GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק בן ישראל: קשה לתאר את כל הדברים האלה ללא תרומתו של יובל נאמן, ואולי באמת הדבר שיותר קל לי לדבר עליו מדברים אחרים והוא גם יותר גלוי, זה סיפור החלל.
יצחק בן ישראל: יובל הוזכר פה כמי שהקים את משרד המדע – היה שר המדע הראשון – אבל באותה נשימה, צריך להזכיר, הקים גם את סוכנות החלל הישראלית.
יצחק בן ישראל: הימים הם הימים של אחרי קמפ דייויד, אחרי הסכם השלום עם מצרים, עם הבנה שלו – שהיא הרבה לפני כולם – שבעצם הסכמי השלום האלה, שאולי עוד יהיו גם עם מדינות אחרות, מונעים מישראל להשיג מודיעין בדרך שהיא היתה רגילה להשיג מודיעין, וזה לשלוח מטוסי צילום מעל השטח של מדינות ערב ולצלם.
יצחק בן ישראל: כשיש לך שלום אתה לא מסוגל לעשות את זה.
יצחק בן ישראל: לכן, אחד הפתרונות הטריוויאליים לעניין הזה זה לוויין.
יצחק בן ישראל: עכשיו, תזכרו שלפני 25 שנה היו בכלל רק 2-3 מדינות ששיגרו לוויינים בעולם.
יצחק בן ישראל: מה שמעניין זה שגם היום המספר לא עולה על 7 או 8, כשאחת מהן היא בעצם כל אירופה כולה ביחד, כולה התאחדה סביב צרפת ויש לה סוכנות חלל אחת.
יצחק בן ישראל: יש עוד כ- 40 מדינות אחרות שיש להן לוויינים, אבל הן קונות מהמדינות הללו, והיה צריך הרבה מאד חזון כדי להגיד – צריך, בסופו ששל דבר להקים תשתית תעשייתית.
יצחק בן ישראל: זה הרי לא רק המחקר המדעי שכרוך בעניין הזה, אלא בסופו של דבר צריך לבנות תעשיות עם סטנדרטים גבוהים, עם כל הדברים הללו.
יצחק בן ישראל: וראה זה פלא, פחות מעשר שנים מהיום שהרעיון בכלל עלה על שולחן הדיונים, כבר היה הלוויין הישראלי ראשון בחלל, אחד מקרוב לעשרה שישראל שיגרה בינתיים, והיום אי אפשר לדבר בכלל על תפיסת ביטחון ללא חלל ובעניין זה ליובל נאמן יש זכויות שהן גם רשומות בספרים.
יצחק בן ישראל: לפעמים, אתם יודעים, מעז יוצא מתוק.
יצחק בן ישראל: רבין, בזיכרונות שלו, מתלונן על איזו בקשת רכש שהוגשה לאמריקאים שנכלל בה לוויין.
יצחק בן ישראל: והוא אומר שהוא חושב שאלה רעיונות של פרופ' יובל נאמן.
יצחק בן ישראל: יובל היה הולך עם הנייר הזה והיה מתגאה בו כל הזמן.
יצחק בן ישראל: עם הספר, כן?
יצחק בן ישראל: כמו מעשה בלעם.
יצחק בן ישראל: בא לקלל ויצא מברך.
יצחק בן ישראל: בעצם כולנו היום יודעים מי האיש שהתחיל ועשה את כל הדברים האלה.
יצחק בן ישראל: אין כמעט תחום בתוך הביטחון – המודיעין, המודיעין הטכנלוגי – אני לא יודע אם אתם יודעים למה אתם לומדים פיסיקה – אני עכשיו מדבר אל התלפיונים.
יצחק בן ישראל: כל כך הרבה דיונים עשינו על מה בדיוק צריכים התלפיונים ללמוד.
יצחק בן ישראל: הרעיון שילכו לאוניברסיטה וילמדו משהו שאחר כך ישרת אותם ואת גורמי המדע והטכנולוגיה הביטחוניים, הוא רעיון טוב, אבל מה זה אומר?
יצחק בן ישראל: מה ללמוד?
יצחק בן ישראל: יובל נאמן עצמו, דרך אגב, למד לתואר ראשון דווקא הנדסת מכונות, אבל זה משום שהוא חשב – ככה למדתי – לעזור לעסק המשפחתי של המשאבות של אבא שלו.
יצחק בן ישראל: לחץ משפחתי.
יצחק בן ישראל: מה באמת צריכים ללמוד?
יצחק בן ישראל: ובסופו של דבר, אם יש סיבה שבגללה אנחנו מלמדים אתכם פיסיקה, היא בין היתר אותו מודל, אותה דוגמה ייחודית מאד שהציב לנו יובל נאמן, ואם יש משהו שהוא במרכז המורשת שלו, מהצד של הביטחון, זה השילוב המיוחד הזה בין התנאים המיוחדים של מדינת ישראל, בין הביטחון, בין המדע, בין היתרון האיכותי היחיד שיש לנו, שזה אנשים – השילוב הזה אין בו בעצם סתירה.
יצחק בן ישראל: אפשר לעשות גם את זה וגם את זה.
יצחק בן ישראל: כל תולדות חייו הם כאלה.
יצחק בן ישראל: הוא הרי גם את כל הסיפור הזה שכמעט הקנה לו פרס נובל, או שלא בצדק לא קיבל את פרס נובל, הוא עשה כמעט דרך השירות הצבאי – הסיפור של הלימודים באנגליה.
יצחק בן ישראל: הוא רצה לצאת ללימודים, והוצע לו על ידי שר הביטחון בזמנו שיהיה נספח.
יצחק בן ישראל: גם ילמד וגם יהיה נספח, ישלב את שני הדברים האלה ביחד.
יצחק בן ישראל: אין לנו מודל יותר טוב, אני חושב, מיובל נאמן לשילוב המיוחד הזה, ואני חושב שכולנו אסירי תודה לו.
זבולון אורלב: תודה רבה לפרופ' יצחק בן ישראל על הדברים.
זבולון אורלב: ודאי הוועדה כולה, על כל אורחיה היום, מוקירים את זכרו, את פועלו ואת תרומתו הגדולה בכל קנה מידה.
זבולון אורלב: כמה וכמה פעמים בישיבות הוועדה סברנו, שחלק מהפיחות והשחיקה במעמד המדע והמדענים, הוא בגלל שאין מנהיגות מדעית כדוגמת פרופ' יובל נאמן, שמעבר להיותו איש מדע, היה גם איש פוליטי, איש מערכת השלטון, שידע להחדיר ולהסביר ולשכנע את המערכות השלטוניות בחשיבות המדע.
זבולון אורלב: היה הסניגור הגדול של המדע, המדענים וההשכלה הגבוהה, המחקר והפיתוח, ובוודאי חלק מהעניין זה שעדיין לא קמו לו יורשים בשיעור קומתו בשילוב בין איש מדע לבין יכולת מנהיגות ציבורית, כדי שתפעיל את השפעתה על המערכות השלטוניות.
זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו עכשיו עוברים להצגת "פרוייקטון" של חניכי תוכנית תלפיות.
זבולון אורלב: היא נקראת "לבנים צהובות" – מערכת לייעול פינוי רועש – לא יודע מה זה, אבל בוודאי בסוף המצגת אנחנו נדע.
זבולון אורלב: אני מזמין את סרן י', שהוא מפקד החבורה הנחמדה שיושבת כאן, יחד עם עוד שני חניכים, להציג את הפרוייקט.
זבולון אורלב: בבקשה, סרן י'.
י': תודה רבה, צהרים טובים לכולם.
י': אני אפתח בכמה מילים כדי להציג את התוכנית למי שפחות מכיר.
י': פרופ' בן ישראל דיבר על השילוב של ביטחון ואקדמיה.
י': אני חושב שהתוכנית היא אחת הדוגמאות המובהקות שיש, אולי, במדינה, לשילוב הזה.
י': התוכנית מובלת על ידי מופ"ת במשרד הביטחון, בשיתוף עם חיל אוויר - -
זבולון אורלב: אתה יודע שהוא היה מפקדה.
י': כן.
י': בוודאי.
י': כשהמטרה שלה היא הכשרת קצינים מובילים למערך המחקר ופיתוח הביטחוני במדינה.
י': הוקמה לפני כמעט 30 שנה בעקבות לקחים ממלחמת יום כיפור והשילובים של חשיבות הטכנולוגיה לביטחון.
י': מילה על המסלול שהחיילים כאן עוברים.
י': החניכים הם חיילים לכל דבר, מתגייסים, לאחר ם
י': מיון ארוך יחסית עוברים טירונות קרבית, ולאחר הטירונות מגיעים לאוניברסיטה העברית בירושלים, שם באמת לומדים לימודי פיסיקה ומתמטיקה בעיקר, כשהרעיון הוא שהם חיילים.
י': הם עוברים לימודים באקדמיה, אבל במסגרת צבאית.
זבולון אורלב: יש שיעור שמסביר מה פירוש המילה תלפיות?
י': לא.
י': אולי שווה להכניס.
זבולון אורלב: פרופ' אומן, אתה או אני?
זבולון אורלב: תלפיות – קודם כל, המקום תלפיות, זה הר הבית.
זבולון אורלב: והוא נקרא תלפיות מפני שהוא תל שכל הפיות מופנים אליו.
זבולון אורלב: לשם מתפללים.
זבולון אורלב: תראה איזו תקווה העם תולה בכם.
י': נקווה שנעמוד לפחות בחלק.
י': בקיצור, הרעיון של התוכנית הוא באמת שילוב של אקדמיה וביטחון.
י': כשיש באוניברסיטה חופשות, החניכים הולכים לצבא, עוברים קורסים והכשרות.
י': כולם בסוף עוברים קורס קצינים, כשבסוף השלוש שנים של הכשרה יוצאים לפחות לעוד 6 שנים של שירות קבע בצבא ובמערכת הביטחון ומנסים לתרום את חלקם.
י': חלקם גם נשארים מעבר לזה.
זבולון אורלב: למה יש כל כך מעט בנות?
י': זו שאלה טובה.
י': אנחנו מאד מעודדים, אבל קשה לי לתת עליה תשובה מקיפה.
י': בכל זאת, זו גם התחייבות ארוכה שהרבה פעמים מרתיעה בנות.
י': אתה יכול לשאול בכלל אני חושב שבכלל, בפיסיקה ומתימטיקה – אני גם רואה את זה בפקולטה, מספר הבנות מועט.
זבולון אורלב: אני גם חושב שזו השאלה של ההתחייבות ארוכת הטווח.
י': שתי מילים על הפרוייקטון שאתם הולכים לראות.
י': יש הרבה קורסים פנימיים של התוכנית.
י': קורס הפרוייקטון הוא אחד מהם, שמטרתו לתת לחניכים טעימה ראשונה של מה זה פרוייקט פיתוח טכנולוגי.
י': זו התנסות שלהם בעצמם, הם חושבים על הצורך, מגדירים אותו טוב ומאפיינים אותו.
י': הקורס הוא קורס שמטרתו ללמד.
י': לא לפתח פרוייקט טכנולוגי ממש, אבל דרך ההתנסות הזאת הם לומדים קצת מה התהליכים, מה השלבים, מה חשוב ומה לא.
זבולון אורלב: אתה עצמך גם בוגר?
י': אני עצמי גם בוגר.
י': לפני שלוש שנים סיימתי.
י': שני החניכים יציגו את ההתנסות שלהם.
פרויקט תלפיות: בכדי להציג את "לבנים צהובות" ולדבר על המושג הזה של "פינוי רועש", אני מבקש להחזיר אתכם ל-11 בספטמבר 2001, יום הפיגוע במגדלי התאומים.
פרויקט תלפיות: אחד הנתונים המפתיעים, שהפתיעו אותנו כשהכנו את המקרה הזה, זה שחלק מהאנשים ששרדו את התנגשות המטוס במגדלי התאומים, בשורה התחתונה לא שרדו את הפיגוע.
פרויקט תלפיות: כלומר: לא הספיקו להימלט מהבניין.
פרויקט תלפיות: העניין הזה הביא אותנו לתובנה שיש צורך במערכת, כמו שכתוב, שתייעל את הפינוי של בני אדם ממבנה סגור, במצבי חירום.
פרויקט תלפיות: והכוונה בפינוי רועש זה פשוט מצבי חירום, כדוגמת שריפה, מיקום של חפץ חשוד או אפילו התנגשות של מטוס בבניין.
פרויקט תלפיות: הפרמטרים המרכזיים שבהם אנחנו בוחנים ייעול פינוי של בני אדם מבניין, הם שלושה.
פרויקט תלפיות: המרכזי בהם זה כמובן הקטנת מספר הפצועים וההרוגים.
פרויקט תלפיות: שוב, פועל יוצא של קיצור משך הפינוי, ואיזשהו ערך מוסף של המערכת, שזה מתן תמונה בזמן אמת לכוחות ההצלה, מה שהיום – או לפחות בפיגוע של מגדלי התאומים – פשוט לא היה.
פרויקט תלפיות: הכנו מספר אפשרויות, מספר פתרונות עקרוניים, וה - - - של המערכת שאליה הגענו מנוסח כאן בארבעה חלקים: חלק ראשון הוא דגימה רציפה על ידי סנסורים שמפוזרים במבנה.
פרויקט תלפיות: המטרה לתת למערכת איזושהי תמונה של מה שקורה במבנה.
פרויקט תלפיות: הן מבחינת תמונת מצב האנשים במבנה – איפה הם נמצאים, מה מצבם הבריאותי, האם הם נעים וכולי, והן מבחינת תמונת מצב הבניין.
זבולון אורלב: זה לא סנסורים.
זבולון אורלב: זה מצלמות.
זבולון אורלב: ממה שאני יודע סנסור לא רואה, סנסור חש.
פרויקט תלפיות: למעשה מצלמת וידיאו היא סוג של סנסור, ואנחנו מרחיבים בהמשך על הסנסורים שיש שם, מה בעצם צריך עד רמת דיוק מסוימת.
פרויקט תלפיות: החלק השני והשלישי הם ליבת המערכת, הם בעצם החלק האלגוריתמי.
פרויקט תלפיות: קודם כל, יצירת חיזוי של דינמיקת הקהל, מה בני אדם בתוך המבנה עומדים לעשות, והחלק השני זה איזשהו תהליך אופטימיזציה, שזה ייעול של תהליך הפינוי מהבניין.
פרויקט תלפיות: לבסוף, המטרה של המערכת זה ליישם את תוכנית הפינוי האופטימלית, הטובה יותר, על הבניין.
פרויקט תלפיות: הכוונה באקטואטורים זה למשל שלטי הכוונה.
זבולון אורלב: מה המילה בעברית?
פרוייקט תלפיות: זאת שאלה טובה.
פרוייקט תלפיות: אם היתה מילה בעברית היינו משתמשים בה.
ישראל אומן: יש כל מיני שאלות כמוה - - - מה המילה בעברית?
זבולון אורלב: נו, איפוא הפרופסורים?
קריאה: אקטואטור זה מפעיל בעברית.
קריאה: מפעיל.
פרוייקט תלפיות: הדוגמה לאקטואטורים זה למשל שליטה במעליות או במדרגות נעות, נעילת דלתות או הכוונה באמצעים קוליים.
פרוייקט תלפיות: הקונספט הזה מביא אותנו לתרשים סכמתי של מערכת כפי שהוא מופיע פה, יורחב עליו בהמשך.
פרוייקט תלפיות: אני אתייחס לסוגייה של הבניין.
פרוייקט תלפיות: המטרה של המערכת היא למדד בניין בצורה מופשטת, כדי לתת לה איזשהו כלי לבצע עליו כישורים ולהריץ עליו אלגוריתמים.
פרוייקט תלפיות: עיקר מה שמעניין אותנו זה המבנה הארכיטקטוני של הבניין ופרמטרים שמאופיינים פה.
פרוייקט תלפיות: מה שעשינו בפועל, זה לקחנו קומה באמפייר-סטייט-בילדינג – שאתם רואים כאן תמונה שלו מזוויות שונות, לקחנו את הרישום הארכיטקטוני של קומה ומחשבנו אותו.
פרוייקט תלפיות: מה שאנחנו רואים מצד שמאל זה כבר ממש תמונה מתוך סימולציה שהמערכת שלנו עושה, שהיא העתק די מדויק של התרשים הארכיטקטוני.
פרוייקט תלפיות: בהמשך אנחנו גם נראה הרצה של פינוי מהבניין.
פרוייקט תלפיות: אז כמו שנאמר קודם, למערכת יש ארבעה חלקים.
פרוייקט תלפיות: החלק הראשון הם הסנסורים שמפוזרים בבניין, לסנסורים שתי מטרות מרכזיות.
פרוייקט תלפיות: הראשונה זה - - - סביבתי של הבניין.
פרוייקט תלפיות: הכוונה היא - - - כמו טמפרטורה, כל מיני תנאים סביבתיים שיכולים להגדיר את הקהל בבניין, כדי שנדע לאיזה חדרים ולאיזה מקומות הקהל יכול להגיע או לא יכול להגיע.
פרוייקט תלפיות: המטרה השנייה היא זיהוי של תנועת האנשים בבניין.
פרוייקט תלפיות: ויש גם מטרות נוספות לסנסורים.
פרוייקט תלפיות: שני החלקים הבאים זה ה- - - להוציא את המידע שמגיע מהסנסורים ולהביא אותו לאיזשהו מצב שבו אנחנו יכולים להפעיל את האלגוריתמים, לאיזשהו מודל מחקר של הבניין, והחלק האחרון הוא למעשה הליבה של המערכת, מחולק לשלושה נדבכים.
פרוייקט תלפיות: הראשון שבהם הוא מערכת הניתוח והחיזוי של הבניין ושל הדינמיקה שהיתה בבניין – אנחנו למעשה, רוצים לבדוק בכל שלב, מהו הצעד הבא של הקהל בבניין ומהו הפער בין הצעד הזה ובין הצעד שהיינו רוצים שהם יבצעו, על מנת להיערך בהתאם.
פרוייקט תלפיות: הנדבך השני הוא מערכת משוב - - - איזשהו כלי שאנחנו מנסים לתת לכוחות ההצלה ולגורמים חיצוניים מחוץ לבניין – זה החלק שאמרנו שהיה חסר מאד בפיגוע – והחלק האחרון הוא למעשה החלק האקטיבי של מתן עצות בכל מיני אמצעים ויזואליים וקוליים.
פרוייקט תלפיות: האמצעי שהשתמשנו בו הוא לפזר איזשהם שלטים בבניין, שיכוונו את הקהל.
פרוייקט תלפיות: איזשהו פיתוח המשך שבסופו של דבר לא התעסקנו אתו והוא אופציונלי, הוא ממש לשלוט פיסית במעליות וב - -- הבניין, ולכפות את תנועת האנשים.
זבולון אורלב: השלטים הם שלטים שמוצבים מראש?
פרויקט תלפיות: שלטים שמוצבים מראש, והתאורה שנמצאת עליהם משתנה - - - לאן הם צריכים ללכת.
פרויקט תלפיות: עולה השאלה כיצד למעשה אנחנו יכולים לחזות את מה שקורה בבניין, כיצד אנחנו יכולים לחזות את הצעד הבא הזה.
פרויקט תלפיות: בחרנו מודלים - - - קיימים, בסופו של דבר נבחר אחד מהם - - - ואנחנו מסתכלים על איזשהו מודל סטטיסטי של האנשים בבניין.
פרויקט תלפיות: עבור כל אחד אנחנו נותנים כל מיני מאפיינים פסיכולוגיים ופיסיקליים, כגון מהירות תנועה, כגון תגובה על כל מיני מצבים, יחס לכל מיני מצבים, - - - את כל תהליך קבלת ההחלטות, כמובן ברמה מצומצמת שלו, בשביל לראות כיצד הוא יתנהג.
פרויקט תלפיות: השלב הבא היא לבצע אינטגרציה.
פרויקט תלפיות: אנחנו רוצים לדעת כיצד הקהל יתנהג.
פרויקט תלפיות: באיזה כיוון, באיזה מהירות, הצפיפות בכל מיני אזורים בבניין.
פרויקט תלפיות: מאותו שלב אנחנו יכולים למעשה לבחון תרחישים שונים, דרכי הפעלה שונות של האקטואטורים שלנו על מנת לתעל את הקהל למקומות שונים.
פרויקט תלפיות: אנחנו בוחנים כל אחד מהתרחישים האלה בכמה "טיימסטקס" קדימה, עושים איזשהו תעדוף, בודקים מהו התרחיש המועדף ובהתאם לזה המערכת בוחרת כיצד להפעיל את האקטואטורים בבניין.
פרויקט תלפיות: יש גם אופציה, כמו שאמרנו, להשאיר את ההחלטה למקבלי החלטות, לפחות כהצהרה כלפי חוץ, שתיתן איזשהו מימד אנושי שיחליט ולא שהמערכת תחליט.
פרויקט תלפיות: סוגייה אחרונה זו בחינת המערכת, עד כמה היא באמת מייעלת את הפינוי.
פרויקט תלפיות: אז מה שעשינו זה שהרצנו את הסימולציה של הפינוי על בניין שיש בו את המערכת ועל בניין שאין בו את המערכת, ובדקנו איזה פינוי לוקח פחות זמן ובכמה.
פרויקט תלפיות: אז לפני שנראה את התוצאות בפועל, אני מבקש להראות לכם הדגמה של פעולה במערכת.
פרויקט תלפיות: אני לא יודע עד כמה רואים.
פרויקט תלפיות: הנקודות האדומות בתמונה זזות.
פרויקט תלפיות: הנקודות האדומות אלה 250 אנשים שפוזרו באופן אקראי בבניין.
פרויקט תלפיות: זאת, כאמור, תמונה של קומה באמפייר-סטייט-בילדינג.
פרויקט תלפיות: המטרה של האנשים היא להגיע לאזורים הירוקים, שזה המעליות וחדרי המדרגות, באופן כללי – אזורים שמהם הם יכולים לצאת.
פרויקט תלפיות: כאן לא רואים את העדכונים של השלטים שהמערכת מפעילה, אבל אני יכול להדגים באמצעות העכבר.
פרויקט תלפיות: למשל, נקודת קבלת החלטות פה – המערכת מייעצת לאנשים לפנות שמאלה ולבחור בדרך פינוי כפי שאני מסמן בעכבר, ולא בדרך הזאת, שהיא לכאורה קצרה יותר.
פרויקט תלפיות: הסיבה שהיא עושה את זה, זה כי היא רואה שבאזור הזה יש כמות מסוימת של אנשים, והיא חוזה מראש שעלול להיווצר צוואר בקבוק ודי הרבה אנשים ששועטים לעבר - - - לכן היא מפנה את האנשים לאזור אחר, שהדרך בו אמנם היא מעט יותר ארוכה, אבל הפינוי צפוי להיות יעיל יותר.
פרויקט תלפיות: זאת ההדגמה.
פרויקט תלפיות: כפי שאתם רואים, המספר למטה סופר כמה אנשים כבר הצליחו להגיע לחדר מדרגות ולצאת מהקומה.
פרויקט תלפיות: מה שאתם רואים כאן זה בעצם תוצאות של ההרצה של הסימולציה על מספרים אופייניים של אנשים – 450, 500, 550 ו-600 אנשים בקומה.
פרויקט תלפיות: האיקסים האדומים מתארים כמה זמן הפינוי לקח ב - - - ממוצעת של מאה פעמים, עם שימוש במערכת, והאיקסים הכחולים מתארים כמה זמן הוא לקח בלי שימוש במערכת.
פרויקט תלפיות: חשוב לציין שהיתרון היחסי של המערכת - - -
זבולון אורלב: אנחנו לא רואים.
זבולון אורלב: אתה יכול להקריא את הנתונים?
פרויקט תלפיות: אין לי את המספרים המדוייקים, אבל היחידות בציר ה-Y הן טיימסטפס של המערכת.
קריאות: לא רואים.
קריאות: איפה הכחול ואיפה האדום?
פרוייקט תלפיות: אני אסמן.
פרוייקט תלפיות: למשל, עבור 500 אנשים זאת נקודה כחולה, כלומר: זאת תוצאה של פינוי ללא המערכת, משך הזמן הוא מעט יותר מ-216 יחידות זמן של הריצה, בממוצע על מאה ריצות, ועם שימוש במערכת משך הזמן הוא בערך 214 יחידות זמן של ריצה של המערכת.
פרוייקט תלפיות: חשוב לציין שהיתרון היחסי של המערכת הוא לא רק בסיטואציות כאלה שבהן הפינוי הוא סטרילי, בהיבט זה שכל התאמה שלמה וקיימת.
פרוייקט תלפיות: היא נותנת יתרון יחסי מאד גדול במצבים שבהם, למשל, חצי קומה קרסה.
פרוייקט תלפיות: היא מונעת סיטואציות שבהם אנשים עלולים לרוץ למקום שאין ממנו יציאה, שהיא מודעת אליו.
פרוייקט תלפיות: אז אלה התוצאות, לדוגמה, ואם יש שאלות אנחנו נשמח לענות.
זבולון אורלב: יש לי שאלה אחת.
זבולון אורלב: אני מבין שעשיתם את הסימולציה רק במחשב.
זבולון אורלב: שקלתם לעשות איזה תרגיל יבש על איזו קומה בעזריאלי, משהו?
זבולון אורלב: המבחן של פרויקט זה רק במחשב?
פרויקט תלפיות: האמת היא שבמהלך העבודה בפרוייקט עלו גם השאלות של תרגיל בבניין גדול, אבל בגלל המגבלות הלוגיסטיות לא בוצע משהו בעזריאלי.
פרויקט תלפיות: היתרון היחסי שלה הוא באמת בבניינים גדולים מאד, עם מגוון אפשרויות בריחה.
פרויקט תלפיות: כלומר: יש לה יתרון יחסי.
זבולון אורלב: סרן י', תרשום אתגר.
י': בסופו של דבר הקורס הוא קורס שמטרתו ללמד.
י': כמובן שאם זה היה פרוייקט פיתוח אמיתי היו עושים עוד הרבה בדיקות, ניסויים.
זבולון אורלב: יש שאלות לתלפיונים?
זבולון אורלב: (מחיאות כפיים באולם הוועדה) אנחנו מודים לחיילים.
זבולון אורלב: יש לנו שתי בקשות לרשות דיבור, אני מבקש ממש בקצרה.
זבולון אורלב: הראשונה זו קודמתי, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת לשעבר, מלי פולישוק-בלוך.
מלי פולישוק-בלוך: אני מברכת את כולם על עצם קיום היום הזה, וחבל מאד שזה רק יום אחד בשנה ולא כל ימות השנה שנדבר ונחשוב איך אנחנו מקדמים את המדע בישראל.
מלי פולישוק-בלוך: אם אני לוקחת כמה משפטים שאמרו כאן אנשי הממשלה, גם המנכ"ל וגם - - -
זבולון אורלב: פרופ' טרכטנברג.
מלי פולישוק-בלוך: ראש המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה – אם לא נשקיע במדע, לא יכול להיות שלא נשקיע במדע, צריך להשקיע במדע, אין לנו משאבים טבעיים אלא רק ההון האנושי, זה המפתח לצמיחה – את המשפטים האלה אנחנו שומעים כל הזמן מכל האנשים.
מלי פולישוק-בלוך: צריך לברך על זה שלפחות אנשים שהם בתחום הביצועי יש להם מודעות והם מבינים את הבעיות, ולפחות רוצים לשנות.
מלי פולישוק-בלוך: זה צעד ראשון, אבל אני חושבת שכבר מזמן היינו צריכים לעבור את הצעד הראשון הזה ובאמת להשקיע.
מלי פולישוק-בלוך: ציינת שהייתי יושבת ראש המדע כשהייתי בכנסת, אז בתחילת דרכי בכנסת – אני רוצה לספר לך ולנוכחים – בחרתי את התפקיד מתוך מכלול של תפקידים שהציעו לי.
מלי פולישוק-בלוך: יושבת ראש ועדת הפנים, למשל, סגנית יושבת ראש הכנסת, ראש הסיעה – עוד כמה תפקידים לא פחותים ואני באתי לכנסת מתוך מטרה לקדם את ההון האנושי, ואמרתי: אני רוצה לעסוק בזה.
מלי פולישוק-בלוך: אבל במקום לקדם ובמקום להשקיע, נחרדתי, ובאמת, זה היה משותף לכולנו, לכל מי שהיה חבר ועדה, לגלות שמקצצים בתקציבים בצורה חולנית, בצורה קטלנית, הייתי אומרת.
מלי פולישוק-בלוך: ברמות של למעלה מ-50% בתקציב.
מלי פולישוק-בלוך: לא הזכירו פה מדענים ראשיים – לפחות ממה ששמעתי – מדענים ראשיים, מכוני מחקר ממשלתיים, כל המחקר שנעשה בממשלה – הרבה מאד מחקר – את כל פיתוחי המדע, את המחקר והפיתוח במשרד התמ"ת קיצצו בחצי.
מלי פולישוק-בלוך: המקום המרכזי ששם יש מחקר ופיתוח, זה במשרד התמ"ת.
מלי פולישוק-בלוך: אותו, את המדען הראשי, קיצצו ב-2003, 2004, אולי ב-2005, קיצצו בכמחצית מתקציבו.
מלי פולישוק-בלוך: גם זה אחרי שנאבקנו, כי אלמלא היינו נאבקים, עומק הקיצוץ היה סופני.
מלי פולישוק-בלוך: דיבר פרופ טרכטנברג על זה שצריך להכין תוכנית עבודה לטווח הארוך, לצמיחה כלכלית באמצעות מדע וטכנולוגיה.
מלי פולישוק-בלוך: מנהלת הוועדה ענת, זוכרת שאנחנו הכנו – למרות שזה לא תפקיד הוועדה – הכנו תוכנית שבדיוק זו הכותרת שלה: צמיחה כלכלית באמצעות מדע וטכנולוגיה.
מלי פולישוק-בלוך: כי היום, במאה ה-21, מאה של מדע וטכנולוגיה, הקשר בין פיתוח כלכלי לבין המדע, לא צריך לדבר עליו.
מלי פולישוק-בלוך: הוא ברור מאליו.
מלי פולישוק-בלוך: עדיין, לצערי – ובזה אני אסיים – עדיין יושבות כאן מאחורי נשות משרד החינוך לנושא המדעים, ולצערי הרב עדיין במשרד החינוך – וזה גם מענה לשאלתך, חבר הכנסת זבולון אורלב למה אין בנות ולמה אין יותר נשים בכלל במדעים.
מלי פולישוק-בלוך: זה מתחיל בבתי הספר.
מלי פולישוק-בלוך: זה מתחיל מהעובדה שמשרד החינוך עדיין לא גילה שצריכים בגיל הרך להתחיל לטפח את המדענים הצעירים.
מלי פולישוק-בלוך: לא בתיכון ובוודאי לא בצבא.
מלי פולישוק-בלוך: צריכים להתחיל בגיל הרך, צריכים להתחיל לנווט בנים ובנות למדעים כבר בגני הילדים, כבר בכיתות הראשונות של בתי הספר היסודיים, ולצערי הרב יש מעט מאד בתי ספר יסודיים שיש בהם בכלל מעבדות ללימוד מדעים.
מלי פולישוק-בלוך: אז כדאי גם את זה לזכור.
מלי פולישוק-בלוך: אני חושבת שאולי מהישיבה הזאת צריכה לצאת הבשורה והדרישה.
מלי פולישוק-בלוך: הדרישה להשקיע את המשאבים ולשנות את המדיניות.
מלי פולישוק-בלוך: להבין שלא יהיו עניים במדינת ישראל אם נשקיע במדע.
מלי פולישוק-בלוך: זה הקשר הישיר.
מלי פולישוק-בלוך: לא משקיעים בקצבאות ובנדבות, אלא משקיעים בכלים שמפתחים את המדע והמדע מביא פרנסה לכולם.
מלי פולישוק-בלוך: פרנסה, משמעה רווחה.
מלי פולישוק-בלוך: זה הקשר הישיר בין המדע לבין העוני במדינת ישראל ולבין הירידה והרדידות שאנחנו הולכים אליהן.
מלי פולישוק-בלוך: (מחיאות כפיים באולם הוועדה)
זבולון אורלב: עכשיו אנחנו עוברים לפרוייקט שיוצג על ידי תלמידי אורט.
זבולון אורלב: שם הפרוייקט שיוצג על ידי תלמידים מהמגמה הביו-רפואית בבית ספר אורט בעפולה, בהנחיית המורה הדר גורנשטיין, הוא "השאיפה לשאוף".
זבולון אורלב: באולם יושבים עוד תלמידים, מדריכים צעירים לפיסיקה מאורט יד סינגלובסקי, עם המורה המלווה, קפלון פאינה.
זבולון אורלב: מי זאת הדר רוזנשטיין?
הדר רוזנשטיין: אני הדר, אני מנחה את התלמידים, והם יציגו את הפרוייקט שלהם.
זבולון אורלב: ומה שאני מבקש רק – בתאוצת זמן.
זבולון אורלב: תלמידים: אור בן שבת, שלומי טמנו, עליזה יצחק, נטלי מורד וספיר רחמים.
נטלי מורד: שלום לכולם.
נטלי מורד: כפי שחבר הכנסת הציג, אנחנו תלמידים מבית הספר אורט עפולה.
נטלי מורד: כחלק מהמגמה הביו-הנדסית אנחנו בביו רפואה.
נטלי מורד: קצת על המגמה:
זבולון אורלב: אנחנו קצרים בזמן.
זבולון אורלב: בואי נקצר ביחסי הציבור וניגש לפרוייקט.
זבולון אורלב: אורט עפולה זה בית הספר הכי טוב בארץ – בואי.
זבולון אורלב: נתקדם.
נטלי מורד: אוקי.
נטלי מורד: אז רק לשם הפרוטוקול, בית ספר אורט עפולה הוא בית ספר שנמצא בקרבה גיאוגרפית לבית החולים "העמק" בעפולה, ולכן בית הספר נבחר בתחום המגמה הביו-רפואית.
נטלי מורד: כחלק מהפעילות במגמה אנחנו יוצאים לסמינרים מקצועיים, האחרון סמינר לפני שבועיים שעסק ביזמות ובפרוייקטי הגמר של המגמה, שם התקיימה בחינת הבגרות של הפרוייקטים, ומתוך הפרוייקטים אנחנו נבחרנו לייצג את המגמה בכנסת.
ספיר רחמים: בבית ספרנו יוצאים לסיורים מקצועיים בבית החולים בעפולה.
ספיר רחמים: באחד הסיורים פגשנו - - -, ד"ר עודד וופסי.
ספיר רחמים: מתוך הניסיון שלו, מתוך ההתמודדות שלו עם המצב הקיים, הוא העלה לפנינו דרך - - - בטיפולי אינהלציה בחדרי ניתוח קיימת בעיה, בעיקר של ילדים.
ספיר רחמים: - - -הילד משתולל, לא מסכים שישימו לו את המסיכה, לעתים אפילו בוכה ומתנהג באלימות כלפי הרופאים וכלפי המטפלים.
ספיר רחמים: כמובן שבעיה זו מהווה גורם שלילי כלפי המטפל, במקרה של ניתוח היא יוצרת מתח בקרב המטופל ובני משפחתו - - - שוב, הילד בוכה, זה מביא את הילד לנשימה לא יעילה, והדבר מאריך את משך הטיפול.
ספיר רחמים: במקרה של אינהלציה - - - זה מגביר את הצורך בכוח אדם נוסף בחדר הניתוח ובטיפולי אינהלציה, לשם הרגעת הילד.
ספיר רחמים: אני רוצה לציין שאני מאד מתרגשת לעמוד כאן, ולהגיע למעמד הזה זה באמת כיף, שאנחנו מגיעים למצב כזה.
זבולון אורלב: תעשי את הפרוייקט הבא על ילדים מתרגשים.
אור בן שבת: קהל היעד העיקרי שלנו הוא הילדים המטופלים באינהלציה או מיועדים להרדמה.
אור בן שבת: קהלי היעד המשניים שלנו הם הורי הילדים, הרופאים ואנשי הצוות הנוספים בבתי החולים.
אור בן שבת: המוצר שלנו מיועד לשימוש בבתי החולים למקרה של הרדמה, כאשר משחק מחשב מוצג מול הילד, או לשימוש ביתי, במקרה של טיפול אינהלטי שוטף.
אור בן שבת: טווח הגילאים של המוצר שלנו הוא מגיל שנתיים עד גיל עשר בערך - - - במשחק המחשב המפותח ובעיצובו.
עליזה יצחק: - - הפתרון שלנו הוא משחק מחשב, המופעל באינהלציה על ידי מערכת הנשימה של המטופל.
עליזה יצחק: ככל שהשאיפה עמוקה יותר, ארוכה יותר, המטרה המוצבת לילד במשחק - - -.
עליזה יצחק: משחק המחשב מושפע מנשימות הילד, וזה מעודד אותו ללבוש את המסיכה.
שלומי טמנו: אני שלומי, אני אדבר על ההיבטים שבמוצר שלנו.
שלומי טמנו: אז במוצר שלנו באים לידי ביטוי מספר היבטים, קודם כל ההיבט הביולוגי - - - ההיבט הטכנולוגי - - - היבט שלישי זה ההיבט הפסיכולוגי.
ספיר רחמים: אנחנו עכשיו נעבור להדגמה של הפרוייקט.
ספיר רחמים: - - -קודם כל מבקשים מהילד לנשום שלוש נשימות רגילות, בשביל לקבוע את היכולת שלו.
ספיר רחמים: אנחנו רואים פה שני - - - אחד מייצג שאיפה והשני מייצג נשיפה.
ספיר רחמים: ככל שהשאיפה והנשיפה ארוכות יותר – הפידבק הוא לגבי אורך הנשימה ולא לגבי עוצמת הנשימה – ככל שאורך הנשימה ארוך יותר, הילד זוכה ביותר פרסים.
זבולון אורלב: גם פרסים יש?
ספיר רחמים: כן.
ספיר רחמים: יש גלידה ומתנות ודובים.
ספיר רחמים: המטרה היא שהילד ישאף כמה שיותר אינהלציה בטיפול כדי להירדם יותר מהר או כדי שהטיפול ישפיע במהירות רבה.
ישראל אומן: אולי מותר לי רק הערה אחת, מפני שאני חייב ללכת, אני לא יכול לחכות עד לסוף.
ישראל אומן: אני ממש ממש מתלהב מהעסק הזה.
ישראל אומן: ממש מתלהב.
ישראל אומן: למה?
ישראל אומן: מפני שזו תורת המשחקים ממש.
ישראל אומן: קודם כל יש כאן משחק, אבל לא מבחינה זאת.
ישראל אומן: מה זה תורת המשחקים?
ישראל אומן: תורת המשחקים זה שימוש ביצירת תמריצים לאנשים לפעול בדרך שאתה רוצה שהם יפעלו.
ישראל אומן: כך זה בפוליטיקה וכך זה בכל מקום.
ישראל אומן: בכל מקום.
ישראל אומן: וזו תורת המשחקים ממש.
ישראל אומן: אתם עושים תמריץ לילד לעשות מה שאתם רוצים.
ישראל אומן: אני ממש מתלהב מזה.
ישראל אומן: אני חייב ללכת, סליחה.
זבולון אורלב: אנחנו מאד מודים לכם.
זבולון אורלב: יש לנו עוד דובר אחד.
זבולון אורלב: ממש תודה רבה.
זבולון אורלב: כל הכבוד לכם.
זבולון אורלב: (מחיאות כפיים באולם הוועדה) יש לנו עוד כמה דקות.
זבולון אורלב: גדעון, אנחנו מעבר לזמן, אני נותן לך, אז אנא בקצרה.
גדעון בן ישראל: אני רוצה קודם כל להודות, בשם דבורה נאמן אלמנתו של יובל נאמן הבלתי נשכח, והמשפחה, על היוזמה הזאת שלך, יושב ראש הוועדה, זבולון אורלב, ולאיתן ברושי, לשלב ביום המדע את זכרו של יובל נאמן, ותודה על היוזמה החשובה הזאת.
גדעון בן ישראל: אני רוצה לומר שני משפטים לגבי הדיון.
גדעון בן ישראל: אני הקשבתי לפרופ' טרכטנברג.
גדעון בן ישראל: אני קיוויתי שנשמע מנציג משרד ראש הממשלה הודעה שתקציב המדע גדל: "ואני מודיע לכם שמהיום והלאה הוספנו כך וכך מיליונים".
גדעון בן ישראל: אבל המנהג הזה שעשו לעצמם אנשים שעומדים במרכזי הביצוע לנאום נאומים אופוזיציוניים בפנינו – אני חושב שהדבר הזה הוא בלתי סביר לחלוטין.
גדעון בן ישראל: ואני חושב שצריך להעביר לפרופ' טרכטנברג, תחושה של מורת רוח.
גדעון בן ישראל: אנחנו מצפים שמשרד ראש הממשלה – כי בו זה תלוי, לא במשרד המדע ששם ברור שהם עושים את הכל – אבל שראש הממשלה באמת ישמע את התגובה של הכנס הזה היום וייזום הגדלת התקציב.