליציה, מדגישה מאוד את האחיזה שלה בקרב ראשי הערים.
זבולון אורלב: היא גם עושה מאמץ עליון כדי שראשי ערים רבות יהיו מקושרים פוליטית עמה.
זבולון אורלב: אז בבקשה, יבואו ראשי הערים של מפלגות השלטון - של קדימה, של העבודה, אולי של ש"ס - וילחצו על ראש הממשלה ועל שר האוצר.
זבולון אורלב: אני פונה למנכ"ל משרד הפנים: יש תשובות ידועות מראש של מנכ"לים.
זבולון אורלב: ביקשתי היא שלא להסתתר מאחורי ראש קטן ולומר: אנחנו משרד הפנים, ובמסגרת האמצעים שלנו עושים מה שאנחנו יכולים.
זבולון אורלב: לדעתי, למשרד הפנים יש אחריות שלטונית להתנהלותן של הרשויות המקומיות מבחינת האזרח.
זבולון אורלב: לכן, בכל הקשור לשירות לאזרח זאת לא רק תעודת זהות חכמה.
זבולון אורלב: אני מקווה שהדיון המוקדם שיכנע אותך שמדובר בנושא חשוב.
זבולון אורלב: זהו מהלך הכרחי, אחרת אנחנו מגיעים למחוזות שלא רצינו להגיע אליהם מבחינת השירות לאזרח, מיצוי זכויותיו וכדומה.
רם בלינקוב: אקדים מספר מילים: ראשית, ההנחה שפרויקט המרכבה יסתיים באמצע השנה הבאה היא עדיין בגדר הנחה, ולא הייתי ממהר להמר על הדבר הזה.
רם בלינקוב: יש עדיין הרבה מאוד מכשולים בדרך, וחילוקי דעות עם החשב הכללי בנוגע ליישום.
רם בלינקוב: שנית, תיארת את הקידמה.
רם בלינקוב: גם אליי הגיעה השמועה הזאת – עד שבאתי ונחתי על הכורסה ופתחתי את המחשב וגיליתי שאני לא יכול להשתמש באאוטלוק, לדוגמה.
רם בלינקוב: זה כל כך מתקדם, עד שהדבר הפרימיטיבי הזה מתוצרת החברה העלובה הזאת, מייקרוסופט, לא בשימושי.
רם בלינקוב: אני לא יכול לשלוח אימייל כמו שעשו 4,000 העובדים הקודמים שלי, כי אין לי.
רם בלינקוב: כי יש מערכת מלמעלה, שהממשלה שתלה לתוך המחשבים של המשרד, ואין לי אאוטלוק.
רם בלינקוב: אז הייתי צריך ללמוד איך עובדת "מאור", המערכת החדשה.
רם בלינקוב: רק כדי לשבר את האוזן.
רם בלינקוב: אז כל התפאורה מסביב – מחשבים ומסכים דקים שעולים הרבה כסף – יש.
רם בלינקוב: כל מני אביזרים ם- יש.
רם בלינקוב: אאוטלוק אקספרס – אין.
רם בלינקוב: לענין הזה של הפערים בין הממשלה לבין הרשויות המקומיות, אל תלך רחוק; תסתכל תחילה על הפערים בתוך הממשלה.
רם בלינקוב: אני מזמין אותך לבוא למשרד הפנים ולראות איך משרד שהיה שייך פעם למפד"ל, אבל נראה מהבחינה הזאת אותו הדבר, ולעבור 150 מטר למשרד האוצר ולראות איך נראה משרד עם כסף.
רם בלינקוב: כך זה גם כאן:
רם בלינקוב: כך מתנהל השלטון בארץ – מי שקרוב ולרשותו משאבים רבים, נהנה מהרבה מאוד משאבים.
רם בלינקוב: יש עיוות חמור בהקצאת המקורות, וזה נוגע גם לנושא הדיון.
רם בלינקוב: ביחס לשאלה הכללית – יש כאן שני מישורים בדיון: (א) מהות הקשר שבין משרדי הממשלה לבין שלטון המקומי; (ב) אלו משאבים מועמדים לצורך הנושא הספציפי בתוך השלטון המקומי.
רם בלינקוב: אני אתייחס לשני הנושאים לפי הסדר.
רם בלינקוב: לגבי הקשר בין השלטון המקומי לבין השלטון המרכזי: בהנחיית השר שלי, אני מוביל קו לפיו הגיע הזמן להפסיק להיות בייביסיטר.
רם בלינקוב: יש שם 253 נבחרים, שמשך הקדנציות שלהם ארוך פי כמה מזה של המנכ"לים.
רם בלינקוב: אנחנו, פקידי הממשלה, עסוקים כל היום בלשלוח להם הודעות על מה הם אחראיים; הם אחראיים להכנסת הרשות למצב חירום וכן הלאה.
רם בלינקוב: בזה אנחנו חזקים מאוד, כי זה דורש העברת חוזר מנכ"ל.
רם בלינקוב: אגב, מאז כניסתי לתפקיד הוא מופץ באינטרנט בלבד, וכל הרשויות מקבלות את זה.
רם בלינקוב: כלומר, בכל רשות יש לפחות מחשב אחד עם אימייל.
רם בלינקוב: זאת ההוכחה.
רם בלינקוב: מבחינת תפיסת עולמי, אנחנו לא אחראיים לניהול הרשות.
רם בלינקוב: אני לא אומר את הדברים סתם; עד סוף השנה אנחנו מתכוונים להוציא דף הנחיות לרפורמה לרשויות החזקות, איתן אנחנו מתחילים.
רם בלינקוב: בדף הזה אנחנו נפטור אותן בחלק משמעותי של הפעולות שלהן מהאינטראקציה עם משרד הפנים.
רם בלינקוב: אם עירית תל אביב, לדוגמה, עובדת על התקציב שלה ומעסיקה מנגנון מקצועי שלם להכנת התקציב, היא לא תצטרך להמתין ולהתחיל להיות חוקית מהרגע שבו אני אאשר את זה.
רם בלינקוב: אני אודיע לו שאם תוך 30 יום הוא לא יקבל הערה, התקציב מאושר.
רם בלינקוב: אם כן, מנקודת ראותנו היחס בין השלטון המקומי למרכזי הוא רצון להעביר אחריות וסמכות לרשות המקומית, ולא להטיל עליה רק אחריות.
רם בלינקוב: לצורך הענין הזה אני מגיע לתקציבים.
רם בלינקוב: תראה מה קרה בשלטון המקומי.
רם בלינקוב: רון ציין שיש 155 רשויות בתהליך הבראה – המספר הנכון נמוך יותר אבל יש כמות בת שלוש ספרות של רשויות בהבראה.
רם בלינקוב: מה קרה?
רם בלינקוב: מצד אחד יש בעיות ניהול ומצד שני היתה כאן תוכנית כלכלית לפני שלוש שנים.
רם בלינקוב: הלכו על הגירעון, חתכו בבת אחת את מענק האיזון במיליארדים וחשבו שיש הוקוס-פוקוס.
רם בלינקוב: לא זו בלבד: ביטלו את תקציבי הפיתוח.
רם בלינקוב: עד השנה, במשך שלוש שנים רצופות, לא היה תקציב פיתוח לשלטון המקומי.
רם בלינקוב: אף לא אגורה.
רם בלינקוב: התפקיד שלנו בעיניי הוא כן לגייס תקציב פיתוח מהאוצר.
רם בלינקוב: בהצעת התקציב לשנת 2007 הוא גבוה יותר, ומגיע ל-305 מיליוני ש"ח.
רם בלינקוב: בנוסף, להעמיד לרשות השלטון המקומי מקורות לפיתוח.
רם בלינקוב: אלא מאי?
רם בלינקוב: 16 שנים לא הייתי במערכת, ולאחר שחזרתי אליה גיליתי שכמנכ"ל, ברגע שבו אתה מתיישב על כס המנכ"ל, אתה הופך עבריין.
רם בלינקוב: כיוון שאתה עבריין, יש רשימה של הנחיות מהמבקר, מהחשכ"ל, מהיועץ המשפטי, מנציבות שירות המדינה, מאגף תקציבים ומאדון דה-הרטוך ממשרד המשפטים, שאומרים לך מהבוקר: נא לנשום בקצב 65 פעימות לדקה, נא לא להעלות את לחץ הדם מ-40 ל-90, וכן הלאה.
רם בלינקוב: ואז, כשאתה מקצה כסף, אל תפעיל שיקול דעת; הסתפק בהצבת קריטריונים.
רם בלינקוב: אז אתה לוקח את תקציב הפיתוח הזה, שמסתכם ב-225 מיליוני ש"ח, וצריך להפעיל קריטריונים לכל הרשויות.
זבולון אורלב: כדי לחזק את דבריך: כשהתחלתי לכהן כשר התברר לי שהסמכויות שהיו לי כמנהל לשכת השר ב-1978 היו רחבות ומקיפות יותר מסמכויותיי כשר הרווחה.
רם בלינקוב: כשנכנסתי לתפקיד החלטתי שאני רוצה להיות ראש ועדת המכרזים.
רם בלינקוב: בישיבה הראשונה ביקשתי לאשר ספק בסכום של 30 אלף ש"ח.
רם בלינקוב: אמרו לי: נא ללכת לבקש פטור.
רם בלינקוב: אמרתי: אני חותם על הפטור.
רם בלינקוב: אמרו לי: אין לך סמכות לאשר פטור ממכרז.
רם בלינקוב: אתה הולך לאגף החשב הכללי ומביא מהם פתק.
רם בלינקוב: אמרו לי: יש הנחיה שלהם שאתה צריך להגיש בקשה לפתק שלושה חודשים מראש.
רם בלינקוב: זה אותו חשב כללי – ולא ברמה הפרסונלית – שאומר לך: בואו נסדר לחבר'ה האלה את החיים.
רם בלינקוב: אני אומר לך דבר כזה: שהוא יביא פטור ממכרז.
רם בלינקוב: שהחשב הכללי יביא לי עכשיו פטור ממכרז לרשויות המקומיות.
רם בלינקוב: מה פתאום שאאשר אותו כספק יחיד?
רם בלינקוב: שיבוא גם שלושה חודשים מראש, וכולי.
רם בלינקוב: רוצה עירית תל אביב להקים מערכת מיחשוב?
רם בלינקוב: למה שתלך לחשב הכללי?
רם בלינקוב: שתלך לחברה אחרת.
רם בלינקוב: אני בכלל לא מסכים שאנחנו כממשלה נגיד לו.
רם בלינקוב: אחזור לנושא המשאבים: לקחו 225 מיליוני ש"ח, וצריך לחלק אותם על פי קריטריונים אחידים.
רם בלינקוב: הפתרון הטוב ביותר היה שהרשויות הלא-מתקוצבות לא תקבלה כדי לצמצם קצת.
רם בלינקוב: אז צמצנו את זה רחמנא לצלן לכ-230.
רם בלינקוב: אני בא לעירית שלומי, ומבשר לראש הרשות שם – שהוא אדם רציני, אמין וישר, שעושה הרבה מאוד מאמצים לסדר את הרשות והעלה את המדרג הסוציו-אקונומי שלה, ואני מבשר לו על ה-200 אלף ש"ח שהוא קיבל כתקציב פיתוח.
רם בלינקוב: הוא אדם מנומס, אז הוא לא נקט נגדי באלימות.
רם בלינקוב: כך יוצא שהרשויות הלא מתוקצבות לא תקבלנה.
רם בלינקוב: אז צמצמנו את זה לכ-230.
רם בלינקוב: אני בא לעירית שלומי.
רם בלינקוב: יש שם ראש רשות רציני, אמין וישר, שעושה הרבה מאוד מאמצים לסדר את הרשות, העלה את הסיוציו-אקונומי שלה, ואני מבשר לו על ה-200 אלף ש"ח שהוא קיבל כתקציב פיתוח.
רם בלינקוב: כאדם מנומס, הוא לא נקט נגדי באלימות.
רם בלינקוב: אני מסביר לו שאלה הקריטריונים, יש לו סך מסוים של תושבים, יש לך מעט עדיפות כי אתה רחוק מהפריפריה.
רם בלינקוב: אתם מתכנסים כאן כוועדת המדע לנושא חשוב מאוד, שקרוב ללבי, אבל איפה הביוב?
רם בלינקוב: איפה בתי הספר?
רם בלינקוב: איפה הכבישים?
רם בלינקוב: בשלטון המקומי יש תת השקעות בהיקפים מטורפים.
רם בלינקוב: בהצעת התקציב לשנה הבאה קיבלנו 305 מיליוני ש"ח, ואני אומר לכם שאני זקוק למיליארד ש"ח כדי שלא להשתולל.
רם בלינקוב: אני מתמצא קצת בכלכלת המדינה ובתקציב המדינה – הם סתם מונעים את זה מהשלטון המקומי.
רם בלינקוב: אבל זו הצעת התקציב של אגף התקציבים.
רם בלינקוב: אפתח סוגריים: מבחינת ההתנהלות מול המשרד אגף התקציבים במגמת שיפור.
רם בלינקוב: מבחינת דרגות החופש שהם נותנים לך וכיוצא בזה – אתה מרגיש שיש שם הקשבה לבעיות.
רם בלינקוב: כשם שאני אומר לכם שאתם לא מביאים בחשבון את הביוב ואת הכבישים, כך גם הם מביאים לפניי את האילוצים.
רם בלינקוב: גם להם יש אילוצים; לא מדובר בגחמה פרטית.
רם בלינקוב: לעניות דעתי הוא לא מחליט נכון, אבל אני לא בעל הסמכות ולא בעל הרשות.
רם בלינקוב: לסיכום: היינו מאוד רוצים לראות את התפתחות מערכת המיחשוב ברשויות.
רם בלינקוב: בין היתר, אנחנו מודיעים להם שאנחנו לא רוצים בכלל להתכתב אתם – לא בפקס ולא בדואר אלא באונליין בלבד.
רם בלינקוב: שנית, אנחנו מעודדים אותם להשקיע בפרויקטים כאלה.
רם בלינקוב: גדי שיושב כאן, האחראי על תקציב הפיתוח, בוחן את הבקשות שלהם ומעודד אותם לנושאים האלה.
רם בלינקוב: כשבאה רשות שאין לה אמצעים כאלה, הוא מעודד אותה להשקיע בענין הזה, אבל מה הוא יכול לעשות עם אותם כספים?
רם בלינקוב: עם זאת, אנחנו לא מסכימים לנהל להם את החיים ולהכתיב להם את האופן שבו הרשות שלהם מתנהלת.
זבולון אורלב: כלומר, לדבריך כל רשות תשקיע בפיתוח מערכת מיחשוב משלה ושאין שום צורך מרכזי?
רם בלינקוב: ברור שיש קווים מנחים ושאתה דורש מהם דרישות מינימום לגבי המוסדות שאתם הם צריכים להיות בקשר.
זבולון אורלב: גם מבחינת היעילות.
זבולון אורלב: למה שכל אחד ישקיע בפיתוח?
רם בלינקוב: בשיעור השני בכלכלה לימדו אותי איך יכול להיות שהכלכלה המערבית מתנהלת באופן יעיל למרות שבבוקר יוצאת משאית מפריס עמוסה בתרנגולות למדריד, מביאה אותן בערב למדריד, ובערב יוצאת משאית אחרת עמוסה בביצים ממדריד לפריס.
רם בלינקוב: איך זה יכול להיות?
רם בלינקוב: צריך רק לתווך ביניהם – אתה פורק את התרנגולות?
רם בלינקוב: תעמיס את הביצים ותחסוך את הדלק של המשאית השניה.
רם בלינקוב: זו אבי אבות החטאת – שיישב למעלה מישהו שיידע לתכנן.
רם בלינקוב: זה לא עובד כך.
רם בלינקוב: לעניות דעתי, זה יכול היה לעבוד טוב יותר גם ברמת הממשלה, אבל שם זה ענין של סמכויות.
רם בלינקוב: ההבדל ביחסים ביני לבין החשב הכללי לבין היחסים שביני לבין הרשות המקומית היא שאני נתין שלו בעוד הרשות המקומית איננה נתינה שלי; שנינו עובדים אצל אותו ראש ממשלה ושנינו עובדים תחת שרים.
רם בלינקוב: השרים חילקו ביניהם את הסמכויות.
רם בלינקוב: בשלטון המקומי זה לא עובד כך.
רם בלינקוב: עם כל הכבוד לאגף החשב הכללי ולאיציק כהן, שהוא איש מקצוע, אני לא חושב שאני צריך לומר לרון חולדאי איך למחשב את עצמו.
רם בלינקוב: יש רשויות כל כך חזקות, שמבינות במיחשוב לא פחות טוב מאתנו ויש להן צרכים שאנחנו לא מסוגלים להבין.
רם בלינקוב: למה אני צריך להכתיב לתל אביב, חיפה, גבעתיים, רעננה, רמת גן – כל הרשויות העצמאיות האלה?
רם בלינקוב: מי אני שאני אכתיב להן איך למחשב את עצמן ואיך להתנהל בענין הזה?
רם בלינקוב: אני לא מעונין לעשות את זה.
רם בלינקוב: הבעיה העיקרית היא בכלל באותן 100 רשויות שנמצאות בתוכניות הבראה.
רם בלינקוב: יש להן כברת דרך כל כך ארוכה לעבור כדי להגיע למצב שבו ינהלו את זה כיאות וכפי שאנחנו מבקשים - לרבות מינהל תקין בחלקן.
רם בלינקוב: הדבר האחרון שהם צריכים זה שאני אתחיל להתעסק עכשיו בענין הזה.
רם בלינקוב: שקודם יתחילו לשלם את המשכורות לעובדים, ושיפרישו את ההפרשות לקרנות הפנסיה וההשתלמות.
זבולון אורלב: אם תוכל בכל זאת להשלים אחר כך: אם כך, מהי התקווה?
רם בלינקוב: כשאתה אומר תקוה, זה נשמע מלנכולי.
רם בלינקוב: עם כל הכבוד, אנחנו לא נמצאים כאן במערות.
רם בלינקוב: השתתפתי בסיור בדרום לפני זמן קצר, ולקחו אותי לכפר שתושביו חיו מאות שנים במערות.
רם בלינקוב: בכפר הזה יש 850 איש, מתוכם 10 רופאים.
רם בלינקוב: זה יכול להיות הרבה יותר טוב, אבל זאת לא מערכת כושלת.
רם בלינקוב: לא להיסחף.
רם בלינקוב: ראשית, ברשויות החזקות יש מערכות מכובדות.
רם בלינקוב: נכון שכשלטון מרכזי אנחנו לא יודעים כל רגע מה קורה אצלן.
רם בלינקוב: אז מה?
זבולון אורלב: כוונתי לרמת הפעילות של המיחשוב – השירות לאזרח, הניהול הפנימי של כל המערכת הזאת.
זבולון אורלב: אני חושב שלנו יש תמונה מעט שונה מזו שאתה מציג.
רם בלינקוב: אנחנו כממשלה כל כך טובים בשירות המקוון לאזרח?
זבולון אורלב: להבנתי ולידיעתי, השירות הממשלתי מקדים בצעדים רבים את הרשות המקומית, כי המדינה משקיעה.
זבולון אורלב: הצגת את הקשיים ואת הבעיות, אבל תפקידנו גם להציג את הפתרונות.
רם בלינקוב: אתה חושב שאני צריך לומר לרשות אלו פתרונות לתת לאזרח ברמה המקוונת?
זבולון אורלב: לא, אני רק חושב שמשרד הפנים צריך לראות את עצמו כנושא באחריות לכך שיימצא פיתרון.
זבולון אורלב: יכול להיות שהפיתרון צריך להיות דרך שר הפנים – יבוא שר הפנים לשלטון המקומי, ידפוק להם על הראש ויאמר להם: חבר'ה, זה לא תפקידנו, אבל קחו על עצמכם והקימו מינהלת או מסגרת שתראה את הראיה הכוללת ותחשוב מה נכון ומה לא נכון לעשות.
זבולון אורלב: לא כל רשות מקומית דוגמת שלומי יכולה להחזיק מערכת מיחשוב עם ידע, ניסיון ומנמ"ר.
זבולון אורלב: לכן יש מקום להתארגנות של השלטון המקומי.
זבולון אורלב: השלטון המרכזי לא צריך להלביש אותה, אבל מישהו במדינת ישראל צריך לראות את עצמו אחראי.
זבולון אורלב: לצערי, אין שר אינטרנט.
זבולון אורלב: אף אחד לא רואה את עצמו אחראי לענין הזה.
זבולון אורלב: כאן שר האוצר פיתח את הענין הזה בחשב הכללי לצורך השירות הממשלתי.
זבולון אורלב: אנחנו לא רואים שקיימת בשלטון המקומי איזושהי הנהגה שרואה זאת כמטרה ונאבקת על המשאבים.
זבולון אורלב: כאן, לדעתי, משרד הפנים יכול היה להיות פעיל יותר.
זבולון אורלב: השלטון המקומי יודע טוב יותר משנינו מה אפשר לעשות לטובת האזרח.
זבולון אורלב: הוא מנהל את הענין והוא יודע טוב מאתנו.
זבולון אורלב: כשביקרתי בחברה לאוטומציה שמעתי גם את המנמ"רית של חיפה, מיכל, ומאוד התרשמנו בנוגע לרווחה הממוחשבת בימי המלחמה.
זבולון אורלב: האמן לי, לא הייתי יודע לעשות את הדבר הזה; הם יודעים לעשות את זה טוב מאתנו.
זבולון אורלב: אבל מישהו צריך לראות את הראיה הכוללת.
זבולון אורלב: אני באמת רואה בכך חלק מתשתית לאומית הכרחית.
זבולון אורלב: האזרח לא יודע להבחין בין השירות של המדינה לבין השירות של השלטון המקומי.
זבולון אורלב: אתייחס בקצרה לשאלתו של משה.
זבולון אורלב: משה כותב: "לדעתי הבעיה היא שאין אחידות של סל השירותים בין רשויות השלטון".
זבולון אורלב: זו דעתו.
זבולון אורלב: ינון כותב שוב: "האזרח/תושב הוא לקוח ואנחנו על-פי תפיסה זו צריכים לשפר את שירות הלקוחות".
זבולון אורלב: אין ספק שכולם מסכימים.
זבולון אורלב: חיים כותב: "רובד שירותי האינטרנט מבוסס על מערכות תפעוליות בחלקן של החברה לאוטומציה ולא ניתן להתעלם מחברות אלו כשותף מלא לתהליך ללא תלות האם הם יפתחו את שכבת האינטרנט או לא".
זבולון אורלב: אדי כותב: "מבקש לעלות לדיון גם את נושא השירות לתלמיד וההורה (לא רק גביה וכסף!) במסגרת סביבת לימודים מתוקשבת באינטרנט שמדינה טכנולוגית כמו ישראל מפגרת בו".
זבולון אורלב: אני משיב לאדי שזה לא הנושא שלנו היום.
זבולון אורלב: בדיוק בנושא הזה תדון הוועדה המשותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת החינוך והתרבות בשבוע הבא.
זבולון אורלב: נשתדל שאותה ישיבה תהיה גם היא מקוונת כך שתוכל להמשיך ולעקוב.
ניר גרינברג: חלק מהבעיה היא סדרי העדיפויות שבהם מושקע הכסף ואי ההבנה של הרשויות את היכולות של הממשלה.
ניר גרינברג: אני לא יודע אם ברשויות הקטנות יש מישהו שיודע אלו כלים שהממשלה מציעה לו בחינם יכולים לייעל את התהליך הפנימי שלו ולהביא לו חיסכון של כסף בעתיד.
ניר גרינברג: ייתכן שהממשלה צריכה לחשוב איך להעביר את המסר ביחס לכלים וליכולות שאתם נותנים לאותם גופים מוניציפלים שונים, ואז לתת לגופים לבחור את הכלים שהם זקוקים להם מתוך מה שיש.
זבולון אורלב: למה החברות לא יכולות לעשות את זה?
זבולון אורלב: החברה לאוטומציה לא יודעת?
ניר גרינברג: החברה לאוטומציה יודעת, אבל העיריה כעיריה – או הפקידה שמנהלת את הקריאות בנושא הביוב, למשל – אין לה מושג וגם לא לממונה עליה, שלממשלה יש מערכת מובנית של ממשקים בין האזרח.
ניר גרינברג: הבעיה היא שזה לא יוצר פלטפורמה זהה.
2482: בשפה פשוטה קוראים לכך הטמעת מערכות.
זבולון אורלב: אני רוצה להכניס גורם אחד נוסף לדיון: הרי יש את הוועדה הלאומית לפיתוח טכנולוגיות המידע.
זבולון אורלב: צריך לחשוב מה מקומה של הוועדה בכל הקשור לסוגיה הנדונה, כי בכל זאת זהו השולחן העגול של כל הנוגעים בדבר.
אבי שרון: אני מנהל פרויקט שחר במשרד הרווחה, פרויקט שעלה כאן על השולחן.
אבי שרון: הפרויקט הוא נגזרת של מיזם שהוקם באוצר ביוזמתו של איציק ושל רוני יניב ז"ל.
אבי שרון: משרד הרווחה הרים את הכפפה והפרויקט מתקדם.
אבי שרון: הראש שלו הוא חשיפת מערכות במשרד מהאזרח דרך הרשות וכדומה.