GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נורית רייך: התכניות שלנו כרגע הן להורים, בנושא של המשפחה.
נורית רייך: ברור לנו שההורים חייבים להגיע אליהם, הם צריכים לדעת מה הילדים עושים באינטרנט ואנחנו כרגע כותבים תכניות חינוך בנושא של אינטרנט להורים ומקימים יחידת עלית של תלמידים, יש לנו דבר כזה שנקרא "יחידת ה-101" לפעילות חברתית ועכשיו אנחנו מקימים יחידת עלית אחרת בנושא של אינטרנט נקי, אינטרנט כהלכה.
נורית רייך: זה המעט שאנחנו מנסים, כרשת חינוך, לעשות לטובת העניין ונשמח מאוד שיהיה שיתוף פעולה של כל האתרים הדתיים.
ישראל רוזן: סליחה על כך שהגעתי ממש בסוף.
ישראל רוזן: בדור שלי, כשהייתי בתיכון, נתבקשנו לכתוב חיבור האם הטלוויזיה היא חיובית או שלילית.
ישראל רוזן: בכל התקופות הדברים האלה חוזרים ואנחנו חיים אתם ונחיה אתם ונתמודד אתם במישור החינוכי-תרבותי.
ישראל רוזן: אני מבין שאנחנו בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת ואני רוצה לומר שתי הערות: אני רואה כמעט כאסון, שהנושא הזה, של החסימות למיניהן הפך להיות עניין דתי.
ישראל רוזן: אני לא יודע אם זה בדיוק כך, אני מבין שגם לא מעט אנשים שאינם מן המגזר הדתי מתעניינים בזה אבל יהיה אסון גדול אם הנושא הזה יזוהה עם הציבור הדתי ואני מבין, שזה לא הנושא המרכזי פה אבל כמו הרבה דברים שאנחנו מפסידים במדינה, החל מהתנחלויות או פולארד או קניונים בשבת, זה מזוהה, זה קיבל את התיוג הדתי ושוב, העניין של חסימות בתחומי הפורנו והמין באינטרנט זה ענין של הדתיים.
ישראל רוזן: זה אסון לאומי.
ישראל רוזן: אני בכוונה מדבר במלים גבוהות ומחצין אותן ואני לא יודע מי יכול לשנות את התדמית הזאת.
ישראל רוזן: נקודה שניה: בעיניי, מי שדר עם העולם הטכנולוגי וכמי שדר עם העולם התרבותי-חינוכי, ואני מחזיק את עצמי כשייך לשני העולמות הללו - -
זבולון אורלב: יש לומר כי הרב ישראל רוזן הוא ראש מכון "צומ"ת", ראשי תיבות של צוותי מדע ותורה.
ישראל רוזן: ובכן, בהקשר שאנחנו מדברים עליו עכשיו אני סובר שהיה צריך את הנושא הזה, של הגנה לעולם מפני המתירנות שבאה לידי ביטוי רחב ביותר באינטרנט, זה צריך להיות אתגר לאומי של הי-טק, של חברות שבמקום שיחפשו איך אפשר לפתח מצב שבו יראו בו זמנית 300 תחנות וכולי, שיאמצו את האתגר של מדינת ישראל, כאור לגויים, כאתגר עולמי לפתח בתחום הטכנולוגי, למרות שאני משני העולמות, אני רואה פה את האתגר והדגש והשליחות בתחום הטכנולוגי ולא בתחום התרבותי-חינוכי.
ישראל רוזן: בתחום התרבותי-חינוכי כולכם מתמודדים יפה מאוד ברמה כזאת או אחרת.
ישראל רוזן: התחום הטכנולוגי הוא כדי להציל את העולם מהמתירנות הגואה והשיטפון הזה באמצעות אתרי האינטרנט והפתרון פה הוא רק בתחום ההי-טק.
ישראל רוזן: מי שיצליח לפתח אתגרים הי-טקיים של חסימות טובות ויעילות וכולי, הוא גם יזכה, לדעתי, לרווחים ניכרים כמו שמקובל בהי-טק.
ישראל רוזן: אני לא יודע מי הכתובת, אבל בעידן של מדע וטכנולוגיה רוצים את זה כאתגר לאומי.
זבולון אורלב: חברים, האמת היא שהדיון הזה הוא דיון שקשה מאוד לצפות אותו מראש, לאן הוא זורם ולאן הוא מתנהל.
זבולון אורלב: בסיומו, אני חייב לומר שאני בהחלט מופתע מהסוגיות שעלו כאן.
זבולון אורלב: ראשית, אני רוצה להודות לאנשים שהגיעו.
זבולון אורלב: אני חושב שהדיון היה חשוב מאוד.
זבולון אורלב: עלו כאן כמה נושאים, עלה נושא החקיקה, נושא החינוך, נושא החסימות, נושא תו התקן, עלתה הסוגיה של סימון וסיווג, עלתה הסוגיה אם אנחנו מסתגרים או לא מסתגרים.
זבולון אורלב: מה שברור הוא ומאוד שמחתי על הדברים של הרב לנג, שתפקידנו, כאנשים ששמירת תורה ומצוות חשובים להם זה להתמודד באופן מושכל עם מציאות קיימת.
זבולון אורלב: מאוד מצא חן בעיניי גם הדברים שנכתבו בנייר שהכין רועי, שכולנו זוכרים מאבקים קודמים נגד מציאות מדעית וטכנולוגית שהתהוותה ותמיד רדפנו אחרי המציאות.
זבולון אורלב: פה יכול להיות שאנחנו יכולים לעצב את המציאות באמצעות אתרי תוכן, שיהיו לא רק לאנשים דתיים.
זבולון אורלב: אני חושב שהאתרים ש"נחשבים" ליהדות, יכולים להיות אתרים מובילים, שמנחילים ערכים ומציעים תוכן לכלל הציבור.
זבולון אורלב: זה יכול להיות אחד מפלאי ההפצה הגדולים ביותר של ערכים שציבור מסוים, שאני נמנה עליו, מאמינים בהם והוא פתוח לכולם.
זבולון אורלב: אני מסכים עם דברי הרב רוזן, שחזון אחרית הימים, מבחינתנו, שערוצי התוכן, שנציע לעולם יהיו כאלה שציבור שאיכפת לו מחינוך ילדיו ואיכפת לו שהילד שלו לא יהיה חשוף לכל התכנים המזיקים והמסוכנים, שהוא גם יוכל להשתמש ולהוקיר לנו תודה.
זבולון אורלב: אני אומר לכם מדיונים אחרים, כלליים, שיש דאגות מאוד עמוקות גם מהדיונים בוועדת החינוך והתרבות, שהדברים האלה מאוד מדאיגים ומטרידים ובהחלט זה יכולה להיות בשורה גדולה לציבור.
זבולון אורלב: אני חושב שהמסגרת הזאת, של ועדת המדע והטכנולוגיה וההזדמנות שאני עומד בראשה, יכולה לאפשר לנסות להקים איזה שהוא צוות עבודה שיהיה משותף גם לרבנים, גם לאישי חינוך וגם לראשי האתרים למיניהם כדי לנסות לגבש נייר עבודה, שיהיה מכוון לא רק לכנסת.
זבולון אורלב: הוא יהיה מכוון גם לבעלי האתרים ומכוון גם למערכת החינוך ומכוון לגופים שונים לנסות לגבש את הדברים.
זבולון אורלב: הרב שרלו, אני בטוח שאחרי דיון כזה אתה מבין שיש נושאים שהם לדיון ויש פנים לכאן ולכאן ואבקש מהרב שרלו, כאיש חינוך, לעמוד בראש הצוות הזה ומהרב רוזן, כאיש מדע ותורה, להצטרף לדבר הזה יחד עם ראשי האתרים ולהתייעץ אתם, עם איגוד האינטרנט.
זבולון אורלב: אשמח שהרב לנג יהיה בתוך הענין הזה, זה מאוד חשוב.
זבולון אורלב: אני חושב שכל הציבור של שומרי אמוני ישראל, שומרי תורה ומצוות, העניין הזה חשוב להם ואפשר לשתף כאן פעולה אבל הייתי מצרף גם אנשים שאינם מובהקים שהם שומרי תורה ומצוות.
זבולון אורלב: יש כאן ערכים שיכולים להיות משותפים, בעיקר בתחום החינוך, לאנשים נוספים.
זבולון אורלב: דברים שנאמרו כאן מנציגת מט"ח וממשרד הקליטה אלה דברים שמדברים בעד עצמם.
זבולון אורלב: ברשותכם, אני אקים את הצוות הזה כסיכום של עבודת הוועדה ומטיל עליהם בסדר גודל של חודשיים שלושה, להכין לנו מסמך ואני מקווה שעד אז אמשיך להיות יו"ר הוועדה… אני מודה לכולם.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה שהיא גם הישיבה שפותחת את כנס הקיץ של הכנסת.
זבולון אורלב: אצלנו במקורות כתוב שזריזים מקדימים למצוות.
זבולון אורלב: יום ירושלים יחול בשבוע הבא ואנחנו כבר רוצים להקדים את המצווה של טיפול בירושלים ולהעלות אותה על ראש שמחתנו, ולטפל בסוגיה של העצמת ירושלים כעיר מדע וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: לאחרונה הוקמה תנועה להעצמת ירושלים שקיבלה על עצמה כתנועה אזרחית לפעול להעצמתה של ירושלים בתחומים רבים ומגוונים.
זבולון אורלב: קיבלתי על עצמי – בפגישה עם אנשי התנועה – לנסות ולתרום לפעולתה המבורכת של התנועה בכנסת בעיקר בתחומים שאני קשור אתם.
זבולון אורלב: מאחר שהתנועה להעצמת ירושלים קבעה שיהיה נושא אחד שבו היא תנסה לפעול ולקדם, להפוך את ירושלים לבירת תעשיות, מרכז עולמי של מדע, של חינוך והשכלה גבוהה, אמרתי שנפתח את כנס הקיץ בישיבה בסוגיה זו, כך שגם הכנסת תאמר את דברה ותפעל את פעולתה לטובת העניין הזה.
זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר הכין לנו מסמך שאני מבין שיש בו תיקונים, בהם נאמר: "על פי נתונים מעודכנים שהתקבלו הבוקר מן הרשות לפיתוח ירושלים, מספר חברות הביו-טכנולוגיות בירושלים כיום הוא 89 ולא מה שכתוב במסמך, בהן מועסקים כ-2,400 עובדים.
זבולון אורלב: הנתונים בעמוד 6 במסמך לעניין זה אינם מעודכנים".
זבולון אורלב: על פי הנתונים אנחנו רואים שלירושלים יש תשתית מאוד רצינית, אולי התשתית החזקה ביותר מבין ערי ישראל, להיות באמת בירה של מדע, טכנולוגיה, חינוך והשכלה גבוהה, כיוון שמרוכזים בה מוסדות מוכרים להשכלה גבוהה, גופים רבים, ולמעשה בתוך העיר פועלים למעלה מ-30 אלף סטודנטים שלצערנו כנראה רובם אורחים רק לרגע ולא נשארים בעיר.
זבולון אורלב: מאחר שירושלים היא בירת המדינה, יש לכולנו אינטרס לנסות ולחזק אותה, ובוודאי פעולה להעצמת ירושלים כבירה של מדע, טכנולוגיה, חינוך והשכלה גבוהה, יש בה תרומה חשובה בצד נושאים אחרים שיכולים לפעול לחיזוקה של ירושלים.
זבולון אורלב: אין זה סוד שירושלים סובלת מהגירה שלילית וחלק מההגירה השלילית כוללת אוכלוסייה חזקה, אוכלוסייה משכילה, אוכלוסייה שמשלמת ארנונה ומשלמת מסים, אוכלוסייה שיכולה לתרום להעצמתה של ירושלים, והנושא שאנחנו דנים בו הוא נושא שיכול לא רק להשאיר את האוכלוסייה אבל גם יכול להביא לחיזוקה של ירושלים בהגירה בתוך המדינה ובוודאי במה שקשור בעלייה לישראל.
זבולון אורלב: לא ראיתי נתונים, ואני לא מכיר אותם, היכן משתכנים רוב העולים לישראל, אבל כאיש פוליטי שרודף אחרי בוחרים, וביניהם גם אחרי עולים חדשים, אני לא חש שירושלים הפכה להיות הבירה של העולים החדשים, ואני אומר את זה בלשון המעטה ומתייחס גם לירושלמים, דבר שכל אחד יכול לראות בסביבתו ובקהילתו.
זבולון אורלב: אני חושב שהדיון שלנו הוא דיון שיכול להיות רלוונטי לגבי ירושלים כבירת העם היהודי במובן של עיר מדע, השכלה וטכנולוגיה גבוהה.
זבולון אורלב: אני מציע שאנשי התנועה להעצמת ירושלים יציגו את הנושא.
זבולון אורלב: אנחנו לא מתכוונים להרצאות ארוכות, אלא אנחנו מטרתנו היא שבסיום הישיבה נקבל שורה של החלטות, שורה של המלצות, שורה של סיכומים, בהם אנחנו יכולים לפעול כדי לקדם את ירושלים ולהעצים אותה בתחום הזה.
זבולון אורלב: מי שייקח את רשות הדיבור, אני מבקש שיכוון את עצמו לא רק לומר מה הבעיות, לא רק לומר מה הקשיים והכשלים אלא גם לומר מה הפתרונות.
גדעון בן-דרור: התנועה להעצמת ירושלים יוצאת מהנחה שבמקביל להשקעות הענק שמתבצעות היום בתחום הפיזי יש להתרכז בהשקעות בהון האנושי על מנת לחזק את ירושלים בהרכב החברתי שלה, בתעסוקה ובדברים שתיכף נדבר בהם.
גדעון בן-דרור: הגישה שלנו היא לא להתייחס כל פעם לפרויקט בנפרד אלא בראייה הוליסטית של מכלול המרכיבים, להציע גישה אסטרטגית שמחייבת לראות את אותם מרכיבים ביחד ולהתקדם לקראת הגשמתם.
גדעון בן-דרור: הנקודה העיקרית היא השקעה בהון האנושי, במערכת החינוך, בהשכלה הגבוהה והנושאים להתקדמות של ירושלים באמצעות פיתוח המדע, המחקר וההשכלה הגבוהה.
גדעון בן-דרור: החזון שאנחנו מציעים הוא ירושלים כבירת מדע וטכנולוגיה של ישראל, ולראות את ירושלים גם כבירת העם היהודי כמכלול של העיר ירושלים, ישראל והעם היהודי ולהתייחס גם מבחינת כיווני החשיבה איך לעשות את הדברים.
גדעון בן-דרור: אנחנו לא מנסים להמציא את הדברים בעצמנו.
גדעון בן-דרור: אנחנו מתייחסים אל מדיניות משרד המדע, מדיניות משרד המסחר והתעשייה, מדיניות משרד החינוך והתרבות, אנחנו לוקחים בחשבון גם את מה שאומרת המועצה הכלכלית-חברתית החדשה במשרד ראש-הממשלה ומציעים גישה שתכוון את התפתחותה של ירושלים בהיבט העירוני, גם בהיבט המרחבי, על מנת לחזק את ירושלים.
גדעון בן-דרור: אנחנו רוצים להדגיש שקיימים בירושלים מאגרי משאבים בלתי רגילים כמו האוניברסיטה העברית, האוניברסיטה הפתוחה, המכללה להנדסה, מכללת הדסה, מכללות אקדמאיות להכשרת מורים.
זבולון אורלב: בראש מכללת הדסה עומדת פרופסור בן-צבי שקיבלה עכשיו את פרס ישראל והתנצלה בפניי.
גדעון בן-דרור: מכללת אורט, בתי החולים, בית חולים הדסה, בית חולים שערי צדק וביקור חולים.
גדעון בן-דרור: בהר חוצבים קיים קמפוס של תעשיות מדעיות – לא כולן שם שתעשיות – בו מועסקים כ-8,000 עובדים אבל מתוכם כ-2,000 עובדים באים כל יום מחוץ לירושלים ולא כולם תושבי ירושלים.
גדעון בן-דרור: מכוני מחקר ופיתוח קיימים בעיר כמו מכון ון-ליר.
גדעון בן-דרור: אני אומר את הדברים במהירות רק כדי שתראו איזה מאגרי משאבים קיימים בעיר שהם הבסיס והמנוף לפיתוח העתידי.
גדעון בן-דרור: מכון ירושלים לחקר ישראל, מכון סאלד, מכון טאוב, מכון פאלק, מכון טרומן, מכון שכטר, המכון לדמוקרטיה, מכון מאיר, יד ושם, המרכז לסובלנות אשר בהקמה, מוזיאון המדע, מוזיאון הטבע, בנייני האומה.
גדעון בן-דרור: יש שתי אוכלוסיות יעד שאנחנו רואים בהן מאגרי משאבים של ירושלים: בירושלים לומדים 42 אלף סטודנטים בכל המוסדות שהזכרתי קודם לכן ויש עוד.
קריאה: במוסדות המוכרים להשכלה גבוהה לומדים 30 אלף סטודנטים.
זבולון אורלב: המספר כולל גם את הלומדים במכללות להכשרת מורים?
גדעון בן-דרור: בוודאי.
גדעון בן-דרור: אלה מכללות אקדמאיות.
קריאה: אנחנו סופרים כאן רק את הלא יהודים ואת הלא מוכרים.
קריאה: 42 אלף סטודנטים זה הסך הכול, אבל במוסדות עליהם אתה מדבר לומדים 30 אלף סטודנטים.
גדעון בן-דרור: מאגרי המשאבים האלה של 42 אלף סטודנטים בירושלים, יש להשאיר מהם מספר ניכר.
גדעון בן-דרור: אנחנו רואים בתנועה גם את המגזר החרדי כאוכלוסיית יעד ליותר תעסוקה על-ידי כניסה גם של נשים וגם של גברים לעולם ההיי-טק והמחשוב, שזו הפלטפורמה שלהם להשתלבות.
גדעון בן-דרור: יושב כאן מר קליין שהוא מנהל מרכז תעסוקה.
גדעון בן-דרור: מדובר במאות, קרוב לאלפים, במגזר החרדי שנכנסים לעיסוק בנושאים הללו.
גדעון בן-דרור: בדרך כלל מדברים על אקדמיה, על האוניברסיטה העברית, אבל בתי החולים בירושלים הם מאגר משאבים בלתי רגיל והדברים מובילים לקראת מסקנות לכיוונים בהם יש להתקדם.
גדעון בן-דרור: בראייה הגלובאלית שלנו, של המערכת, לחזק את הענפים הללו, יש לראות את נושא התעסוקה כנושא חשוב, וכנושאים עיקריים יש לראות את נושא הדיור ואת סוגי העיסוקים וזאת על מנת לחזק את המדע והטכנולוגיה בירושלים.
גדעון בן-דרור: האפשרויות שיש לפתח אותן הם פארקים תעשייתיים כדוגמת הר חוצבים.
גדעון בן-דרור: גם עסקים קטנים ובינוניים היום מעסיקים אנשים אשר יש להם גישה אל הטכנולוגיות המודרניות.
גדעון בן-דרור: הדוגמה שמתבצעת היום ליד בית חולים הדסה של הקמת פארק טכנולוגי בתחום הרפואה ואני לא אציין את כל מה שעומד להתפתח שם שהוא כולל יחידות דיור.
גדעון בן-דרור: יש להתקדם גם בנושא של אזור תעסוקה לחרדים בצפון ירושלים.
גדעון בן-דרור: אנחנו אומרים את זה אחרי הרבה מאוד פגישות עם אנשים מהמגזרים האלה, קיימנו פגישות עם אנשי ציבור, עם אנשי מקצוע, עם אנשי העירייה, עם אנשי משרד החינוך, משרד המדע ומשרדים נוספים.
גדעון בן-דרור: יש לפתח את התחום של התיירות, לא רק כתיירות מזכרות או ירושלים כעיר הקודש אלא תיירות מדעית.
גדעון בן-דרור: יש לפתח את ירושלים כמרכז של כנסים בינלאומיים.
גדעון בן-דרור: אנחנו מציעים לפתח את המרכזים הקהילתיים כמרכזים יותר ממוחשבים ולהקים חוות מחשבים בשכונות.
גדעון בן-דרור: אנחנו מציעים בתהליך הזה להקים אוניברסיטה יהודית עולמית.
גדעון בן-דרור: זה לא להביא סטודנטים לשבועיים ולהחזיר אותם אלא דווקא למשוך במסגרת העצמת ירושלים למדע וטכנולוגיה את החוקרים, את האקדמאים היהודיים בעולם כדי שיבואו וישבו בירושלים ללמוד ולעסוק בנושאים מדעיים וטכנולוגיים.
גדעון בן-דרור: יש לחשוב על הפיכת ירושלים לעיר חכמה.
גדעון בן-דרור: ערים קטנות ממנה כבר עושות זאת ואריאל מהווה את המודל בנושא הזה.
גדעון בן-דרור: על מנת להגיע ליעדים הללו אנחנו מציעים לראות את ירושלים ובנותיה כמרחב תכנוני, כמטרופולין שבו סך כל המשאבים מהווים את המנופים ואת האפשרויות.
גדעון בן-דרור: איננו מדברים על ההיבט הפוליטי אלא בכיוון של מדע וטכנולוגיה, תעסוקה, חינוך והשכלה גבוהה.
גדעון בן-דרור: אנחנו מציעים – וזה עבורך, כבוד יושב-ראש הוועדה, אתגר – לחזק את ירושלים באמצעות חוק ירושלים.
גדעון בן-דרור: חוק ירושלים, כפי שהוא קיים, רואים את זה בשטח, שם בפועל דגש על נושאים פיזיים, אבל אנחנו מציעים לשים את הנושא של ההון האנושי במרכז, וכפי שאמרנו, לראות את המרחק.
גדעון בן-דרור: דבר עיקרי בכל התהליך הזה הוא הקמת מועצת ירושלים למדע וטכנולוגיה, מועצה שתקבע את האסטרטגיה, את המדיניות בראייה הכוללת, ותאפשר – בהיותה גוף מרכזי – לתאם בין הגורמים השונים וליצור איזשהו מהלך חדשני של קידום הנושאים.
גדעון בן-דרור: יש אפשרות היום להקים מכללה הנדסית נוספת בפסגת זאב, אבל מישהו צריך להוביל את זה.
גדעון בן-דרור: כולם עסוקים ברכבת הקלה, בגשר הנפלא, ואולי לא, שיהיה בכניסה בירושלים.
גדעון בן-דרור: יש לחזק את החינוך בירושלים מכיוון שקיימות כאן אוכלוסיות חזקות, אבל בירושלים עצמה כמו שהיא יש לשים דגש על נושא הדיור על מנת שהעובדים היום יישארו בירושלים.
גדעון בן-דרור: מועצת המדע והטכנולוגיה תראה את המכלול הזה של מאגרי המשאבים כמנוף לפיתוח.
זבולון אורלב: כשאתה אומר מועצה, למה אתה מתכוון?
זבולון אורלב: מועצה וולנטארית, סטטוטורית, עירייה, ממשלה, ציבור?
גדעון בן-דרור: המועצה תתחיל כמועצה וולנטארית.
גדעון בן-דרור: יש כאן הצעה, שלא אכנס לפרטיה, האומרת שהמועצה תהיה מורכבת מהמדענים הראשיים של משרדי הממשלה, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים, אוניברסיטאות ומכללות, מכוני מחקר, תעשיות מודרניות וחדשניות, נציגי סטודנטים, נציגי מוזיאונים ואנשים שקשורים לעניין.
זבולון אורלב: מזכירות הוועדה פנתה לעיריית ירושלים ואמרה שמתקיים דיון בוועדת המדע והטכנולוגיה על העצמה מדעית של ירושלים, אבל העירייה עד עכשיו מתחבטת מי אחראי בעיריית ירושלים הגדולה לטפל בנושא שאנחנו מדברים בו.
זבולון אורלב: לא נמצא כאן נציג של עיריית ירושלים כיוון שבעצם אף אחד מבין 31 חברי מועצת העיר ו-6,000 העובדים – ואני לא יודע מה מספר העובדים בעירייה – לא רואה את עצמו אחראי לקידום העניין הזה.
זבולון אורלב: זה נושא יתום שאף אחד לא אחראי עליו.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם הרשות לפיתוח ירושלים רואה את עצמה כלוקחת על עצמה את הקידום המדעי-טכנולוגי של ירושלים.
זבולון אורלב: לפני שנים הייתי שם דירקטור כמנכ"ל משרד החינוך ואני זוכר שהרשות היא יותר רשות כלכלית.
זבולון אורלב: עצם העובדה הזאת בהחלט מלמדת שאנחנו עוסקים בנושא שנראה לי נופל בין השולחנות.
גדעון בן-דרור: נפגשנו עם מנכ"ל העירייה והמשנה למנכ"ל, נפגשנו עם מנהלי המחלקה לחינוך מדעי בעירייה, נפגשנו עם נציגי ציבור, עם חברי מועצת העירייה, ויש הסכמה מאוד רחבה על מהלך אינטגרטיבי כזה.
גדעון בן-דרור: לפיכך אנחנו מציעים שעל מנת לבסס את ירושלים בהיבטים שדיברתי עליהם, ראוי להקים מועצת מדע וטכנולוגיה שתראה את כל הדברים ותראה את ההקשרים בין הדברים.
דוד איש-שלום: אנחנו רוצים לברך את חבר הכנסת זבולון אורלב שראינו שהוא מזדהה עם המטרות שלנו.
דוד איש-שלום: חשנו בפגישות שהיו לנו אתו שהוא מזדהה לחלוטין עם הרעיונות שאנחנו מעלים.
דוד איש-שלום: המצב של ירושלים הוא חמור ביותר מבחינת ההון האנושי וההון הטכנולוגי-מדעי.
דוד איש-שלום: יש פה נסיגה, יש פה זליגה מהירה של כל ההון האנושי והטכנולוגי-מדעי וחינוכי.
דוד איש-שלום: אנחנו רוצים להתחיל לעשות מהפך, להחזיר עטרה ליושנה כי ירושלים הייתה באמת בירת המדע וההשכלה הגבוהה של ישראל והיא כבר לא כזאת.
דוד איש-שלום: חבר הכנסת אורלב הזדהה עם זה ואנחנו מודים לו, לא רק כיוון שהוא תומך בעניין הזה של המועצה להעצמת ירושלים, אלא משום שאנחנו משוכנעים שהוא יכול להיות גורם מוביל ומנהיג בנושא הזה.
דוד איש-שלום: תודה חבר הכנסת אורלב והרבה הצלחה לוועדה הזאת כי אחרת המצב יהיה גרוע.
אריה הס: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת זבולון אורלב.
אריה הס: זה דיון ראשון מסוגו ואנחנו מנסים לקדם מותג חדש לירושלים, ירושלים כעיר מדע, טכנולוגיה, חינוך והשכלה גבוהה עולמית.
אריה הס: לפי אתרי האינטרנט והסטטיסטיקאים הבכירים של ישראל, תוך כמה שנים 40 אחוזים מתושבי ירושלים לא יהיו יהודים.
אריה הס: בנתון הזה ירושלים היא פחות בירת ישראל ופחות ופחות בירת העם היהודי.
אריה הס: אנחנו רואים צורך – וזה צורך לאומי – בבניית סקטור רחב היקף למדע, חינוך מדעי, טכנולוגיה, תיירות, מדע והשכלה גבוהה בירושלים שזה יהיה הגורם הדומיננטי בקביעת הנתונים הכלכליים, החברתיים והדמוגראפיים של העיר.
אריה הס: כלומר, יצירת סקטור רחב היקף שיעלה את ההכנסה לנפש, את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בירושלים, ייצור כוח משיכה לחברות הרב-לאומיות, לצמיחה של חברות, ליזמות מדעית וטכנולוגית בהיקף רחב במרחב כולו, ירושלים ובנותיה, ואנחנו רואים את ירושלים כמרחב כולל, כמו שרואים את הערים הגדולות בעולם.
אריה הס: אנחנו חושבים שיש צורך להכפיל את האוכלוסייה היהודית בירושלים ולעשות זאת עם מיטב האוכלוסיות, גם בישראל וגם בעם היהודי.
אריה הס: סקטור מדע וטכנולוגיה הוא הסקטור המוביל בכל משק לאומי מפותח את הצמיחה הכלכלית, את התעסוקה, את איכות החיים ורמת החיים.
אריה הס: מי שרוצה ירושלים שהיא בירת ישראל והעם היהודי כעיר בירה משגשגת, מפותחת, מושכת, אטרקטיבית, שאנחנו גאים בה, וכל אחד שנולד בה וכל אחד שמבקר בה רוצה להשתקע בה, לכן החשיבות של הסקטור הזה, סקטור מדע וטכנולוגיה, היא ראשונה במעלה.
אריה הס: אנחנו תובעים מממשלת ישראל ומכנסת ישראל להציב את קידום ירושלים כעיר מדע וטכנולוגיה עם כל הפירוט של הפרויקטים המוצעים בחוברת שהוצגה לכם.
אריה הס: אנחנו מציעים להפוך את זה לנושא מרכזי ולנושא לאומי.
אריה הס: יהיה לזה אימפקט מאוד גדול על הצמיחה הכוללת של המדינה, על כוח המשיכה לעולים נוספים, וכמובן על כל הנושא של קידום ישראל כמדינת מדע וטכנולוגיה.
אריה הס: יושבים אתנו כאן מר רפי נבו שהוא מרכז נושא תעשיות מדע ודוקטור גדעון שטחל שהוא גם מנהל המדרשה הציונית.
אריה הס: אגב, אנחנו תנועה שפועלת במסגרת המועצה הציונית בישראל כאשר המנכ"ל הוא משה בן-נתב ובשבוע הבא יש כנס ציוני ישראלי שכל החברים כאן מוזמנים ושם יתקיים דיון מרכזי על הנושא הזה.
אריה הס: יושב כאן דוד איש-שלום, דוקטור גדעון בן-דרור, מודי לוין שהוא יושב-ראש תיירות מדע, איתן פרנס שהוא מזכ"ל התנועה ואהוד אדלמן שהוא מנהל מרכז בית למדע ואשר קליין שהוא מרכז תעסוקה במגזר החרדי.
אריה הס: כל האנשים האלה הם פרטנרים להעצמת ירושלים כעיר מדע וטכנולוגיה.
אריה הס: ירושלים זו עיר שיש בה פוטנציאל אדיר.
אריה הס: אנחנו לא ממציאים את הגלגל ולא נפלנו מהחלל אלא פשוט מסתובבים בירושלים ורואים הרבה דברים יפים.
אריה הס: בואו נלכד אותם יחד ונהפוך אותם לגורם מוביל, ולכן גם הצורך בכלי כמו מועצת ירושלים למדע וטכנולוגיה.
אריה הס: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.
זבולון אורלב: פרופ' טייכר, הואיל ואת המדענית הראשית של משרד המדע ויש לך את הראייה הארצית הכוללת הלאומית, אם את מוכנה להתייחס לנושא ולומר האם ומה ניתן לעשות כדי לנסות לקדם את הרעיון הזה, לנצל את הפוטנציאל של ירושלים, את שמה, את מעמדה, את מה שיש בה כדי להעצים ולעשות אותה באמת בירה אמיתית של מדע וטכנולוגיה.
מינה טייכר: אני רוצה קודם כל להוסיף ארבע נקודות ולומר למה זה חשוב.
מינה טייכר: כמדענית ראשית של משרד המדע, יש לי ראייה כוללת על כל המדע של המדינה, וזאת המטרה, אבל יחד עם זאת אני מאמינה בארבעה דברים: אני מאמינה קודם כל באיגום משאבים, במסה קריטית, במיצוב המדע כמטרה לאומית ראשונה בעיני הציבור ובעיני מקבלי ההחלטות במשרד האוצר, ומיצוב המדע כמטרה ראשונית לתמיכה בעיני יהדות התפוצות.
מינה טייכר: אנחנו מקבלים הרבה מאוד תרומות למדינת ישראל מיהדות התפוצות ולא מספיק מתוך זה הולך למדע אלא הרבה מאוד הולך למטרות אחרות שגם הן חשובות.
מינה טייכר: ארבעת השאיפות שציינתי יכולות להתחזק בפועל על ידי הכרזת ירושלים כעיר המדע.
מינה טייכר: זאת אומרת, אם הבירה של מדינת ישראל תהיה עיר המדע, אי אפשר להתעלם מזה כמטרה.
מינה טייכר: אם הבירה של העם היהודי היא עיר המדע, גם בתפוצות לא יוכלו להתעלם מהמקום הזה.
מינה טייכר: אנחנו צריכים גם להיות ריאליים.
מינה טייכר: יש מה שרוצים ויש מה שאפשר לעשות.
מינה טייכר: הרי לא מתחילים מהתחלה ועושים הכול חדש, אלא אנחנו נמצאים במציאות קיימת.
מינה טייכר: כאשר נמצאים במציאות קיימת, הנושא של איגום משאבים משפיע מאוד על הרבה מאוד גורמים שלא התכוונו.
מינה טייכר: כל אחד רואה שאם השקל שלו מוכפל בחמש, ההשפעה תהיה הרבה יותר גדולה.
מינה טייכר: החיבור של כל הגורמים המערכתיים שעוסקים במדע בירושלים, בחיזוק אחד, יביא כוחות נוספות.
מינה טייכר: השוק הפרטי שרואה שירושלים היא עיר מדע, מחליט אולי להשאיר את המפעל כאן ולא להעביר אותו להודו או לארץ אחרת, כי זאת עיר שמקבלת תשומת לב מכל העולם בנושא הזה.
מינה טייכר: אם אנחנו עוברים איזשהו שלב אחד שהוא שלב שאומר שזאת בירת מדע, לא סתם האוניברסיטה העברית היא אוניברסיטה טובה, המכללות טובות, יש היי-טק בהר חוצבים, אלא עברנו שלב נוסף – ההמשך יהיה הרבה יותר קל מאשר ההתחלה.
מינה טייכר: ההתחלה תמיד קשה, עד שמתניעים את המנוע והמנוע ממשיך.
מינה טייכר: צריך להסביר לאנשים שכדאי להם לעבור לעיר המדע.
מינה טייכר: צריך לקבל עכשיו הרבה מאוד הנחות, תרומות של העירייה כי בלי העירייה כמובן הדבר הזה לא ילך.
מינה טייכר: גם האוניברסיטה העברית יכולה להגיע למקומות שאולי היא לא נמצאת שם עכשיו, אבל ברגע שיהיה איזשהו חיבור של כל הגורמים האלה, אני מאמינה שהשלב הבא יהיה יותר קל.
זבולון אורלב: כפי שאת מציגה את הדברים, זו משימה כמעט בלתי אפשרית.
מינה טייכר: אני לא מנסה לעוור את עיני הנוכחים כאן.
מינה טייכר: צריך לעבוד.
זבולון אורלב: המצב החוקי במדינת ישראל הוא שיש חוק עידוד השקעות הון, יש עידוד לפריפריות ויש כל מיני מערכות.
זבולון אורלב: הרגשתי היא שבסופו של דבר ירושלים לא מקבלת את העדיפות שהיא הייתה אמורה לקבל כדי ליצור את אותה מסה קריטית, וכאן אני מאוד לא מסכים אתך.
זבולון אורלב: זה מתחיל גם במערכת החינוך, כלומר, לו מערכת החינוך הייתה כזאת שהיא בעצם תורמת בוגרות שיכולות להיות עתודה לאותה תעשיית מדע והשכלה גבוהה, זו הייתה מערכת מאוד משולבת.
זבולון אורלב: אין לי ספק שצריך כאן
זבולון אורלב: חזון מאוד רציני שאני בינתיים עוד לא רואה אותו.
זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר שנמצא אתנו חבר הכנסת לשעבר צ'רלי ביטון שהוא מרכז את הנושא בכנסת.
זבולון אורלב: אני שמח שכל פעם יש אתו שיתוף פעולה.
יעקב כהן: אני רוצה להמשיך את דבריו של היושב-ראש.
יעקב כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לתבוע את עלבונה של ירושלים.
יעקב כהן: עיריית ירושלים לא מצאה לנכון לייצג את עצמה בדיון חשוב כזה, אנחנו צריכים לשלוח על כך מחאה.
יעקב כהן: אני חושב שהכתובת העיקרית, אם רוצים לפעול, היא עיריית ירושלים והיה צריך להיות כאן ייצוג נכבד שלה.
יעקב כהן: השיח כאן הוא מאוד נעים ומאוד חשוב, אבל אם רוצים להגיע לתכלית, דבר ראשון מינימאלי הוא שעיריית ירושלים הייתה צריכה להיות מיוצגת כאן ובאופן נכבד.
יעקב כהן: אני חושב שאנחנו צריכים למחות על כך שלא נמצא כאן נציג העירייה ולבקש לקיים עמה דיון רציני.
יעקב כהן: ירושלים שהיא עיר הנצח, עיר הקודש, עיר הבירה שלנו, אבל אחד הנתונים הקשים הוא שירושלים היא גם עיר העוני.
יעקב כהן: אנחנו מדברים על למעלה מ-30 אחוזים עוני בירושלים, שהוא אחד הממוצעים הגבוהים, וזה אומר דרשני.
יעקב כהן: דיון כזה יכול לתרום להורדת אחוז העוני ואני חושב שבזה אנחנו צריכים להתמקד.
יעקב כהן: אחוז הנוער הערבי בירושלים מגיע היום ל-35 אחוזים ולדעתי יש לנו כאן בעיה כאשר הרוב היהודי מצטמק ואפילו נוכל לאבד את הרוב.
יעקב כהן: יש הגירה שלילית של יהודים מירושלים.
יעקב כהן: אחרי שתוכנית מערב העיר ירושלים נגנזה בינתיים, אנחנו צריכים לתבוע מעיריית ירושלים שתקל על הבנייה במרכז העיר ותיתן אפשרות הגדלה, שתיעשה בנייה מסיבית, שתיתן אישורים להגדלת אחוזי הבנייה ועוד דברים שלא כאן המקום להאריך בהם, מה עוד שעיריית ירושלים לא מיוצגת כאן.
הרשל קליין: למעלה מעשור אני נמצא בג'וינט ישראל ומרכז פרויקט של תעסוקת חרדים, אני חבר הוועדה הלאומית לטכנולוגיות במשרד האוצר ודירקטור ברשות לפיתוח ירושלים שעושה הרבה הרבה להעצמת התעסוקה בירושלים בציבור הכללי ובציבור החרדי.
הרשל קליין: באתי לומר תודה לוועדה.
הרשל קליין: היום בשעות אחר הצהרים מתחילים 28 אברכים מהמגזר החרדי קורס של בודקי תוכנה בתעשייה האווירית, באגף של פרויקט הלוויינים של מדינת ישראל, והם כולם ייקלטו שם בעבודה, והכול תודות לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
הרשל קליין: מנהלת הוועדה, גברת ענת לוי, הזמינה ביוזמתה דיון על תעסוקת חרדים בירושלים ובכלל והופענו שם מטעם הג'וינט, וכן הופיע כל מי שעוסק בתעסוקה חרדית, ובתעשייה האווירית עברו על פרוטוקול הוועדה וראו שמדובר בהון אנושי, פנו לראש פרויקט הלוויינים של מדינת ישראל, משה שחר, שאמר שאפשר לפנות אל אנשי הג'וינט.
הרשל קליין: אכן פנו אלינו ולאחר ארבעה-חמישה חודשים, היום מתחיל הקורס בו ייקלטו כל ה-28 אברכים, ועל כך באתי לומר תודה לוועדה.
הרשל קליין: אני רוצה גם לומר תודה למדענית הראשית של משרד המדע על הפרויקט היפהפה להעצמת ירושלים, פרויקט רמה בירושלים, פרויקט שהוא ביוזמתה והולך להיות עוד יותר מועצם, כך אני מקווה, והוא יתרום למדע ולטכנולוגיה גם בקרב הציבור החרדי בירושלים.
הרשל קליין: אני מבקש מיושב-ראש הוועדה לזמן דיון נוסף בנושא הזה, אולי עם פורום המעסיקים, כדי להעצים את ירושלים עוד ועוד.
הרשל קליין: החברים בתנועה להעצמת ירושלים יוכלו גם הם לתרום לנושא הזה.