GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישעיהו בר אור: משום שלפי דוחות שמפרסמות המדינות שעוסקות ב- Adaptation to Climate Change והן עושות מחקר והן מפרסמות דוחות בעניין הזה, בשנים האחרונות, זוהו כמה תחומים ראשיים שיושפעו ולא בכולם, אבל בחלקם יש לנו תרומה שאנחנו בפירוש יכולים להיות אור לגויים; נושא המים, יעילות השימוש במים.
ישעיהו בר אור: אני חושב שלמותר להרחיב את הדיבור על כך.
ישעיהו בר אור: אנחנו בעצמנו במצוקה קשה.
ישעיהו בר אור: אני רוצה לציין, בשבוע שעבר היה דיון במועצת רשות המים ושם, לאחר ויכוח לא פשוט, הוחלט על הגדלה ניכרת בהיקף ההתפלה שמדינת ישראל תידרש אליה, ולהחלטות של מועצת הרשות יש תוקף מחייב, זה לא המלצות בלבד, משום שאנחנו לוקחים בחשבון, מעבר לנושאים רבים אחרים, גם את הנושאים של שינויי אקלים שישפיעו, לא בהכרח על כמות הגשם שתיפול מהשמים, אלא על האפשרות להעשיר את האקוויפרים ואת הכנרת כאשתקד.
ישעיהו בר אור: האפשרות הזאת, החששות או ההערכות הם שהאפשרות הזאת תפחת.
ישעיהו בר אור: רוצה לומר, תהיה פחות העשרה של מי תהום, גם של הכנרת.
ישעיהו בר אור: נוסף לכך, אנחנו גם חוששים ממצב כזה שבו תהיינה תקופות, שבועות או אולי אפילו חודש כמו שהיה בחורף הזה, בין אירוע גשם גדול אחד למשנהו.
ישעיהו בר אור: וזאת אומרת, כשהקרקע מתייבשת, הזרימה של המים לאקוויפרים כבר לא יעילה ולכן כמות הגשם כבר לא יעילה כפי שהיתה למלא אקוויפרים.
ישעיהו בר אור: הנושא של ניהול משאבי מים הוא נושא שישראל, עם כל הצרות שלה ועם כל הכשלים שמוכרחים להודות בהם שהיו לה, היא עדיין אור לגויים והיא מוכרת ככזו.
ישעיהו בר אור: אם אנחנו משלבים טכנולוגיות, ידע אקדמי, ידע ניהולי ממשלתי, וכאמור הטכנולוגיות של השוק הפרטי ליצירת מרכז ידע או מה שנקרא Central of Excellent, מרכז מצוינות שילמד את האזור ואני לא מדבר דווקא על האזור של מזרח התיכון, את האזור של אגן הים התיכון שמתחיל להיות צמא למים.
ישעיהו בר אור: איטליה מתחילה להשקות, מה שלא עשתה מעולם, ואזורים אחרים.
ישעיהו בר אור: אם אנחנו נשכיל ליצור כזה מרכז מצוינות, שידבר גם על מים וגם על עוד נושא אחד או שניים שאני אציין אותם, אז עשינו הרבה לטובת העולם.
ישעיהו בר אור: ואני חושב שזה העניין העיקרי.
ישעיהו בר אור: חקלאות קשורה לעניין הזה.
ישעיהו בר אור: חקלאות ומים כמובן קשורים זה בזה.
ישעיהו בר אור: יש לנו ידע ייחודי מאוד בחקלאות שיודע להשתמש במים שוליים, אפילו מים מליחים, קל וחומר מי קולחים שבהם אנחנו, שוב פעם, מספר אחד בעולם ברמת הניצול של הקולחים.
ישעיהו בר אור: אבל גם שיפורים גנטיים, גם דרכי השקיה ייחודיות, שוב – טכנולוגיות.
ישעיהו בר אור: חקלאות ומים זה בהחלט דבר שאנחנו מצוינים בו.
ישעיהו בר אור: הדבר האחרון שאני חושב שאנחנו יכולים לתרום בו מאוד לעולם זה בנושא הייעור באזורים צחיחים.
ישעיהו בר אור: אני רוצה לומר שמחקר שנעשה עבורנו במכון וייצמן הראה, למרבה הפלא, שיערות באזורים צחיחים, יער יתיר בצפון הנגב, קולט פחמן, באמצעות פליטה של פחמן דו חמצני, או מטמיע פחמן, באותה יעילות שעושים יערות באזורים הרבה יותר רטובים.
ישעיהו בר אור: זה דבר שממש לא היה מובן מאליו.
ישעיהו בר אור: הוא היה בפירוש הפתעה.
ישעיהו בר אור: ולכן בנושא של מים, חקלאות וייעור, אני חושב שאנחנו יכולים לתרום הרבה לעולם.
ישעיהו בר אור: אני אסיים בזה שאני אומר שאנחנו צריכים לשים לב לכמה נושאים נוספים.
ישעיהו בר אור: דבר ראשון, אנרגיה.
ישעיהו בר אור: אנחנו נמצאים היום במצב שחברת החשמל מדברת על שיאי צריכה.
ישעיהו בר אור: השאלה היא, האם שינויי האקלים יביאו אותנו יותר ויותר פעמים למצבים של סף קריסה – מה אנחנו עושים בעניין הזה.
ישעיהו בר אור: בריאות ציבור.
ישעיהו בר אור: יהיו לנו יותר יתושים כנראה.
ישעיהו בר אור: יש לנו כבר אינדיקציות לכך שיש לנו יותר יתושים בחורף, באזורים שבהם בחורף לא נצפו יתושים עד היום.
ישעיהו בר אור: יתושים מעבירים מחלות.
ישעיהו בר אור: יש נושא של חיידקים גורמי מחלות.
ישעיהו בר אור: למשל במחנות צבא ההגנה לישראל יש כל שנה התפרצויות של מחלות מעיים בגלל ביצים מקולקלות.
ישעיהו בר אור: הביצים מקולקלות בגלל חיידקים שמתפתחים בהם, אבל חיידקים מתפתחים טוב יותר בטמפרטורה גבוהה, אז זה אומר משהו על בריאות הציבור גם בצבא ההגנה לישראל וגם בחברה האזרחית.
ישעיהו בר אור: עליית מפלס מי הים – מה ההשלכות שלו גם על תשתיות נמליות, גם על המצוק החופי, על ישובים שנמצאים על המצוק החופי.
ישעיהו בר אור: יש כמה וכמה ישובים כאלה.
ישעיהו בר אור: רוחב הרצועה החולית שלנו.
ישעיהו בר אור: האפשרות להתרחץ בים בנוחות.
ישעיהו בר אור: וכן הלאה.
ישעיהו בר אור: אני חושב שאני אסתפק בזה.
ישעיהו בר אור: אבל אני אומר שהנושא הזה הוא, לדעתי, נושא באמת חשוב אסטרטגית.
ישעיהו בר אור: אנחנו מתחילים להיערך אליו על ידי הקמה של צוותי עבודה ספציפיים, חלקם כבר התחילו לעבוד, שעוסקים בהערכת מצב מפורטת הרבה יותר ממה שתיארתי כאן; ייצור מסמך ראשוני תוך פחות משנה מהיום, או כשנה מהיום (אני מדבר על קיץ 2008).
ישעיהו בר אור: אנחנו רוצים להיות מסוגלים לשים נייר על השולחן שממפה את האיום, עם המלצות ראשוניות, יציאה למחקרים מעמיקים יותר וב-2011 אני מקווה שנהיה מסוגלים לשים על השולחן מסמך מדיניות של היערכות ישראל לאתגר של שינוי האקלים.
זבולון אורלב: אני רוצה להציק לך בשאלה באשר לניהול הממשלתי של הסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: האם נערך דיון בממשלה, מי השר האחראי, איך המדינה הזאת מתנהלת, כי הוועדה הזאת, לצערי, רואה עוד נושאים שונים שבהם אין התנהלות ממשלתית מסודרת ולכן אין היערכות ואין מוכנות.
זבולון אורלב: למשל, הסוגיה של מוכנות לרעידות אדמה, שהוא גם איום.
זבולון אורלב: ולכן חלק מהמטרות של הדיון הזה, זה להבהיר ולבאר האם ומי נושא באחריות לטיפול הממשלתי המאורגן והמסודר של הסוגיה הזאת, של היערכות מול ההתחממות.
ישעיהו בר אור: לפי החלטת השר שלנו, התחלנו בזה שקוימה ישיבה שלנו ברמת מנהלים כלליים, אצלנו, אצל המנהל הכללי שלנו.
ישעיהו בר אור: השתתפו בה כמה מנהלים כלליים וכמה נציגי המנהלים הכלליים של משרדי הממשלה הרלוונטיים.
ישעיהו בר אור: אני שמח לציין שלרבות האוצר, מה שבדרך כלל לא מובן מאליו, אבל היתה המנהלת הכללית של משרד התיירות והיו כמה מנהלים כלליים בממשלה והפקידות הבכירה שלהם.
ישעיהו בר אור: זה היה לפני שלושה חודשים ואז הוחלט על הקמה של שורת צוותי עבודה, כמו שתיארתי, ועל מתווה לעבודה הזו.
ישעיהו בר אור: במקביל, אנחנו מכינים הצעת מחליטים לממשלה, שתוגש בערך עוד חודשיים.
ישעיהו בר אור: הנושא הזה מרוכז, נכון להיום, על ידי המשרד להגנת הסביבה.
ישעיהו בר אור: אני רוצה לומר שזה בדיוק המצב שקורה בכל העולם.
ישעיהו בר אור: נדמה לי שבכל מדינות אירופה המערבית, נושא היערכות לשינויי אקלים מרוכז בידי משרדי הסביבה הממשלתיים, לכן מה שקורה בארץ הוא לא שונה מהעניין הזה.
ישעיהו בר אור: אנחנו נביא, אם ירצה ה', הצעת מחליטים לממשלה בעוד כחודשיים שתעגן את ההיערכות, חלוקת העבודה.
ישעיהו בר אור: ודאי שיהיה צורך גם בתקציבים למימון מחקר בעניין הזה.
ישעיהו בר אור: זה ברור וזה מה שנעשה בכל העולם.
ישעיהו בר אור: תקציבים שהם לא בשמים, אבל הם משמעותיים.
ישעיהו בר אור: זו ההיערכות נכון להיום.
ישעיהו בר אור: ביקשתי מגב' שולי נזר לתאר את ההיערכות להקטנת הפליטות.
שולי נזר: אני עוסקת במשרד בנושא של פרוטוקול קיוטו.
שולי נזר: פרוטוקול קיוטו הוא בעצם הממד ההסכמתי של מדינות העולם להפחתת פליטות גזי חממות ויעדי הפחתת פליטות במדינות המפותחות, שישראל אינה נמנית עליהן.
שולי נזר: הוא בעצם קובע הפחתת פליטות של סדר גודל של 5% בשנת 2012 לעומת 1990.
שולי נזר: ישראל, כמו שאמר דר' בר אור, היא, באופן אבסולוטי, לא תורמת כמות גדולה, עקב כמות האוכלוסייה.
זבולון אורלב: כולנו נמצאים בספינה אחת.
זבולון אורלב: מספיק חור אחד קטן, שהספינה תטבע.
שולי נזר: אתה צודק, תן לי רק להשלים את המשפט.
שולי נזר: באופן מוחלט התרומה של מדינת ישראל היא לא גדולה, אבל אם אנחנו מסתכלים (ואנחנו מסתכלים) במדדים שהם נכונים יותר, קרי פליטה לנפש או פליטה לתל"ג, פליטה ליחידות אנרגיה שאנחנו מייצרים, הפליטה של ישראל היא בדומה למדינות המפותחות והדבר שמדאיג אותנו יותר מכל הוא שבעוד שהמדינות המפותחות נמצאות במגמת צמצום הפליטות לאורך השנים, או לפחות ייצובן, במדינת ישראל כמות הפליטות ב-CO2 הולכת ועולה.
שולי נזר: לאור גידול הביקושים לחשמל, גידול ייצור החשמל, התחזיות הן שהפליטות שלנו תגדלנה בצורה משמעותית וזה דבר שאנחנו עוסקים בו בימים אלה ומנסים למצוא דרכים כיצד לייצב אותם.
שולי נזר: אחד הסקטורים שבהם אנחנו מתמקדים (והוא המשמעותי ביותר) הוא כאמור ייצור החשמל, שאם אנחנו מסתכלים באופן גס, אז ייצור חשמל ודלק פסילי הוא התורם הגדול ביותר.
שולי נזר: מתוכו הפחם הוא התורם המשמעותי ביותר מכלל הדלקים הפסילים ובקצה השני יש לנו את האנרגיות המתחדשות שהתרומה שלהם לפליטות גזי חממה הן אפס.
שולי נזר: חשוב לציין מגמה חשובה בכניסת הגז הטבעי לייצור חשמל במדינת ישראל.
שולי נזר: גז טבעי פולט כ-30% פחות מפחם והכניסה של הגז הטבעי בפירוש תסייע לנו באמצעים שלנו לצמצם את פליטות גזי החממה.
שולי נזר: אז זו תמונת מקרו.
שולי נזר: אני אוסיף עוד היבט אחד שאנחנו עוסקים בו, במסגרת פרוטוקול קיוטו, והוא נושא סחר בפליטות גזי חממה במסגרת מנגנון הפיתוח הנקי שנוצר בפרוטוקול קיוטו.
זבולון אורלב: מה זה סחר בפליטות?
שולי נזר: זה מנגנון קצת מורכב, אני אנסה לפשט אותו.
שולי נזר: המדינות המפותחות נדרשות לעמוד ביעדי הפחתה כמותיים ולהוכיח לעולם, להוכיח לארגון האומות המאוחדות עמידה ביעד בשנת 2012.
שולי נזר: על מנת לסייע להם לעמוד בצורה כלכלית יעילה יותר ביעדי ההפחתות שלהן, ועל מנת להעביר טכנולוגיות נקיות למדינות המתפתחות, ייסד ארגון האומות המאוחדות מנגנון שנקרא 'המנגנון לפיתוח הנקי' או CDN למי שמכיר, והוא מאפשר למדינות מפותחות לבצע השקעות במדינות מתפתחות (לצורך העניין, ישראל או מדינה אחרת), ואת אותן הפחתות פליטה שנוצרו כתוצאה מאותם פרויקטים, להשתמש בהם כדי להוכיח את מחויבות העמידה שלהם.
שולי נזר: הדבר הזה מבוצע בעצם באמצעות של סחר, כמו כל סחר בורסאי אחר.
שולי נזר: לסיום אני רק רוצה לומר שפרוטוקול קיוטו נמצא כיום בשלבי היערכות לפרוטוקול ההמשך.
שולי נזר: פרוטוקול קיוטו, כאמור, יסתיים ב-2012.
שולי נזר: ועד 2009 הוא מעוניין להניח על השולחן כבר פרוטוקול המשך, או תיקון, או פרוטוקול אחר.
שולי נזר: די ברור, לפחות לי, כמי שעוקבת אחרי הוועידות האלה, שמדינת ישראל לא תוכל להמשיך ולהיות במעמד שהיא נמצאת בו היום כמדינה מתפתחת, מכל מיני סיבות, אחת מהן כמובן ה-OECD, השנייה היא שהמפעלים שלנו באמת לא כאלה ואנחנו מבצעים בימים אלה עבודה כדי להיערך ולבדוק איזה יעדים אנחנו יכולים לקחת על עצמנו, בהינתן המאפיינים הכלכליים שלנו, בהינתן השאיפות שלנו להיות חלק מהעולם המפותח---
זבולון אורלב: יש חשש שהכניסה שלנו ל-OECD יכולה להתעכב בגלל שאיננו עומדים בהסכמות האלה?
שולי נזר: אני אנסח את זה אחרת.
שולי נזר: אני מניחה שהחברות שלנו ב-OECD תחייב אותנו להתנהג אחרת בנושא הזה ובעצם בצורה עקיפה---
זבולון אורלב: מה אפשר לעשות שאנחנו נודניקים ואנחנו בכל זאת רוצים לשאלה, כפי שאנחנו ניסחנו אותה?
ישעיהו בר אור: התשובה היא כן.
זבולון אורלב: התשובה היא כן, יש חשש.
ישעיהו בר אור: התנהלות סביבתית נכונה היא תנאי להצטרפות.
זבולון אורלב: כן, זה מה שאני יודע.
שולי נזר: לא, אני חייבת לציין שיש מדינות OECD שלא נחשבות למדינות מפותחות בפרוטוקול קיוטו.
שולי נזר: זאת אומרת, התנאי הזה הוא לא ברור.
זבולון אורלב: אבל יש חשש.
שולי נזר: יש חשש.
זבולון אורלב: אם לא נחשוש, אז לא נתקן.
זבולון אורלב: אם נחשוב שהכול בסדר.
זבולון אורלב: אני אומר, בניסוח שלך, אנחנו עלולים להירדם.
זבולון אורלב: אבל אם נאמר את הדברים כהווייתם, יש סיכוי מסוים שבכל זאת נתמודד עם הבעיות האלה.
זבולון אורלב: לפני שאני נותן לדר' הניה ברקוביץ את רשות הדיבור, אמרתי שנשלב את חברי הכנסת שמבקשים רשות דיבור.
זבולון אורלב: פרופ' אלדד.
אריה אלדד: כמה שאלות וכמה הערות קצרות.
אריה אלדד: קראתי איזה שהוא מאמר שהבעיה היא לא רק גזי החממה, אלא שהשמש עצמה באופן אבסולוטי הולכת ומתחממת.
אריה אלדד: בסוף המאמר הרגיעו אותי שבעוד 50 מיליארד שנה היא נכבית, אז נפתרת כנראה הבעיה.
אריה אלדד: שאלה לגבי השתתפותו של האוצר.
אריה אלדד: אמרת שזה משמח.
אריה אלדד: נדמה לי שהאוצר בא לשם כי הוא הבין שאם כדור הארץ מתחמם, אפשר יהיה להוריד את התשלומים לקשישים בחורף לחימום הבתים.
אריה אלדד: אבל ברמה האמיתית, האם יש דרישה מסודרת לתקציבים, לתקציבי מחקר ופיתוח בתחום הזה?
אריה אלדד: ואיפה היא עומדת מול היענות האוצר?
אריה אלדד: עוד נתון שקראתי באיזה שהוא מקום, מכיוון שהוא היה בעיתון, ואני בדרך כלל מאמין לתאריך ולמחיר, ותו לא, מישהו ציטט עבודה שאמרה שבשטח שגודלו 10 קילומטרים מרובעים בנגב, אפשר לייצר משהו כמו 30% מתצרוכת החשמל של ישראל.
זבולון אורלב: אנרגיה סולרית.
אריה אלדד: אני מבקש לדעת מה----
דוד פיימן: משדה בוקר, המרכז הלאומי לאנרגיית שמש.
דוד פיימן: מ-10 קילומטרים מרובעים בנגב אפשר ליצר אולי קילוואט, זאת אומרת, 10% של התצרוכת היום של מדינת ישראל.
דוד פיימן: מאנרגיית שמש.
אריה אלדד: מ-300 קילומטרים מרובעים אפשר ליצר את כל תצרוכת החשמל של ישראל?
דוד פיימן: מ-300 קילומטרים מרובעים?
דוד פיימן: 500, 600 קילומטרים מרובעים, משהו כזה.
זבולון אורלב: מה מספר הקילומטרים המרובעים של הנגב?
דוד פיימן: כ-10,000.
זבולון אורלב: אגב, המאמר שהוא מייחס זה מאמר של מנהל מפעל בבית שמש שפורסם בעיתון שכל העולם משתמש בטכנולוגיה שלו ורק במדינת ישראל אין נביא בעירו.
זבולון אורלב: שם גם אני קראתי את הנתון הזה.
אברהם ארביב: יש רק מפעל אחד שמשתמש בטכנולוגיה שלו, ויש רק אחד כזה בעולם והוא יושב בקליפורניה.
זבולון אורלב: אגב, לשאלה הראשונה שלך, פרופ' אלדד, אני חושב שאפילו אני יכול לענות לך.
זבולון אורלב: אמר לך דר' בר אור שעדיין אין סדר ממשלתי, רק עוד חודשיים יביאו לממשלה הצעת החלטה ואז תקום איזה שהיא ועדה בין משרדית או ועדת שרים, או איזה שהיא מנהלת, ורק אז יהיה איזה תקציב בסיסי לפעולה ורק אז יעשו סדר איזה מחקרים צריכים ויבקשו תקציבים.
זבולון אורלב: צדקתי, הבנתי אותך נכון?
יצחק גלנטי: אבל לפי הקצב הזה שעובדים בהקמת ועדות, האם הקצב הזה עומד ביחס ישר לקצב השינויים האקלימיים?
ישעיהו בר אור: מדובר במצב של שינויים שאני חושב שאנחנו עמוק בתוכם, זאת אומרת, לא צריך להיות שאננים, ודאי שלא.
ישעיהו בר אור: אבל מצד שני, לא יהיה מצב שבשנה הבאה פני הים יעלו במטר.
ישעיהו בר אור: אז אני חושב שחודשיים להיערכות בשביל לשים איזה שהיא הצעה מסודרת על השולחן, סביר.
ישעיהו בר אור: זה לא חירום.
אריה אלדד: עוד שאלה אחת, מה היא עמדת משרדי הממשלה ביחס לפיתוח תחנות כוח גרעיניות לייצור אנרגיה.
אריה אלדד: נדמה לי שגם הארגונים הירוקים היום יורדים מחלק מההתנגדות הגורפת שהיתה להם בעבר לאנרגיה---
זבולון אורלב: הוא שכח שראש הוועדה הוא ראש הכיפות הירוקות, הוא רוצה להסתכסך איתי עכשיו.
ישעיהו בר אור: אבל אני רוצה לענות על השאלה הזאת, כי היא חשובה מאוד.
ישעיהו בר אור: אנחנו בשלבים ראשונים של הערכת מצב בעניין הזה.
ישעיהו בר אור: אנחנו כנראה נכין עבודה מסודרת שתדבר על המישור הסביבתי של העניין.
ישעיהו בר אור: כמובן שזה היבטים איכות סביבתיים שברורים מאליהם, אבל אני חושב שחשוב לנו מאוד לתת איזה שהיא הערכת מצב סביבתית על העניין ואנחנו מתכוונים לעשות את זה.
ישעיהו בר אור: זה פרק זמן שייקח בערך פחות משנה, עד שתהיה לנו תשובה לשאלה הזאת.
ישעיהו בר אור: כלומר, זו שאלה מרכזית ואני מניח שאתה ער לזה שבעולם כולו, במיוחד באירופה, יש שיפט בגישה לעניין הזה.
ישעיהו בר אור: יש היום רה-ואריאציה של הבעָדים והנגדים של שימוש באנרגיה גרעינית וזה באמת נכון.
ישעיהו בר אור: הכף נוטה היום חזרה לשימוש באנרגיה גרעינית.
ישעיהו בר אור: יש לנו טכנולוגיות הרבה יותר בטוחות שנועדו למנוע מקרה רב-כשלי, כמו של צ'רנוביל, ואנחנו נצטרך לשים על השולחן איזה שהוא נייר עמדה בעניין הזה, ואני שם עכשיו מחויבות לזה, תוך שנה.
זבולון אורלב: כשנגיע לטפל בבריאות, זה קשור לבריאות.
זאב גרוס: הנושא של האנרגיה הגרעינית הוא נושא שבתחום של שר התשתיות הלאומיות.
זאב גרוס: הנושא הזה, אני מניח, שביחד עם הנייר של המשרד להגנת הסביבה, סביב הנושאים הסביבתיים שהם ללא ספק שאלות מאוד מאוד כבדות, גם כאן וגם בעולם, הנושא הזה יופעל על ידי הגורמים המתאימים.
אריה אלדד: הערה אחרונה, או שאלה, אולי פרופ' גרין יוכל לענות לנו עליה.
אריה אלדד: הזכרת שינויים בריאותיים שמתחוללים...
אריה אלדד: אני מכיר עלייה דרמטית בשכיחות סרטן העור, בעיקר מהטיפוס של מלנומה ממאירה בשנים האחרונות, בישראל, כתוצאה מההתחממות, כתוצאה מחשיפה מוגברת.
אריה אלדד: מה הנתונים?
זבולון אורלב: אני מציע שלעניין הבריאות נתייחס תיכף, כפרק חשוב שעומד בפני עצמו.
חנא סוייד: אני אבקש גם התייחסויות מהמדענים שידברו על הנושאים השונים, המדעיים הטהורים, התייחסויות למשמעויות החברתיות של שינויי האקלים.
חנא סוייד: הרי בסופו של דבר חזקה על הכנסת שתקבל את הממצאים של המחקרים המדעיים שיוצגו כאן.
חנא סוייד: חשוב להתייחס לאימפקט החברתי, איך זה משפיע, אם זה ישפיע על כלל האוכלוסייה.
חנא סוייד: יש כמובן הסכמה שבדרך כלל השכבות החלשות הן הכי נפגעות.
חנא סוייד: איך זה בישראל?
חנא סוייד: האם יש אומדן, האם יש תחזיות להשפעות האלה?
חנא סוייד: אני גם אבקש התייחסות לפעולות יזומות על ידי המשרדים השונים בתחום החינוך, בתחום מחקר ופיתוח מקורות אנרגיה אלטרנטיביים, בתחום חיסכון ברמת הפרט, ברמת בית האב.
חנא סוייד: אלו השפעות אקלימיות שהן ברמת המאקרו, אבל כמובן אפשר להשפיע גם ברמת בית האב.
חנא סוייד: איך מחממים את הבית, איך מקררים ומתי וזה.
חנא סוייד: אני חושב שאלו דברים חשובים שכדאי להתייחס אליהם.
חנא סוייד: האם יש בכלל פעילות, האם יש מודעות, האם האוצר, נגיד, או האם יש דרישה לכך שיהיו החזרי מס בגלל חיסכון באנרגיה, או דברים כאלה.
חנא סוייד: אני גם אבקש התייחסות, זאת אומרת, יש כאן כאילו אמירה שישראל היא מדינה קטנה והתרומה שלה היא אפסית ואז אנחנו כאילו 'ברוך שפטרנו'.
חנא סוייד: אנחנו קטנים, אנחנו לא מעניין אותנו.
חנא סוייד: אבל יחד עם זאת, צריך לציין שהעניין של פליטות, העניין של חיסכון באנרגיה זה עניין חשוב למשק, העניין של האינטנסיטי, של הImition Intensity או Energy Intensity.
חנא סוייד: כמה אנרגיה משקיעים בשביל לייצר תוצר לאומי בגודל מסוים.
חנא סוייד: אי אפשר לברוח מהבעיה ולהגיד 'אנחנו לא תורמים הרבה וזה לא מעניין אותנו', אלא דווקא כן חשוב כי זה בסופו של דבר משליך על האפקטיביות של המשק באופן כללי.
חנא סוייד: אני מבקש התייחסויות לדברים האלו.
זבולון אורלב: רשות הדיבור לדר' הניה ברקוביץ, מנהלת השירות המטאורולוגי.
הניה ברקוביץ: בדרך כלל מה שקורה זה שהנושא של שינוי האקלים מתעורר כאשר יש דיווחים של הקבוצה שנקראת IPCC.
הניה ברקוביץ: IPCC זה Intergovernmental Panel on Climate Change.
הניה ברקוביץ: פעם בשש שנים הם יוצאים בדוח שמתאר את סטטוס ההתחממות הגלובאלית.
הניה ברקוביץ: הוא אחראי על הנושא מטעם ארגון האומות המאוחדות.
הניה ברקוביץ: למעשה הגוף הזה הוא גוף שממומן על ידי שני גופים בינלאומיים, אחד מהם זה הארגון המטאורולוגי העולמי והארגון השני הוא ארגון שנקרא UNEP, שזה United Nations Environmental Program .
הניה ברקוביץ: למעשה שני הגופים האלה מממנים את כל המחקר העולמי שנעשה פחות או יותר בנושא של שינוי אקלים והדוח הקודם יצא בשנת 2001.
הניה ברקוביץ: הדוח הנוכחי יצא עכשיו.
הניה ברקוביץ: התחיל להתפרסם הדוח הראשון בפברואר 2007 ומכאן ואילך כל פעם מתפרסמים חלקים מהדוח וכל פעם העיתונות מלאה במה שמתפרסם עד כאן וזה מגיע לתודעת הציבור ומתחיל רעש תקשורתי ומתחילים לדון בזה וזה לאט לאט דועך, עד הפעם הבאה שזה יפורסם.
הניה ברקוביץ: כך זה היה משנת 2001 ואני מקווה מאוד שהפעם אנחנו הרמנו, אָתֶם, בשיתוף עם המשרד לאיכות הסביבה (גם הוא עשה את זה כך) הרמתם את הכפפה ואני מקווה שהנושא הזה יטופל.
הניה ברקוביץ: אני נציגת מדינת ישראל ל-IPCC, Focal Point מה שנקרא, והתקשורת של מדינת ישראל עם הגוף הזה נעשית דרכי.
הניה ברקוביץ: הדוח הזה שיצא ב-2007 נקרא הדוח הרביעי.
הניה ברקוביץ: מה שנקרא הדוח הכולל של מסקנות לגבי השינויים הגלובאליים יפורסם בנובמבר 2007.
הניה ברקוביץ: כרגע הם יושבים על הטיוטא האחרונה של הדוח ואנחנו נדע קצת יותר.
הניה ברקוביץ: הוא ידון בכל ההשלכות של שינויי אקלים.
הניה ברקוביץ: מה קרה, מה חושבים שיודעים על מה שעומד לקראת במאה השנים הקרובות, מה הצעדים, איך מתאימים את עצמנו לשינויי האקלים, מה שנקרא Adaptation.
הניה ברקוביץ: והחלק השלישי זה הנושא שנקרא Mitigation שזה הנושא שקשור בהפחתת גזי חממה, כדי להתגבר על התופעה.
הניה ברקוביץ: בכל מקרה, הדוחות האחרונים שיצאו מעידים על במאה השנים האחרונות, התחממות טמפרטורה ממוצעת עלתה ב-0.74 מעלות.
הניה ברקוביץ: לעומת דוח קודם שחשבו שזה 0.6.
הניה ברקוביץ: זאת אומרת, המשמעות היא שבעשר השנים האחרונות ההתחממות היתה קצת יותר גדולה מאשר היתה קודם לכן.
הניה ברקוביץ: מדובר על כך שכל עשור ההתחממות היא ב-0.2 מעלות, כיום, בממוצע גלובאלי וגם אם יפחיתו היום את כל הפחתת גזי החממה, זאת אומרת, היום נתחיל להפחית, עדיין בשני עשורים הקרובים תהיה התחממות של 0.1 מעלה בטמפרטורה הגלובאלית.
זבולון אורלב: האדם הסביר, כמוני, ששומע כאלה מספרים, אומר, על מה אתם מקיימים דיון?
זבולון אורלב: הלוא זה 0 פסיק משהו, מה?
זבולון אורלב: זה כלום, זה זניח.
הניה ברקוביץ: כשמדברים על טמפרטורה ממוצעת זה הרבה מאוד.
הניה ברקוביץ: הטמפרטורה הממוצעת היא פחות או יותר קבועה.
זבולון אורלב: אז תסבירי לאדם הדיוט כמוני למה זה נורא.
הניה ברקוביץ: התחממות ממוצעת של 0.6 מעלות מבחינתנו היא עלייה קיצונית.
הניה ברקוביץ: אנחנו יכולים להראות את זה בנתונים.
הניה ברקוביץ: עלייה בטמפרטורה המקסימלית, אחד הדברים שאני מיד אציג, אנחנו רגילים שהקיץ שלנו הוא חם ובלילה יש קצת משב רוח רענן והטמפרטורה יורדת ואנחנו מרגישים הקלה.
הניה ברקוביץ: אז נכון להיום אנחנו כבר יכולים להגיד שטמפרטורת המינימום בקיץ גם עלתה.
הניה ברקוביץ: זאת אומרת, ההקלה שיש לנו בתקופות הקיץ היא תהיה הרבה פחות מורגשת.
זבולון אורלב: ב-0.6?
הניה ברקוביץ: המספר הזה הוא מספר שכאשר אנחנו מדברים על---
פנחס אלפרט: אני מאוניברסיטת תל אביב.
פנחס אלפרט: אני אדבר אחר כך, אבל אני רוצה להתייחס במשפט אחד לשאלה שלך.
פנחס אלפרט: ברגע שמדובר על התפלגות של טמפרטורות, מה שדר' הניה ברקוביץ מדברת, היא מדברת על הממוצע, הערכים הקיצוניים הם מאוד מאוד רגישים בהתפלגות.
פנחס אלפרט: קח את התפלגות גאוסט למשל.
פנחס אלפרט: הערכים הקיצוניים גדלים בצורה הרבה יותר משמעותית, כאשר אתה מזיז את כל ההתפלגות באמצע, בממוצע שלה.
פנחס אלפרט: אני גם אראה את זה.
יצחק גלנטי: אני הבינותי מדברייך שב-20 השנים הבאות, צפויה התחממות של 1 מעלה.
הניה ברקוביץ: 0.1.
הניה ברקוביץ: 0.1 מעלה בממוצע זה הרבה מאוד.
הניה ברקוביץ: בעשור.
זבולון אורלב: איך זה הרבה מאוד?
הניה ברקוביץ: 0.2 מעלה, תחשוב שאנחנו מדברים על התחממות.
הניה ברקוביץ: ..
הניה ברקוביץ: אני רוצה שתבין.
יצחק גלנטי: מה זה משנה אם בחוץ עכשיו 34 מעלות, או 35 מעלות.
יצחק גלנטי: מה זה משנה אם בלילה זה 24 מעלות או 24 מעלות?
יצחק גלנטי: זה נשמע---
דניאל רוזנפלד: 5 מעלות מפרידות בינינו לבין תקופת הקרח.
יצחק גלנטי: אוה, לנקודה הזאת רציתי להגיע.
יצחק גלנטי: מה המשמעות מבחינת מפלס הים, או המסת הקרחונים, מה המשמעות של 0.1 מעלה.
הניה ברקוביץ: מבחינת מפלס הים, אולי יש מישהו מהמכון לחקר ימים ואגמים.
זבולון אורלב: השאלה נשאלה וכל אחד בתורו יתייחס גם לשאלה של חבר הכנסת גלנטי.
הניה ברקוביץ: אני שוב רוצה לציין שכאשר אנחנו מדברים, אנחנו חשים היום ואנשים מרגישים, זאת אומרת, התחושה של אנשים היא תחושה סובייקטיבית, אבל מאחורי התחושה הסובייקטיבית, חייבים לעמוד מספרים.
הניה ברקוביץ: אני רוצה להתייחס לשני דברים.
הניה ברקוביץ: אחד, הנושא הסטטיסטי של מה קורה ואני מיד אציג.
הניה ברקוביץ: אני גם מבקשת להימנע ממה שנקרא כאן במספרים, עובדות מהירות.
הניה ברקוביץ: זה שבשנת 98' הטמפרטורה היתה כזאת וכזאת, וזה שבשנים האחרונות נניח יש כמה אירועים של מקרים קיצוניים, הנתונים האלה הם לא אינדיקציה להתחממות גלובאלית, כי גם בשנת 1950 היה השלג הכי רציני שהיה במדינת ישראל והאירועים האלה הם לא אירועים שמייצגים התחממות או לא מייצגים התחממות.
הניה ברקוביץ: הם לא אינדיקציה.
הניה ברקוביץ: אנחנו חייבים להסתכל על הסטטיסטיקה, על הממוצע, על המגמה.
הניה ברקוביץ: ואני רוצה לציין, זה מעדכן קצת את הנתונים שהתפרסמו בעבר, כי אלה ממצאים ראשונים שנערכו בשירות המטאורולוגי.
הניה ברקוביץ: אני רוצה לציין שני דברים.
הניה ברקוביץ: קיים קושי רב מאוד כאשר מנתחים נתונים אקלימיים.
הניה ברקוביץ: יש לנו מספר רב מאוד של תחנות מטאורולוגיות בסביבה והנתונים צריכים להיאסף במשך הרבה מאוד שנים, ומצד שני, גם הסביבה חייבת להישמר.
הניה ברקוביץ: אנחנו יודעים שהעיור גדל, השפעת העיר על הטמפרטורה גדלה ומשפיעה.
הניה ברקוביץ: המיקום של אזור המדידה חייב להיות נקי מהשפעות הסביבה ולכן קיים קושי רב מאוד.
הניה ברקוביץ: חייבים לנטרל את כל המשתנים הסביבתיים שנכנסים לתוך הנתונים.
הניה ברקוביץ: ניתחנו נתונים של 30 עד 40 שנה, תלוי בתחנה עצמה, בשנים האחרונות, והמסקנות הן, נכון לעכשיו, כאלה: קודם כל, קיימת מגמה כללית של התחממות בכל האזורים בארץ.
הניה ברקוביץ: אני לא מציינת מה המגמה, כי אנחנו עוד לא הגענו לכך.
הניה ברקוביץ: אני מקווה שעד סוף השנה נוכל לפרסם את הדוח הסופי שלנו ונוכל גם לציין את המספרים האלה.
הניה ברקוביץ: מגמת ההתחממות בולטת במיוחד בקיץ, בלילה, ובשטחים עירוניים.
הניה ברקוביץ: בקיץ ההתחממות קיימת בכל האזורים בשיעורים שונים.
הניה ברקוביץ: בבית דגן, בבאר שבע ובכפר בלום, אנחנו מדברים על שלוש תחנות בארץ; בדרום, במרכז ובצפון.
הניה ברקוביץ: העלייה היא בין 2 ל-2.5 מעלות צלזיוס, בלילה.
הניה ברקוביץ: ו-1 עד 1.5 בתחנות האחרות שמדדנו.
הניה ברקוביץ: בשעות היום ההתחממות היא של 1 עד 2 מעלות צלזיוס בכל התחנות.
הניה ברקוביץ: בעונות האחרות קיימת מגמה של התחממות בעיקר בלילה, אם כי בשיעור מתון יותר.
הניה ברקוביץ: בשעות היום המגמה פחות ברורה.
הניה ברקוביץ: בחורף ישנה בלילה עלייה של בין 0.5 ל-1 מעלה צלזיוס רק בתחנות העירוניות.
הניה ברקוביץ: מובהקות השגנו רק שם.
הניה ברקוביץ: בסתיו קיימת מגמת התחממות בכל התחנות, בעיקר מאז שנות השמונים.
הניה ברקוביץ: המגמה קיימת גם ביום וגם בלילה.
הניה ברקוביץ: באביב המגמה פחות ברורה.
הניה ברקוביץ: באביב התנודות הן גדולות יותר משנה לשנה.
הניה ברקוביץ: אבל במרץ קיימת מגמה בולטת של התחממות.
הניה ברקוביץ: אמנם רק מתחילת שנות האלפיים.
הניה ברקוביץ: באפריל קיימת מגמה של התחממות קלה בשעות הלילה בחלק מהתחנות.
זבולון אורלב: זה שינויים גלובאליים, או זה קשור לשינויים האורבניים?
הניה ברקוביץ: בדיוק מה שציינתי קודם, אנחנו נטרלנו את הנושא של האורבניות.
הניה ברקוביץ: ניסינו כמיטב יכולתנו.
הניה ברקוביץ: בחרנו תחנות שחלקן מנוטרלות מהסביבה העירונית ובחלקן, כמו בית דגן, חילקנו את האזורים לתקופות.
הניה ברקוביץ: זה הקושי בניתוח נתונים, כאשר אתה מנתח נתונים אקלימיים.
אריה אלדד: זה בסדר גודל יותר גדול ממה שאמרת שמתקיים בממוצע לעשור.
הניה ברקוביץ: אנחנו מדברים על תקופה של 30 שנה.
הניה ברקוביץ: אם תחלק את זה ל-3, זה פחות או יותר התמונה שקיבלנו.
אריה אלדד: כשאת מדברת על 0.1, 0.2 מעלה לעשור בממוצע---
אבנר פורשפן: במזרח התיכון היא הרבה יותר גדולה מאשר הגלובאלית.
אבנר פורשפן: שתי נקודות מרכזיות.
אבנר פורשפן: אחת, כשאתה מדבר על התחממות גלובאלית, של 0.1 מעלה, זה מכיל בתוכו התחממות בתחנות בודדות בסדר גודל הרבה יותר גבוה.
אבנר פורשפן: כשאתה עושה ממוצע, ככל שאתה עושה ממוצע של שטח הרבה יותר גדול ועל תקופה יותר גדולה, המשמעות של עלייה של 0.1 היא הרבה יותר גבוהה מאשר בתחנה בודדת.
אבנר פורשפן: לא ניתן להשליך מהתחממות גלובאלית להתחממות של תחנה בודדת.
אבנר פורשפן: זה לא אומר שאם פה הטמפרטורה עולה ב-2 מעלות, אז באופן ממוצע על פני כל הארץ תהיה התחממות ברמה דומה.
אבנר פורשפן: וזה דבר שצריך בהחלט לבדוק אותו.
אבנר פורשפן: הדבר השני שצריך להגיד זה שכמו שדר' ברקוביץ אמרה, לא ניתן לגזור, לגבי הנושא של ההתחממות והנטרול של האפקט האורבני.