GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבנר פורשפן: לא נטרלנו בצורה כמותית את האפקט האורבני, אבל מהעובדה שיש לנו גם תחנות אחרות שלא נמצאות באזורים אורבניים, כמו למשל, קיבוץ עין חורש, כמו למשל קיבוץ כפר בלום, כמו למשל התחנה בבית ג'מאל, וגם שם אנחנו רואים את אותה מגמה, גם אם לא באותה עוצמה, זה אומר שהמגמה הזאת היא אחידה וזה אומר שההתחממות היא כללית.
הניה ברקוביץ: לגבי משקעים לא ניתן לזהות מגמה ברורה.
הניה ברקוביץ: מבחינת שכיחות של עוצמות גשם, לנושא הזה יש השלכה.
הניה ברקוביץ: מבחינת הנושא של עוצמות גשם, מצאנו שבאזור החוף, בכל משכי הזמן, יש עלייה בשכיחות עוצמות הגשם ועלייה דומה באזור ההרים במשכי זמן של שעה ומעלה.
הניה ברקוביץ: לנושא הזה יש משמעות רצינית מאוד בנושא של ניקוז.
הניה ברקוביץ: מספר המקרים שבהם שכיחות עוצמות הגשם הולכת וגדלה, מערכת הניקוז צריכה להתמודד עם אירועים כאלה.
הניה ברקוביץ: אחרת, אנחנו ניתקל ביותר ויותר מקרים של שיטפונות שאנחנו נצטרך לטפל בהם מאוחר יותר.
זבולון אורלב: אני לא מסוגל להתמודד עם כל הרצון---
יצחק גלנטי: אני מבין שמדובר בעיקר במי נגר עילי במדרונות תלולים.
הניה ברקוביץ: יש נציגים פה של השירות ההידרולוגי, יכול להיות שהם יתייחסו לנושא יותר מאוחר.
הניה ברקוביץ: הערה אחרונה לגבי מה שעומד לקרות בים התיכון, לגבי הממצאים של הדוח האחרון.
הניה ברקוביץ: אני חושבת שזה צריך לעניין את הפורום.
הניה ברקוביץ: סביר להניח כי הטמפרטורה הממוצעת באירופה תהיה גבוהה יותר מהממוצע העולמי.
הניה ברקוביץ: ההתחממות הגדולה ביותר תהיה בצפון אירופה, בחורף ובים התיכון בקיץ.
הניה ברקוביץ: הטמפרטורה המינימלית בחורף בצפון אירופה תעלה יותר מאשר הטמפרטורה המינימלית העולמית.
הניה ברקוביץ: במרכז ובדרום אירופה הטמפרטורות המקסימליות בקיץ תהיינה גבוהות יותר מהממוצע העולמי.
קולין פרייס: כולם ביקשו ממני לדבר על ההיבט המדעי של הנושא.
קולין פרייס: אולי אפשר לענות לכמה מהשאלות שלכם.
קולין פרייס: קודם כל, כאן הנתונים של התחממות כדור הארץ במשך 100, 150 שנה.
קולין פרייס: מ-1880 עד היום.
קולין פרייס: כאן אנחנו רואים את השינוי בטמפרטורות של כדור הארץ ביחס לטמפרטורות ב-1950 עד 1980.
קולין פרייס: אז אנחנו רואים שזה ממינוס 4 (4-) עד לכמעט פלוס 0.6 וזה סדר גודל של קרוב למעלה אחת במשך 100, 150 שנה.
קולין פרייס: הנקודות השחורות זה הנתונים השנתיים, באדום זה ממוצע במשך חמש שנים.
קולין פרייס: את זה אנחנו צריכים להשוות לטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ שזה 15 מעלות צלזיוס.
קולין פרייס: זו הסיבה לענות על השאלה של למה זה חשוב מעלה אחת, ויש בתמונה כאן מדחום.
קולין פרייס: אפשר להשוות את ההתחממות של מעלה אחת, להתחממות של הגוף של בן אדם, כשאנחנו חולים.
קולין פרייס: הטמפרטורות של הגוף שלנו 37 מעלות בממוצע ועלייה של מעלה אחת אנחנו חולים, ו-2 מעלות, אנחנו כבר בבית חולים.
קולין פרייס: אז הטמפרטורה של הגוף מאוד יציבה, וגם של כדור הארץ.
קולין פרייס: 15 מעלות לעומת 37 מעלות.
קולין פרייס: לכן אפילו מעלה אחת של התחממות ויותר מזה.
קולין פרייס: ..
זבולון אורלב: הדוגמה שאתה מביא רק מגדילה את התמיהה שלי.
זבולון אורלב: אדם חי פחות מ-150 שנה.
זבולון אורלב: אם מגיל קטנות עד גיל זקנה טמפרטורת הגוף שלו עולה בחצי מעלה, זה לא כל כך נורא.
זבולון אורלב: הוא אומר שכמו שגוף האדם לא יכול לסבול עלייה של מעלה אחת, אני אומר, זה לא דוגמה.
זבולון אורלב: אם במשך 70 או 80 או 90 שנה זה עולה בחצי מעלה, זה לא נורא.
קולין פרייס: אבל אם בעוד 100 זה עוד 4 מעלות, אז כבר יש לנו בעיות.
דוד ברודאי: אבל ידועות כבר תקופות שבהן הטמפרטורות היו יותר גבוהות.
דוד ברודאי: זה נע היסטורית, איך לומר, היו שינויים במפלס הים באותה תקופה---
קולין פרייס: ההבדל הגדול היום זה בקצב ההתחממות.
קולין פרייס: קודם כל, אני מסתכל על ההתפלגות המרחבית בכל כדור הארץ.
קולין פרייס: כאן יש מפות של העולם, אני מסתכל רק על החורף האחרון.
קולין פרייס: כאן אנחנו מסתכלים על ההבדל בין תקופה של 51' עד 80' עד היום, וכאן זה החורף האחרון 2006-7.
קולין פרייס: ואם נסתכל על הנתונים, רק לפני 200 שנה, החורף האחרון זה החורף הכי חם מאשר ראינו אי פעם, שמדדנו עם מדי חום.
קולין פרייס: דצמבר 2006 זה גם מספר אחד ברקורד שלנו, גם ינואר.
קולין פרייס: פברואר במקום 5.
קולין פרייס: עכשיו צריכים לציין וזה גם חשוב להגיד שההתפלגות של התחממות היא לא אחידה בכל כדור הארץ.
קולין פרייס: רואים כאן בכחול אזורים שאפילו יש התקררות במשך השנה.
קולין פרייס: לכן אם יש פתאום סופת שלג במקום בעולם, או קר אצלנו בחורף, זה לא אומר שאין התחממות כדור הארץ.
קולין פרייס: מדברים על הממוצע הגלובאלי.
קולין פרייס: יש אזורים שאפילו יש התקררות, כמו בפברואר כאן, רואים בסיביר ובארצות הברית.
קולין פרייס: אם לא מאמינים לנתונים, אפשר פשוט להסתכל החוצה ולראות את כל הקרחונים מסביב לכדור הארץ.
קולין פרייס: יש נסיגה.
קולין פרייס: כאן יש השוואה בין 1900 ל-2000.
קולין פרייס: הצילום בדיוק באותו מקום.
קולין פרייס: רואים את הקרחון כאן.
קולין פרייס: וכאן זה בארגנטינה, בין 1928---
זבולון אורלב: הכול בגלל מעלה אחת?
קולין פרייס: נכון.
קולין פרייס: בדיוק.
קולין פרייס: אתה רואה כמה המערכת האקלימית רגישה.
קולין פרייס: ועוד פעם, 4 מעלות שאולי התחממות בעתיד, זה בדיוק כמו שפרופ' רוזנפלד אמר, בתקופת הקרח האחרונה, עם קילומטר של קרח מעל ניו יורק סיטי, זה רק 4 מעלות יותר קריר מהיום.
קולין פרייס: ככה אנחנו רגישים לשינויים בממוצע של האקלים.
דוד ברודאי: אולי אפשר להתייחס בבקשה להבדל במושג בין טמפרטורה לבין טמפרטורת משטח.
דוד ברודאי: כי אני מבין ש-6.0 זה עלייה בטמפרטורת האוויר, בעוד שהתחזיות הן לעלייה הרבה יותר גדולה של עד 5 מעלות בטמפרטורת המשטח.
קולין פרייס: טמפרטורת משטח זה בגובה שני מטר.
קולין פרייס: הדאגה היום זה דווקא מה שקורה בגרינלנד.
קולין פרייס: אנחנו רואים את ההאצה של המסה של הקרחונים בגרינלנד.
קולין פרייס: כל זה קרח כאן ובקיץ יש מפלים כאן שיורדים 2 קילומטר בבסיס של הקרח והיום יש לנו גם לוויינים חדשים שמודדים את כוח המשיכה של כדור הארץ, הגרביטציה---
זבולון אורלב: בתמונה הזאת, מה אתה מעריך הטמפרטורה?
זבולון אורלב: זה מינוס 10 מעלות?
קולין פרייס: לא, זה מעל האפס.
קולין פרייס: אם יש המסה, זה צריך להיות מעל אפס.
קולין פרייס: זה בקיץ כמובן.
קולין פרייס: אנחנו רואים כאן אקלים מ-2002.
קולין פרייס: יש לנו נתונים מהחלל שמראים על הירידה במסה של קרח שיש מעל גרינלנד, כשסך הכול הקרח בגרינלנד שווה ל-6 מטר של מפלס הים בכל העולם.
קולין פרייס: כמובן שלא נגיע לזה, אבל אפילו מטר אחד עלייה זה יהיה מאוד חמור.
קולין פרייס: רואים עכשיו האצה של ההמסה של הקרחון.
קולין פרייס: יש לנו מדי חום רק כמה מאות שנים, אבל אפשר ללכת אלף שנים אחורה, בכל מיני שיטות של טבעות עצים, אלמוגים, סדימנטים, וכאן אנחנו רואים את הנתונים אלף שנה אחורה וכאן אפשר לראות את מה שקורה היום, שזה היה מאוד יציב במשך כמעט אלף שנה, אפילו יש איזה ירידה בטמפרטורה של כדור הארץ, ואז את ההאצה לפני 200 שנה ואת הקפיצה למעלה.
קולין פרייס: כאן באדום אלה המדידות של מדי החום.
קולין פרייס: הסיבה לכך זה אפקט החממה.
קולין פרייס: אני לא חושב שאני צריך להסביר את הנושא, אבל אני רוצה לציין אחרי השאלה---
זבולון אורלב: בכל זאת תסביר אותו במשפט אחד.
קולין פרייס: כל האנרגיה של כדור הארץ מגיעה מהשמש.
קולין פרייס: כמו שיש לנו חלונות או פלסטיק בחממות, אז חלק גדול מהקרניים של השמש עוברות דרך האטמוספירה שלנו, נבלעים בקרקע.
קולין פרייס: רק 50% באמת מגיע לקרקע ואז יש פליטה של חום, כמו שיש חום שיוצא מהתנור, ורק 62% מהחום הזה יוצא לחלל.
קולין פרייס: הטמפרטורה של כדור הארץ קשורה לאיזון בין מה שמקבלים ומה שיוצא.
קולין פרייס: ה-38% שנשאר בפנים, בעיקר כתוצאה מאדי מים, באופן טבעי, גורם להתחממות טבעית של כדור הארץ.
קולין פרייס: בלי האטמוספירה שלנו לא היינו יושבים פה היום, זה היה מינוס 18 (-18) הטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ.
קולין פרייס: כל המים היו במצב של קרח.
קולין פרייס: אז יש לנו אפקט חממה טבעי, שזה טוב.
קולין פרייס: אבל היום אנחנו מוסיפים עוד גזי חממה, כתוצאה מפעילות של בני אדם שמוסיפים כמו עוד שמיכות לכדור הארץ וגורמים להתחממות.
קולין פרייס: אנחנו רואים לפי הריכוזים של גזי החממה, בעיקר ה-CO2, מיתן, N2O, שכאן יש לנו אלפיים שנות נתונים, בעיקר מבועות שנמצאות בתוך קרחונים, ששם נשמרים הריכוזים במשך אלפי שונים.
קולין פרייס: עוד פעם רואים שזה מאוד יציב במשך כמעט אלפיים שנה, ועוד פעם לפני 200 שנה יש זינוק בריכוז של גזי החממה וזה לא במקרה שזה מתאים גם לזינוק של הטמפרטורה של כדור הארץ וזה קשור למהפכה התעשייתית כשהתחלנו לפתח טכנולוגיות, לשימוש של אנרגיה, רכבות וכולי.
קולין פרייס: אפשר ללכת אפילו יותר רחוק בזמן, וזה מהדוח האחרון של ה-IPCC, זה 10,000 שנה, רואים גם CO2, מיתן, N2O, כולם היו מאוד יציבים עד לתקופה האחרונה.
קולין פרייס: זה באמת מה שחריג במצב היום.
קולין פרייס: אף פעם בהיסטוריה של כדור הארץ לא ראינו ריכוזים כאלה באטמוספירה וגם קצב עלייה כמו שאנחנו רואים היום.
קולין פרייס: מה האפשרויות לישראל?
קולין פרייס: מהדוח האחרון של ה-IPCC, לקחתי רק לפי אזור הים התיכון, וכאן אנחנו רואים בירוק את האזור ואת הסימולציות לפי מודלים.
קולין פרייס: כדי להסתכל קדימה, צריכים להשתמש במודלים מתמטיים של אקלים ויש עשרות מודלים והרבה תרחישים ואנחנו רואים בשחור את המדידות, מ-1900 עד היום.
קולין פרייס: באדום רואים את הסימולציות שכן יכולות לשחזר את האקלים של העבר ואת התחזית לעתיד, לפי כל המודלים, עם תרחישים שונים, ומה שאנחנו רואים פה, כמו ששמענו כבר, שיש סיכוי שתהיה התחממות ב-100 שנה של 4 מעלות.
קולין פרייס: הרבה יותר מהעלייה הגלובאלית.
קולין פרייס: המשמעות, אולי עלייה של גלי חום, כמו שאנחנו מרגישים היום, כמו שפנחס אלפרט אמר, אם יש לנו התפלגות היום של האקלים שכאן זה הממוצע, מזיזים את הממוצע של כמה מעלות, אז יש עלייה גדולה במזג אוויר חם, ימים חמים וגלי חום, מזג אוויר קיצוני שכמובן יש לו השלכות מעומס חום, זיהום אוויר, שריפות שראינו אתמול, חקלאות, התאדות מהחקלאות, דרישת חשמל וכולי.
קולין פרייס: דוגמה אחת ממה שקרה באירופה ב-2003.
קולין פרייס: כאן זה התפלגות של הטמפרטורות בשוויץ מ-1863 עד 2003.
קולין פרייס: אנחנו רואים מה קרה ב-2003, שעשרות אלפי אנשים מתו כתוצאה מגל חום באירופה.
קולין פרייס: גשם אולי יותר חשוב לישראל.
קולין פרייס: משאבי מים.
קולין פרייס: רק להסתכל בצד שמאל, דצמבר, ינואר, פברואר, החורף שלנו.
קולין פרייס: בחום אנחנו רואים אזורים עם הפחתה של כמות הגשם.
קולין פרייס: יותר מ-20% פחות גשם באזור של הים התיכון וישראל.
קולין פרייס: יש גם אזורים של עלייה---
זבולון אורלב: איפה הים התיכון כאן?
קולין פרייס: כאן זה אפריקה, אז פה זה ים תיכון ואנחנו פה בפינה.
קולין פרייס: יש גם אזורים עם עלייה של גשם ושיטפונות, אבל מה שמעניין כאן זה הנקודות השחורות, על הגרף, שזה מראה על הוודאות שלנו בתחזיות.
קולין פרייס: האזורים של הנקודות השחורות אומר שיותר מ-90% מכל המודלים נתנו את התחזית זאת.
קולין פרייס: זאת אומרת שכמעט בטוח שעד סוף המאה, תהיה לנו ירידה של יותר מ-20% בכמות הגשם באזור שלנו.
קולין פרייס: דבר אחרון זה השינוי של מפלס הים.
קולין פרייס: כאן אנחנו רואים את העלייה שמדדנו מ-1880 עד היום.
קולין פרייס: זה מתאים להתחממות של 0.6, 0.8 מעלות, והעלייה של מפלס הים זה בעיקר כתוצאה מהתחממות של הים, התרחבות של המים ולא המסה של קרח.
קולין פרייס: אבל בעתיד יכול להיות שיהיו שינויים והתחזיות לעתיד זה עוד אולי חצי מטר במאה שנה, וזה אולי אופטימי.
קולין פרייס: מה שקורה בגרינלד היום יכול להיות שיהיו הפתעות וזה יהיה אפילו מטר או יותר.
קולין פרייס: אז אם יש עלייה בטמפרטורה, עלייה במפלס הים ושינוי בגשם – אז כמובן שיש השלכות על הציבור בישראל; על הבריאות, חקלאות, יערות, משאבי מים, חופים, אקולוגיה ועוד, ולכן אנחנו יושבים פה היום.
קולין פרייס: דרך אגב על הנושא של הסרטן עור, אז צריכים לציין שיש הבדל בין התחממות כדור הארץ והשינוי בשכבת האוזון של כדור הארץ.
קולין פרייס: אין קשר ביניהם וסרטן העור זה בעיקר כתוצאה מהעלייה של UV שמגיע לקרקע שזה קשור לשכבת האוזון שלנו.
קולין פרייס: זה לא קשור לעלייה בטמפרטורה של כדור הארץ.
פנחס אלפרט: אני רוצה לדבר על המשמעויות של התחזיות הגלובאליות לאזור שלנו, לאזור ישראל.
פנחס אלפרט: אנחנו חוקרים את שינויי האקלים במשך כ-20 שנה, מספר עבודות דוקטור, מספר עבודות מאסטר והרבה פרסומים מדעיים שבודקים גם את הנושא של העיור וכל מיני בעיות שקיימות בניתוח של עשרות וכמעט מאה תחנות בארץ.
פנחס אלפרט: אני רוצה לנתח מה אנחנו עושים כדי להבין בדיוק מה הולך להיות.
פנחס אלפרט: כמו משקפת על מזרח הים התיכון ועל ישראל.
פנחס אלפרט: הבעיות העיקריות שאני רואה היום, במה שקיים, זה שלא קיימת תוכנית לאומית מקיפה ואני שמח מאוד שדר' ישעיהו בר אור, המדען הראשי של המשרד להגנת הסביבה לקח את זה על עצמו ויחד עבדנו בשנתיים-שלוש האחרונות כדי להכין תוכנית לאומית מקיפה.
פנחס אלפרט: זה ביזיון למדינת ישראל שהיא מדינה מפותחת.
פנחס אלפרט: ניקח מדינה כמו דנמרק, עם מספר אוכלוסין דומה לשלנו, היא כבר מוכנה עם תוכנית לאומית מקיפה לפני כ-15 שנה, עם השקעות שעד היום מדובר על סדר גודל של עשרות מיליוני יורו.
פנחס אלפרט: מדינת ישראל לא השקיעה עד היום אלא ממש גרושים בודדים בנושא הזה, למעט הצעד שעכשיו מתחיל.
פנחס אלפרט: ניצנים ראשונים בלבד.
פנחס אלפרט: יש בעיה, ואני מיד אסביר - חוסר ביכולת מחשוב גבוהה.
פנחס אלפרט: כדי לתרגם את מה שראינו פה, מהמודלים הגלובאליים, אנחנו צריכים להריץ מודלים ברזולוציה גבוהה.
פנחס אלפרט: אנחנו עושים את זה באוניברסיטת תל אביב, בשיתוף עם הרבה קבוצות בארץ, כחלק מפרויקט גדול שנקרא פרויקט Jordan River.
פנחס אלפרט: הדבר המדהים הוא - אנחנו שש שנים בתוך הפרויקט הזה.
פנחס אלפרט: הכסף כולו גרמני, כל שנה כמיליון דולר, בפאזה עכשיו דנים בגרמניה על המשך הפאזה השלישית.
פנחס אלפרט: הם ניסחו את המטרות, הגרמנים ניסחו את המטרות ולפיהם עובדות כ-20 או 30 מחקר בישראל, על אימפקטים ותרחישים שונים וכולי.
פנחס אלפרט: אלו המטרות שהם הגדירו.
פנחס אלפרט: זה לא מטרות שישראל הגדירה.
פנחס אלפרט: ולכן חשוב להבין שאם אנחנו לא נגדיר, אז לא נעשה מה שחשוב בעצם לנו.
פנחס אלפרט: בעיה נוספת זה בסיסי נתונים, שיתופי פעולה בינלאומיים.
פנחס אלפרט: אני שומע שיש עכשיו הצבעה קריטית מהניה ברקוביץ, על שיתוף פעולה עם מרכז חשוב ביותר, המרכז האירופאי, הנתונים הטובים ביותר, המודלים הטובים ביותר, לא מועברים אלינו, בגלל שאין שיתוף פעולה.
פנחס אלפרט: עכשיו זו דוגמה לריצה שאתם לא ראיתם קודם, משום שזה יצא מתחת המכבש רק בחודש האחרון ואת זה אף אחד לא יעשה לנו, בשום מרכז בינלאומי.
פנחס אלפרט: זה מגמת הגשם ב-30 שנה, עשינו, ביצענו ריצה שהיא יקרה מאוד מבחינה מחשובית, עד 2050, עם התוצאות העדכניות ביותר מה-IPCC האחרון, שהמודל הזה נקרא איח"ם 5, מודל גרמני בשיתוף עם האירופאים ופה אתם יכולים לראות מה קורה (מצגת).
פנחס אלפרט: זו ההתפלגות של הגשם מאוגוסט ליוני, מ-1960 עד 1990 וזה מה שקורה בריצות הראשונות, כשאנחנו הולכים כל פעם על פני תקופה של כ-30 שנה ואתם רואים את הירידה הדרסטית במרכז החורף, ינואר, פברואר.
פנחס אלפרט: יש קצת גידול בעונות המעבר, במיוחד בסתיו.
פנחס אלפרט: אלה סוג ריצות שמספקות לנו גשמים, במיוחד אירועים קיצוניים.
פנחס אלפרט: פה אני לא אכנס לתוך הפירוט של זה.
פנחס אלפרט: אני רוצה לגעת בטמפרטורה בקיץ; הטמפרטורה בקיץ פה, אתם יכולים לראות עליות שהן גדולות מאוד מעל הים התיכון.
פנחס אלפרט: זה בשיעור של מעלות צלזיוס למאה שנה, אבל אם אנחנו מחלקים את זה לעשור, זה יוצא 0.3, או 0.25, שזה פי 2.5 או פי 3 יותר מאשר השיעור הגלובאלי.
פנחס אלפרט: הים התיכון יכול לשמש כלבורטורי, כדי להסתכל על אזור שבו האירועים הולכים להתקצן בצורה בלתי רגילה וזה מוסכם על ידי הקהילה המדעית כולה.
פנחס אלפרט: הנה דוגמה נוספת ממה שקרה.
פנחס אלפרט: קודם מר קולין פרייס הראה את השינוי במאה השנים הבאות.
פנחס אלפרט: פה אני מראה לכם מדידות, תצפיות, של מה קרה במשך 30 שנים ראשונות מ-48' עד 77' בטמפרטורה, מול 30 השנים מ-1973.
פנחס אלפרט: אתם רואים שגם הממוצע עלה, גם ההתפלגות התרחבה, אבל בעיקר, בערכים הקיצוניים של הטמפרטורות יש קפיצה.
פנחס אלפרט: זה לא ליד הקרקע, זה בגובה בערך של קילומטר פלוס, אבל זה מייצג את מה שמתרחש אצלנו.
פנחס אלפרט: ועוד אירוע שמתרחש אצלנו והמודלים חוזים אותו ואנחנו רואים את זה בתצפיות פה.
פנחס אלפרט: בשנים 48' עד 75', כשאנחנו מסתכלים על שכיחות של גלי חום, אתם יכולים לראות שאנחנו נמצאים עכשיו בתוך פרק חום בלתי רגיל.
פנחס אלפרט: פה זה ניתוח של קרוב ל-30 שנה, ואתם רואים שמעל ל-8 ימים, זה הברים האדומים, לא היה, חוץ מאירוע אחד, בתקופה של 30 שנה.
פנחס אלפרט: לעומת זאת, 30 השנים המאוחרות יותר, אנחנו מוצאים פרקי זמן של 14 ו-15, ו-17 וגם 18 ימים רצופים של שרב מהסוג שאנחנו חווים ברגע זה.
פנחס אלפרט: לא היו לנו בעבר תקופות כאלה.
פנחס אלפרט: גלי החום מתרבים ומתארכים.
פנחס אלפרט: על זה כבר דיברתי.
פנחס אלפרט: אני אדלג ישר לאחת הבעיות המרכזיות.
פנחס אלפרט: את זה אף אחד בעולם לא יעשה בשבילנו, ריצות ברזולוציה גבוהה.
פנחס אלפרט: את הדבר הזה אנחנו לא מסוגלים כיום לעשות את מה שהיינו רוצים לעשות, בגלל מחסור באמצעים.
פנחס אלפרט: וזה דבר שניתן לפתור.
פנחס אלפרט: ויש בעיה נוספת, בעיית הירידה בסקאלה.
פנחס אלפרט: המודלים הגלובאלים שראיתם, לא נותנים לנו פתרון לנקודות ספציפיות.
פנחס אלפרט: פה אני מראה דוגמה מהר כנען, של עבודה שאנחנו עובדים בשנים האחרונות.
פנחס אלפרט: המודלים, גם לא הגלובליים, המודלים האזוריים, הר כנען וכפר בלום נמצאים בתוך נקודת סריג אחד וזה סריג של 50 קילומטר.
פנחס אלפרט: זאת מפה שמראה את אזור הים התיכון וזה צפון הארץ.
פנחס אלפרט: אני אגיד את זה במשפט פשוט.
פנחס אלפרט: גם המודלים האזורים, הרזולוציה שלהם, או ההפרדה שלהם, לא נותנת לנו את האינפורמציה שנחוצה לאנשים בתחומים שלנו.
פנחס אלפרט: המסר מופיע פה.
פנחס אלפרט: אלו הבעיות העיקריות שאני רואה בחיזוי אקלימי בישראל.
זבולון אורלב: מה הבעיה עם שיתוף הפעולה?
פנחס אלפרט: שיתופי הפעולה – יש לנו שתי בעיות.
פנחס אלפרט: בעיה אחת, אין לנו קבוצה כמו ה-ECMWF, שזה מרכז אירופאי רציני מאוד, הטוב ביותר בעולם.
פנחס אלפרט: אין לנו כרגע הסכם איתו, בגלל סיבות פוליטיות.
פנחס אלפרט: אני התחלתי לדחוף את זה, לפני שדר' הניה ברקוביץ נכנסה לתפקיד.
זבולון אורלב: אין לנו שיתוף פעולה עם אירופה בגלל בעיות פוליטיות?
פנחס אלפרט: אין לנו שיתוף פעולה, אנחנו לא חברים במרכז המטאורולוגי החשוב ביותר בעולם.
זבולון אורלב: אנחנו חברים בכל הגופים האירופאיים.
פנחס אלפרט: נכון, אבל לא במרכז הזה.
הניה ברקוביץ: זה גוף שהוא גוף לא בינלאומי, אלא הוא גוף של מדינות.
זבולון אורלב: אני מאוד מופתע לשמוע את זה.
הניה ברקוביץ: הגוף הזה כולל 18 מדינות חברות.
זבולון אורלב: משרד החוץ בקי בפרשה?
הניה ברקוביץ: כן, בטח.
הניה ברקוביץ: חברות בו 18 מדינות, חברות בכירות, של מערב אירופה ועוד 10 מדינות שהן חברות נלוות ואנחנו ביקשנו להיות חברים נלווים בגוף הזה.
הניה ברקוביץ: לאחרונה היתה הצבעה שסירבה לקבל אותנו.
הניה ברקוביץ: מאחר שההצבעה היתה אנונימית, חשאית, אנחנו לא יודעים מי המדינה האחת, מתוך 18 שמצביעות, לא אישרה את קבלתנו.
הניה ברקוביץ: ביום שישי אמורה להיות הצבעה חוזרת.
הניה ברקוביץ: נאמר לי שההצבעות החוזרות כבר תהיינה הצבעות שהן לא חשאיות, אז אפשר יהיה לדעת.
הניה ברקוביץ: אנחנו למעשה כבר עם הגוף הזה גיבשנו חוזה לשיתוף פעולה.
הניה ברקוביץ: אני מקווה מאוד שהפעם זה כן יצליח ואם זה יצליח, אנחנו נצטרך מימון.
הניה ברקוביץ: מאחורי הדבר הזה עומד מימון של 2.5 מיליון שקלים בשנה, בחמש השנים הקרובות, ולאחר מכן 1.5 מיליון שקלים בשנה, כדמי חבר לארגון.
יצחק גלנטי: אני הייתי מבקש רק להעלות מספר נושאים.
יצחק גלנטי: לאור הסקירות ששמענו פה, עשויים להיות אקוטיים מבחינת מה קורה אצלנו בבית במשך המאה השנים הבאות.
יצחק גלנטי: לפי מה ששמענו עד עכשיו, צפויים במשך מאה השנים הבאות 20% ירידה בכמות המשקעים, בשטח שלנו.
יצחק גלנטי: מעבר לזה, על פי מה שאני פה רואה לנגד עיניי.
יצחק גלנטי: על פי פרופ' קליין ואחרים,צפויה עלייה של כ-10 מילימטר, במשך שנתיים, במפלס הים.
יצחק גלנטי: שהמשמעות שלהם מבחינת פרופ' קליין ואחרים, זה נסיגת קו החוף בין 200 ל-400 מטר כל שנתיים.
יצחק גלנטי: לכן מה שעשוי פה להיות מאוד אקוטי מבחינתנו זה בעצם התמוטטות רכס נתניה, כל אורך קו החוף בנקודות האלה שהוא הולך ונסגר עם הזמן.
יצחק גלנטי: צילומי אוויר,
יצחק גלנטי: אנחנו יודעים שמוכיחים את זה.
יצחק גלנטי: השאלה היא כיצד אנחנו נערכים במצב הנוכחי לקראת אותם אירועים שעשויים להיות משמעותיים מבחינתנו.
יצחק גלנטי: הירידה מבחינת אחוז המשקעים עשויה להיות לה משמעות מאוד מאוד קריטית גם לגבי איכות המים, מי התהום שלנו, ומעבר לזה, היא עשויה לשנות, בצורה בדרסטית, לדעתי, את תמהיל מי הים, כיוון שהמדיניות היום היא לשפוך יותר ויותר מזהמים.
יצחק גלנטי: אני מדבר במקרה זה על ניקוז הקישון או טיהור הקישון (איך שאתם רוצים) והמדיניות היא לשפוך אותם אל הים.
יצחק גלנטי: אין לי ספק שכתוצאה מהשינויים גם בטמפרטורות, גם במפלס הים, וגם בכמות המשקעים, עשויה לשנות באופן קיצוני את אותו תמהיל וכיצד זה ישפיע על איכות החיים שלנו.
יצחק גלנטי: אם אנחנו לא נתחיל היום לעשות משהו משמעותי בעניין, אנחנו נעמוד בפני שוקת שבורה, שספק רב אם היא ניתנת לתיקון.
פנחס אלפרט: מסכים.
זבולון אורלב: פרופ' מנפרד גרין, ראש המרכז לבקרת מחלות, מרכז גרטנר במשרד הבריאות.
זבולון אורלב: ההשלכות של ההתחמות בסוגיית הבריאות.
מנפרד גרין: האמת היא שדר' בר אור כבר אמר הרבה מהדברים ואני אגיד כמה מלים.
מנפרד גרין: ננצל את ההזדמנות שאנחנו מדברים על התחממות כדור הארץ, לשלב את זה גם עם הנושא של זיהום אוויר בכלל, כי אנחנו לא מדברים על משהו שיהיה בעוד 50 שנה, אנחנו יודעים שעשרות אם לא מאות אנשים מתים כל שנה בגלל זיהום אוויר בישראל.
מנפרד גרין: אז בכלל אני חושב שהנושא הזה צריך לעלות לסדר היום הלאומי, כי הוא אחד מהדברים החשובים יותר , בריאותית.
מנפרד גרין: אני מוסיף קוריוז בצד, שהחג שנקרא ל"ג בעומר, הפך להיות מטרד לא רק סביבתי, אבל זה גורם גם לתחלואה.
מנפרד גרין: יש פי שלוש יותר התקפי אסטמה ביום של ל"ג בעומר.
מנפרד גרין: אולי אנחנו צריכים בכלל להתייחס למה אנחנו עושים בסביבה שלנו ואולי לשנות כמה מההתנהגויות.
זבולון אורלב: אני חושב שאם היתה פנייה של משרד הבריאות לרבנות הראשית שהיתה אומרת, תשמעו יש פה סכנת נפשות ויש פי שלושה הסכמי אסטמה, אולי הרבנים היו מצמצמים את העניין.
מנפרד גרין: דרך אגב, אני לא חושב שהמדורות האלה קשורות לרבנות.
מנפרד גרין: אני אומר את זה בצד, כדי להדגים שיש לנו אחריות אישית לכל הדברים האלה וזה כבר הוזכר שלמרות שהתרומה שלנו הגלובלית לא גדולה בזיהום אוויר, התרומה היא חשובה ומקומית היא בעייתית.
מנפרד גרין: גם התחממות כדור הארץ ביחד עם זיהום האוויר, האינטרקציה ביניהם, ההשפעה הבריאותית היא הרבה יותר חמורה.
מנפרד גרין: במיוחד לקשישים.
מנפרד גרין: אני אתייחס לזה בשתי מלים.
מנפרד גרין: פרופ' אלדד הזכיר את הנושא של סרטן העור ונכון מה שנאמר לגבי האוזון.
מנפרד גרין: אבל שוב, אנחנו צריכים להתייחס לאינטראקציות בין גורמים שונים והוזכר כאן אם יש לנו תנאים כמו שיש לנו היום, יותר ויותר, אנחנו רואים אינטראקציה גם בריאותית ואני לא הייתי מופתע שזה משפיע גם על סרטן העור.
מנפרד גרין: אחד מהדברים שהוזכרו זה באמת הנושא של חימום באופן כללי, וגלי חום, כמו שאנחנו רואים.
מנפרד גרין: והאוכלוסייה שלנו מזדקנת, אנחנו יודעים את זה, יש אוכלוסייה הרבה יותר גדולה של קשישים, או זקנים ואנחנו חייבים להגן עליהם מפני השינויים הקיצוניים בטמפרטורה.
מנפרד גרין: אנחנו צריכים להיערך לזה.
מנפרד גרין: זה שבצרפת מתו אלפי אנשים בהפתעה כמעט, שם, כי לא לקחו בחשבון שבצרפת יכול לקרות דבר כזה.
מנפרד גרין: וכאן יש לנו לא מעט אנשים, היום אנחנו לא מדברים רק על אנשים מעל 70, 80.
מנפרד גרין: יש לנו אוכלוסייה לא קטנה מעל גיל 100.
מנפרד גרין: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהפיזיולוגיה היא שונה בגיל הזה ואנחנו צריכים להגן על האנשים האלה, וזה דבר כמובן שצריך להיות בתוך התוכנית הלאומית.
מנפרד גרין: תחלואה, כמה מלים: השינויים הקטנים בטמפרטורה, וזה הוזכר, משנה את האקולוגיה והם יכולים להיות שינויים מאוד קטנים ואנחנו נראה כנראה שינויים בתחלואה במיוחד יבוא של דברים כמו יתושים, דוגמה של קדחת מערב הנילוס, שזה יכול להיות דבר שיהפוך להיות מטרד הרבה יותר ממה שהוא היום, כתוצאה מהיתושים.
מנפרד גרין: ואנחנו עובדים כמובן עם איכות הסביבה על זה.
מנפרד גרין: נושא נוסף.
מנפרד גרין: למשל, יש שושנת יריחו שקשור למכרסמים.
מנפרד גרין: אם יש שינוי אקולוגי שם, אנחנו יכולים לראות התפרצויות הרבה יותר גדולות למחלות האלה.
מנפרד גרין: לזה אני אתייחס במיוחד, כי אני חושב שאנחנו צריכים לבנות מאגרי מידע היום, למפות את המחלות האלה, כדי לעקוב אחרי השינויים.
מנפרד גרין: אם אנחנו לא נעשה את זה, לא נשים לב למעשה לשינויים שמתרחשים.
מנפרד גרין: הדבר האחרון זה בעצם אולי לסכם, שאנחנו צריכים בתוך התוכנית הלאומית להתייחס להתערבויות שאנחנו יכולים לעשות היום על השפעות הקיימות.
מנפרד גרין: אבל אין ספק שאם אנחנו לא נבנה את הנתונים הבסיסים היום, אנחנו לא נדע בעתיד.
דב חנין: דיון מאוד חשוב.
דב חנין: אני מתנצל על כך שהגעתי באיחור, אני הייתי בדיון של ועדת העבודה בחוק שאני יזמתי.
דב חנין: אני מכיר את המחקרים שהובאו בפני הוועדה.
דב חנין: אני רוצה להוסיף שני היבטים בצורה מאוד קצרה.
דב חנין: אחד, ההיבט המדיני האזורי.
דב חנין: לא רק אנחנו נפגעים ממשבר האקלים, גם שכנינו נפגעים ונפגעים קשות ממשבר האקלים.
דב חנין: אני אתן שלושה היבטים של הפגיעה של מצרים, למשל, למשבר האקלים.
דב חנין: בגלל עליית מי הים, אקוויפר הדלתא של מצרים עובר תהליכי המלחה מאוד מהירים ויש לזה משמעות קשה מאוד על החקלאות במצרים.
דב חנין: פגיעה שנייה במצרים, ירידת השתייה בנילוס.
דב חנין: יש הרבה מחקרים על זה.
דב חנין: כולנו מכירים את הנילוס כעורק החיים של מצרים.
דב חנין: פגיעה שלישית, ראינו היבטים צדדיים שלה במצבי מזג האוויר באביב האחרון, עלייה מאוד משמעותית באבק המדברי.
דב חנין: מצרים נפגעת מזה יותר מאיתנו, אבל גם אנחנו נפגעים.
דב חנין: התוצאה הכוללת של הדברים האלה היא תוצאה מאוד קשה.
דב חנין: השבוע התפרסם הדוח של אונ"ט על משבר דרפור, ומתואר שם ההיבט של משבר האקלים, או יותר נכון, המדבור של אזורי הסהרה וסודן בכלל זה, כאיזה שהוא אלמנט מבני מאוד מאוד בסיסי מתחת למשבר ההומניטרי המאוד קשה בדרפור.
דב חנין: אנחנו עוסקים בשולי ההשלכות שלו.
דב חנין: למשבר האקלים יש השלכות מאוד ישירות ומהירות עלינו.
דב חנין: כתוצאה מעליית מצוקת המים, למשל, אנחנו נתקשה לעמוד בהסכמים שיש לנו עם ירדן, למשל.
דב חנין: יש פה השלכות מדיניות, אזוריות מאוד קשות ומרחיקות לכת.
דב חנין: יש מחקרים על הפגיעה הקשה בחקלאות ברשות הפלשתינית, כתוצאה ממשבר האקלים.
דב חנין: יש על זה הרבה מחקרים.
דב חנין: זאת אומרת, לא רק אנחנו בצרות.
דב חנין: אנחנו כמובן בצרות, גם האחרים שסביבנו בצרות, ואולי הצרות אצלם יותר חריפות, כי הן מדינות שיותר נשענות על חקלאות, היכולות הטכנולוגיות יותר נמוכות וכדומה.
דב חנין: זה היבט אחד שהוא היבט מאוד ראוי לדיון.
דב חנין: היבט שני: מדברים הרבה על מה חלקה של ישראל בבעיה.
דב חנין: לישראל יש חלק בבעיה, אני לא רוצה להרחיב על זה כרגע.
דב חנין: יש לנו חלק מכובד, לצערי, בבעיה, אבל השאלה העיקרית איננה מה חלקנו בבעיה, אלא מה יכול להיות חלקנו בפתרון.
דב חנין: וחלקנו בפתרון יכול להיות חלק מאוד משמעותי.
דב חנין: מדינת ישראל תעשה את מה שהיא יכולה וצריכה לעשות, ותנצל את הכוחות ואת האפשרויות שקיימות כאן.
דב חנין: אני לא ארחיב בנושא הזה, אני רק אומר שבכדי להתקדם בכיוון הזה, צריכים לקרות שני דברים שלחלוטין לא קורים בינתיים.
דב חנין: אחד, ממשלת ישראל צריכה להחליט שהיא לוקחת את הנושא ברצינות.
דב חנין: עם כל ההערכה, ויש לי הערכה למשרד להגנת הסביבה, זהו נושא שמי שצריך להוביל אותו זה ראש הממשלה.
דב חנין: אומר טוני בלייר בהרצאה בקיימברידג', לפני שנתיים, משבר האקלים---
זבולון אורלב: רק לא הוא.
דב חנין: הוא עוד מעט יגיע, אולי הוא ישכנע את אולמרט שזה נושא שצריך להתעסק בו.
דב חנין: טוני בלייר שהוא עדיין היה ראש ממשלה----