GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ברגמן: כאשר מסתכלים על הדוחות הספציפיים האלה ושואלים למה לא פרסמו, למה נעלמו הדוחות, למה הועלמו הדוחות מהממשלה ומהציבור, הרי בסופו של דבר האקדמיה צריכה לייעץ לממשלה על פי חוק, והם הזמינו את הדוחות האלה כדי לעשות זאת, אבל אנחנו רואים שזה לא קורה – יתכן שאפשר להסביר את היעלמות הדוחות במסקנות התקיפות.
יעקב ברגמן: למשל, בדוח על האימונולוגיה למשל הייתה המלצה של מומחים עולמיים לאימונולוגיה שאמרו שאנחנו בדקנו את אלה שהסכימו להיבדק – מתוך שש אוניברסיטאות רק שלוש הסכימו להיבדק – והאימונולוגים שהסכימו להיבדק, שליש מהם עושה עבודה רעה ולכן צריך להפסיק את התמיכה במחקר שלהם.
יעקב ברגמן: אני אומר לסטודנטים שכשהולכים להעלות להם את שכר הלימוד, הם צריכים לשאול למה לא מפסיקים את התמיכה למחקר הרע.
יעקב ברגמן: אם יפסיקו את התמיכה במחקר הרע, וזה באימונולוגיה, דווקא אימונולוגיה היא השטח הרע?
יעקב ברגמן: אם יפסיקו את התמיכה הזאת יתפנה כסף למשהו אחר.
זבולון אורלב: אתה לא מתכוון להפסיק מחקרים ולהוזיל את שכר הלימוד.
יעקב ברגמן: יכול להיות.
זבולון אורלב: אתה מתכוון להפסיק מחקרים מסוימים ולעשות מחקרים אחרים.
יעקב ברגמן: זו הייתה גם המלצת הוועדה.
יעקב ברגמן: אמרו שהשליש העליון לא מקבל תקציב מספיק פר מעבדה כדי להתחרות בארצות-הברית ואירופה.
זבולון אורלב: אתה תומך בהמלצות ועדת אברמסקי?
יעקב ברגמן: לא רק שאני תומך אלא שאני חושב שהאקדמיה צריכה לעבור איזשהו סוויצ' של התרבות הארגונית.
יעקב ברגמן: מה שאני רואה באקדמיה זה בעצם הקרנה על הברנז'ה.
יעקב ברגמן: אני אומר שאתה יכול לצפות לעתיד מה תעשה האקדמיה.
יעקב ברגמן: אני חבר בוועדה למידע על מדע.
יעקב ברגמן: זה מתקדם בעצלתיים.
רמי רחמימוב: שתי הערות, אחת על המדינה ואחת על האקדמיה.
רמי רחמימוב: אני חושב שמה ששמענו מחבר הכנסת אורלב זה איך שהדברים עובדים במדינה הזאת.
רמי רחמימוב: במשך חמש שנים משרד הבריאות הוציא דוחות אחד אחרי השני, היה אסון של המחקר הרפואי.
רמי רחמימוב: מה קרה?
רמי רחמימוב: שום דבר.
רמי רחמימוב: מה שקרה בשנה האחרונה – ואני למדתי את זה מאנשים – שצריך להקים קבוצה, מחלקה של מבעירי צמיגים וירטואליים, וזה מה שהתחלנו לעשות במשרד הבריאות, להבעיר צמיגים דרך אנשים.
רמי רחמימוב: מסתבר ש-15 אחוזים של אנשים מעל גיל 55 סובלים מבעיות ראייה.
רמי רחמימוב: התארגנה קבוצה של מאה אנשים עם בעיות ראייה ופתאום יש בישראל תקציבים לבעיות ראייה.
רמי רחמימוב: הדבר השני, המחלות הגנטיות.
רמי רחמימוב: עכשיו אנחנו מארגנים עוד חמש קבוצות של מהפכנים צעירים שמוכנים לעבוד, עד שיזרקו אותנו.
רמי רחמימוב: זה לגבי המדינה.
רמי רחמימוב: אני חושב שזה מאוד חשוב להקים את הדברים שמגיעים לציבור הרחב.
רמי רחמימוב: בקשר לאקדמיה.
רמי רחמימוב: בשנות ה-80 אני הייתי דיקן של הפקולטה לרפואה והכירורגים בפקולטה לרפואה הודיעו לי שהם עובדים עבודה קשה מאוד וחשובה מאוד ואין להם זמן ללמד.
רמי רחמימוב: ההודעה שלי הייתה שאני רוצה לקבל כל שנה דוח על ההוראה שלהם, מי שלא מלמד שנתיים, מאבד את התואר האקדמי.
רמי רחמימוב: מה שקורה הוא שבאקדמיה אנשים נבחרים, הם הופכים – מה שבבריטניה זה בית הלורדים – לכאלה שאין להם מוטיבציה להפוך את השולחן במדינה ובמקומות אחרים.
רמי רחמימוב: אני מציע להוסיף להמלצות שלכם שאדם צריך לגלות פעילות ציבורית או כללית במסגרת האקדמיה.
דפנה ברק-ארז: זה קיים בהמלצות שלנו.
דפנה ברק-ארז: אם כך, אתה מצטרף להחלטה הזאת.
רמי רחמימוב: תומך בה בכל לב.
רמי רחמימוב: אני חושב שזה ייתן מוטיבציה לאנשי האקדמיה שיזוזו קצת.
זבולון אורלב: האם יש משהו בהמלצות שאתה מסתייג מהן?
רמי רחמימוב: היות וקראתי אותן היום במשך משהו כמו שלושים שניות, אז כל הסתייגות שלי תהיה מגוחכת.
זבולון אורלב: נציג משרד המדע, התרבות והספורט, פרופסור מינה טייכר, הודיעה שהיא חולה ולא תוכל להגיע.
זבולון אורלב: דוקטור חוסם מסלחה נמצא כאן במקומה.
חוסם מסלחה: גייסו אותי ברגעים האחרונים.
זבולון אורלב: אני יכול להגיד לך שזאת ממש לא הבעיה שלנו.
חוסם מסלחה: הוועדה התמנתה על ידי שר המדע והיא הגישה את המלצותיה גם לשר המדע.
חוסם מסלחה: התקיימה ישיבה בנדון.
זבולון אורלב: מה עשיתם כדי לקדם את ההמלצות?
זבולון אורלב: תדלג על כל ההקדמות.
זבולון אורלב: מה עשה המשרד?
זבולון אורלב: אל תתבייש לומר שאתה לא יודע.
חוסם מסלחה: אין לי משהו קונקרטי לומר עכשיו.
זבולון אורלב: לספר את ההיסטוריה אנחנו יודעים.
זבולון אורלב: מה המשרד מתכוון לעשות?
זבולון אורלב: אתה לא יודע.
זבולון אורלב: אין כרגע שר, וזה חלק מהבעיה.
חוסם מסלחה: בעיקרון אנחנו מודעים לכך שאין תקציבים לביצוע ההמלצות.
זבולון אורלב: אני מודה לך על כך שעכשיו אנחנו יודעים שגם אתם מודעים לכך.
אביטל בר: אני חושבת שדוקטור מאיר צדוק לא הספיק להגיע לנקודה כי היו מכלול של טענות שהועלו.
אביטל בר: אני רוצה שתי הערות קצרות בעניין הדוח.
אביטל בר: דוח ועדת אברמסקי, חשוב לומר לפרוטוקול שהאקדמיה התייחסה אליו, ואני חושבת שגם חברי הוועדה קיבלו את המכתב מיד עם התקבל הדוח.
אביטל בר: הנשיא הקודם קיבל אותו.
זבולון אורלב: מה פירוש התייחסה?
זבולון אורלב: היה דיון?
עודד אברמסקי: אנחנו לא היינו מכותבים.
עודד אברמסקי: זה נשלח לשר המדע.
אביטל בר: סליחה, זו טעות שלי.
אביטל בר: מכתב לשר המדע על כך שהתקבל הדוח והתקיים בו דיון.
אביטל בר: לאחר כך, יושמו כמה מן ההמלצות כאשר אחת מהן הזכירה פרופסור יהודית בירק והיא הקמת ועדה בראשותו של פרופסור פרידמן חבר האקדמיה לדיון בעניין התחיקה.
זבולון אורלב: אני עדיין במשפט הראשון שלך.
זבולון אורלב: כשאת אומרת שהאקדמיה התייחסה לדוח, מה זה נקרא התייחסה?
זבולון אורלב: היא קיימה דיון?
אביטל בר: היא קיימה דיון במועצת האקדמיה או אפילו מספר דיונים.
מאיר צדוק: זה גם הובא לאחת מהאסיפות הכלליות.
יהודית בירק: לא.
יהודית בירק: אני לא נכחתי.
יהודית בירק: אני לא השתתפתי בדיון כזה, ואני בדרך כלל לא מחמיצה.
קריאה: יש פרוטוקול?
אביטל בר: צריך להיות.
אביטל בר: עד כמה שאני יודעת הועבר סיכום בין חברי האקדמיה וגם הדוח עצמו נשלח לחברי האקדמיה.
אביטל בר: התקיים דיון או מספר דיונים במועצת האקדמיה ובעקבות העניין הוקמה ועדה בראשותו של פרופסור פרידמן.
זבולון אורלב: מתי היא הוקמה?
אביטל בר: די סמוך לאחר קבלת הדוח.
אביטל בר: היא הגישה את ההמלצות והן נמצאות בדיון במועצת האקדמיה, ואחרי המועצה זה יובא למליאה באסיפה כללית.
דפנה ברק-ארז: רציתי רק להעיר שלפחות אנחנו, על פי תפיסתנו, הנושא של החברות באקדמיה, עם כל חשיבותו, הוא הנושא הכי פחות חשוב.
דפנה ברק-ארז: אני קצת מופתעת לשמוע שזה הדבר העיקרי שמתייחסים אליו.
זבולון אורלב: לשם מה הוקמה ועדת פרידמן?
מאיר צדוק: לבחינת התקנון.
אביטל בר: דיונים בנושאים האחרים התקיימו ומתקיימים במועצת האקדמיה.
זבולון אורלב: מה התקיימו ומתי התקיימו?
זבולון אורלב: מה הנושא, מה המועד?
זבולון אורלב: אתם באים לוועדה.
אביטל בר: במהלך השנה האחרונה התקיימו דיונים.
זבולון אורלב: כשבאים לכנסת, באים עם אינפורמציה.
זבולון אורלב: לי קשה לקבל את העניין שהתקיימו דיונים, לא במועצה ולא במליאה.
זבולון אורלב: לא יודע, אבל קשה לי.
זבולון אורלב: אני אשמח לדעת אם זה אחרת.
אביטל בר: זה הובא בפני ועדת המדע, בה ועדת אברמסקי הציגה את הדוח.
אביטל בר: הובאו דוחות האקדמיה בארבעים שנות אקדמיה, ארבעים וכמה דוחות.
אביטל בר: זה מעודכן לשנת 2003.
אביטל בר: אם נכנסים כעת לאתר באינטרנט, אפשר לראות את החומר.
אביטל בר: כל דוחות האקדמיה נמצאים באתר האקדמיה בעברית ובאנגלית, מעבר לזה שהם מפורסמים בכתובים.
אביטל בר: בעניין הזה התריע הנשיא הקודם פרופסור זיו והנשיא הנוכחי, פרופסור יערי.
אביטל בר: אותם גורמים ממשלתיים מבקשים חוות דעת, אבל כשהיא ניתנת, לא מתייחסים אליה.
זבולון אורלב: שאלתם את עצמכם מדוע לא מתייחסים?
דפנה ברק-ארז: דוקטור צדוק שלח לנו את רשימת הדוחות המלאה של האקדמיה לצורך הכנת הדוח שלנו.
דפנה ברק-ארז: הדבר הזה היה לנגד עינינו.
דפנה ברק-ארז: בכך התכוונתי כשדיברתי על חצי הכוס המלאה וחצי הכוס הריקה.
דפנה ברק-ארז: אכן הונחו דוחות.
דפנה ברק-ארז: למיטב שיקול דעתנו כשיש תחומי מדע שלמים בהם מעולם לא נכתב דוח, ואז הדבר הזה הוא בעייתי, עם כל הכבוד לדוחות שהוצאו.
יגאל תלמי: "יש להוסיף בחוק האקדמיה הוראות לעיגון העיקרון של פנייה מטעם משרדי הממשלה ורשויות אחרות לאקדמיה בנושאים הקשורים למחקר ופיתוח המדע בישראל".
דן זסלבסקי: אני מזדהה עם כמעט כל מה שנאמר על-ידי הוועדה.
דן זסלבסקי: יש לי עוד כמה הערות, אבל אני מעדיף לא לומר אותן.
דן זסלבסקי: יש דבר אחד שצריך להגיד כאן.
דן זסלבסקי: האקדמיה, זאת שיש עליה ביקורת וביקורת מוצדקת, היא זאת שיזמה במידה רבה את הקמת המולמו"פ.
דן זסלבסקי: היא עשתה זאת מתוך הכרה בחשיבות העניין.
דן זסלבסקי: היא דחפה בכיוון הזה כדי שזה כן ייעשה.
זבולון אורלב: זה חלק מחצי הכוס המלאה.
דניאל בר-אלי: אני לא מדבר בשם משרד החינוך כרגע.
דניאל בר-אלי: אני מדבר בשם הוועד הישראלי לאונסקו שמאיר צדוק יושב בוועד שלנו כחבר סטטוטורי.
זבולון אורלב: אתה עובד משרד החינוך?
זבולון אורלב: באגף של צרפתי שהוא מנהל האגף?
דניאל בר-אלי: כן.
דניאל בר-אלי: אני חלק מהאגף.
דניאל בר-אלי: ארבע הערות.
דניאל בר-אלי: 1.
דניאל בר-אלי: קודם כל, אני מברך על הדוח של אברמסקי.
דניאל בר-אלי: אני חושב שאין שום גוף שהוא חסין מפני איזושהי ביקורת במדינה הזאת ואסור שיהיה גוף כזה.
דניאל בר-אלי: אני חושב שכספי ציבור, נדרשת להם אקאונטביליטי והמוסד לא יכול להסתתר מאחורי חזות מדעית כזו או אחרת, וזה לא חשוב אם זה אקדמיה או כל מוסד אחר.
דניאל בר-אלי: זה כלל חשוב שצריך לאמץ אותו במדינה.
דניאל בר-אלי: 2.
דניאל בר-אלי: הערה לחברי הכנסת.
דניאל בר-אלי: הדיון הזה כל כך חשוב אבל יושבים כאן רק שני חברי כנסת.
דניאל בר-אלי: גם אם יושבים בוועדות אחרות, אפילו שליש לא יושבים כאן כדי לשמוע את ההערות האלו.
דניאל בר-אלי: זאת הערה חשובה שתיקחו לתשומת לבכם וזה חשוב מאוד.
דניאל בר-אלי: אני מברך על השניים שנמצאים.
דניאל בר-אלי: 3.
דניאל בר-אלי: אני שואל את עצמי מהו האימפוט של האקדמיה על תהליך קבלת ההחלטות במדינת ישראל, והמצב הנוכחי, כפי שאני רואה אותו בתיאור הזה, יוצר מצב שהמרחק מהאקדמיה לממשל הולך וצובר תאוצה.
דניאל בר-אלי: כרגע, כפי שזה מוגדר עכשיו.
דניאל בר-אלי: 4.
דניאל בר-אלי: אדוני היושב-ראש, אתה איש חינוך.
דניאל בר-אלי: דוח הררי באמת יצר את המהפכה, ואני עסקתי בדוח הררי במשרד החינוך, אבל בדוח שלכם לא הייתה התייחסות אל המדע לפני שמגיעים אליכם לאקדמיה ולאוניברסיטאות.
דניאל בר-אלי: כלומר, חסרה פה התייחסות למערכת החינוך שלנו ואני חושב שחשוב שזה יהיה.
זבולון אורלב: אם ועדת החינוך והתרבות הייתה מקיימת דיון על הכישלון של נבחרת ישראל, והיו באים ראשי התאחדות הכדורגל, אני אומר לך שבוועדת החינוך יהיו כל 15 חברי הוועדה.
זבולון אורלב: זה חלק מהבעיה שהם מתריעים וכולנו מתריעים עליה.
זבולון אורלב: המערכת השלטונות.
זבולון אורלב: יש מתחתינו רעידת אדמה ואנחנו חיים בעולם של טיפשים, כאילו שום דבר לא קורה.
זבולון אורלב: לכן הם לא נמצאים כאן.
זבולון אורלב: אם הם היו חושבים שיש סכנה למדינת ישראל, כולם היו כאן.
זבולון אורלב: לא מצאתי בהחלטות ועדת המדע מיולי 2005, החלטה פורמאלית שוועדת המדע מאשרת.
עודד אברמסקי: זה ישנו.
עודד אברמסקי: פרוטוקול מה-27.
זבולון אורלב: לא, זה לא פרוטוקול.
זבולון אורלב: אם נאמר במכתב, כנראה זה נאמר בפרוטוקול.
זבולון אורלב: אני קראתי את הדברים האחרונים.
עודד אברמסקי: היא כותבת את זה לראש-הממשלה אריאל שרון.
זבולון אורלב: לאחר שבכנסת ה-17 שמענו מחדש את הסקירה והמלצות דוח הוועדה, אנחנו חוזרים ומאשרים את המלצות הדוח כמסגרת ראויה ונכונה לתיקונים הדרושים בפעולתה, בתפקודה ובמעמדה של האקדמיה הלאומית למדעים.
זבולון אורלב: אנחנו חוזרים ודורשים משר המדע לפעול ליישום הדוח הזה.
זבולון אורלב: נקבע ישיבת מעקב לעוד שלושה חודשים.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת מהיועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-הדין מירב ישראלי, לקדם את יישום החוק בחקיקה פרטית.
זבולון אורלב: כלומר, לקחת את המלצות הדוח ולנסות ולהכין הצעת חוק פרטית ברגע שתגובש.
זבולון אורלב: היא תחליט מה שייך למה, האם לעשות את זה בחוק הזה או לא.
זבולון אורלב: לאחר שהוועדה תכין את הצעת החוק, אנחנו נשלח זאת לנוגעים בדבר, כמובן בראש וראשונה לאקדמיה ולמשרד המדע, נבקש את התגובות, אין לנו התחייבות לקבל את כל התגובות, ואז נשתדל להוביל חוק שכל חברי הוועדה יהיו חתומים עליו.
זבולון אורלב: אני מאמין שמהלך כזה יתחיל להניע את הגלגלים.
זבולון אורלב: זה מה שכנסת יכולה לעשות.
זבולון אורלב: מאוד חשוב לי בהחלטה הראשונה לומר, ואני בטוח שזו כוונת כולנו, שלוועדת המדע יש הערכה מלאה ועמוקה לפעולתה של האקדמיה, לתרומתה, להישגיה ולהצלחותיה, ויש לנו הערכה לחברי האקדמיה שהם ממיטב המדענים של מדינת ישראל.
זבולון אורלב: אנחנו רואים בדוח הוועדה כדבר משדרג, מתקן, משפר, שכמו שנאמר בכתב המינוי, לאחר כמה עשרות שנים ולאור המציאות החדשה שבה אנחנו שרויים, יביא לתיקון כדי למצות את האפשרויות שניתן למצות בפעולתה של האקדמיה.
זבולון אורלב: האם הדברים האלה מקובלים על כולם?
אביתר נבו: האם יש אפשרות להביא את הדיון לישיבת ממשלה?
עודד אברמסקי: המטרה של שר המדע בזמנו הייתה להביא את זה לממשלה.
זבולון אורלב: אנחנו קוראים לשר המדע ליישום ובמקביל אנחנו מבקשים ממנו להביא את הדוח לדיון ואישור הממשלה, על מנת להשיג תמיכה ממשלתית רחבה ליישומו של החוק.
זבולון אורלב: כל זה נובע שוב מתוך רצון לקדם את מעמד המדע והמחקר המדעי במדינת ישראל.
זבולון אורלב: מתכבד לפתוח את הישיבה הנושא הוא מחשוב באינטרנט במערכת החינוך.
זבולון אורלב: יש לנו אורח חיים הררי, יו"ר מכון דוידזון לחינוך מדעי.
זבולון אורלב: נמצאים פה גורמים רבים.
זבולון אורלב: אפתח בדברים ממש קצרים.
זבולון אורלב: אני מציע, עמיתי יו"ר ועדת החינוך, שאחרי דברי הפתיחה נאפשר לאנשי משרד החינוך והתרבות לתת סקירה קצרה.
זבולון אורלב: אחרי כן ידבר פרופסור הררי, שגם בעבר עמד בראש הוועדה העליונה לחינוך מדעי וטכנולוגי, שנקראה לימים מח"ר 98.
זבולון אורלב: רבותיי, המחקרים מלמדים שיש קשר הדוק בין שימוש בטכנולוגיות מידע ואינטרנט, לבין הישגים לימודיים.
זבולון אורלב: ככל שהשימוש בטכנולוגיות אלה גדול יותר, כך ההסתברות להישגים לימודיים גדולה יותר.
זבולון אורלב: ישנה שורה ארוכה של סיבות טובות, מדוע יש להשתמש במערכות תקשוב בבתי הספר.
זבולון אורלב: יש יתרונות רבים גם למחשוב וגם לאינטרנט.
זבולון אורלב: אין צורך לפרט, כי הם כלולים במסמך שהופץ ונמצא באתר שלנו.
זבולון אורלב: הוא הוכן על-ידי שרה צוובנר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
זבולון אורלב: הבעיה היא יותר תמונת המצב.
זבולון אורלב: הנתונים שעומדים לפנינו מינואר 2006, מצביעים על כך ש-74 אחוז מתוך בתי הספר, הם ממוחשבים.
זבולון אורלב: רק 60 אחוז מחוברים לאינטרנט.
זבולון אורלב: הנתון השני, הוא מאוד מדאיג.
זבולון אורלב: בשעה שהיעד של משרד החינוך בשלב ב' או ג' של המחשוב שיהיה מחשב לכל 5 תלמידים, הממוצע כיום הוא מחשב לכל 12.2 תלמידים.
זבולון אורלב: גם זה לא מדויק, כי קרוב ל-60% מהמחשבים הם כבר מהדור הישן וצריכים להחליף אותם.
זבולון אורלב: בדירוג של האקונומיסט על רמת המוכנות הכוללת ללמידה מקוונת, ישראל במקום ה-26 מתוך ה-60 המדינות בדירוג.
זבולון אורלב: נתון אולי אחרון שנציין, זה מצבת התלמידים במוסדות לפי היקף המחשבים בהם.
זבולון אורלב: הנתון הזה מלמד שבתי הספר שהשלימו מחשוב ביחס של מחשב ל-10 תלמידים, הם 12 אחוז מבתי הספר.
זבולון אורלב: בתי הספר שבהם הושלם היעד של מחשב ל-5 תלמידים, זה 25 אחוזים.
זבולון אורלב: בתי הספר שעליהם להשלים מחשוב ביחס 1 ל-10 קרוב ל-45%.
זבולון אורלב: כלומר, אל היעד שהיינו צריכים להגיע אליו בשנת 2000, 45% מבתי הספר עדיין לא הגיעו.
זבולון אורלב: כל היתר נמצאים מתחת לרמה הזאת.
זבולון אורלב: כך שהנתונים הם נתונים שמלמדים על בעיות קשות.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם נמצא מישהו ממפעל הפיס, כיוון שיו"ר הפיס יושב שבעה.
זבולון אורלב: מר שמעון קצנלסון, אם אפשר בשם כל הוועדה נשלח תנחומים.
זבולון אורלב: תמסרו לו אישית שהדבר צוין בישיבת הוועדה.
זבולון אורלב: המסמך שקיבלנו מלמד, שמפעל הפיס שאמור לממן כשליש מעלות המחשוב, בנוי על שליש פיס, שליש הרשות המקומית ושליש משרד החינוך.
זבולון אורלב: הפיס גם הוא שינה סדרי עדיפויות, ובשנים האחרונות מעדיף, כנראה בהנחיית האוצר, לגבי בניית כיתות לימוד....
2482: היתה החלטת ממשלה שחייבה את הפיס.
זבולון אורלב: מפעל הפיס האט את ההשתתפות תקציבית.
זבולון אורלב: צריך לזכור, שגם המשברים ברשויות לא מסייעים לעניין.
זבולון אורלב: הולך ונבנה כאן פער דיגיטלי מאוד גדול בין רשויות חזקות שיש להן, לבין רשויות שאין להן.
זבולון אורלב: נתון אחרון שנאמר אותו, הוא סוגיית הכשרת המורים.
זבולון אורלב: אם יהיו מחשבים בלי מורים, לא עשינו כלום.
זבולון אורלב: על פי הנתונים במסמך שמונח בפנינו, המורים של חמשת השנים האחרונות נחשבים מאורייני מחשב.
זבולון אורלב: אני לא יודע כמה מורים בחמש השנים האחרונות מלמדים במערכת החינוך, כי לפי הצמצומים ופיטורים, פרופ' הררי, אני מסופק אם יש כאן 10% אפילו ממצבת המורים שנכנסו למערכת החינוך ב-10 שנים האחרונות.
זבולון אורלב: אני ממש מסופק.
זבולון אורלב: הם נכנסו ומיד יצאו, כי מיד מפטרים אותם.
זבולון אורלב: הרבה עוזבים גם בלי שמפטרים אותם, וזה בגלל האכזבה שלהם ממערכת החינוך.
זבולון אורלב: רק כמחצית מהמורים, 80,000 מורים, עברו איזושהי השתלמות, החל מהשתלמות רופפת בסיסית של 28 שעות עד להשתלמות אינטנסיבית של למעלה מ-200 שעות.
זבולון אורלב: כך שקרוב ל-50% ממורי ישראל לא נחשפו כלל להשתלמות בסוגיית המחשב.
זבולון אורלב: תמונת המצב כמו שאנחנו מבינים, היא תמונת מצב מאוד מדאיגה ומאוד מטרידה, על מהלך שנראה לי שהוא קונצנזוסואלי בקרב כל הגורמים הנוגעים בדבר, שזה הוא מהלך הכרחי, מהלך חיוני לקידומה של מערכת החינוך.
זבולון אורלב: אני מציע, אדוני יו"ר ועדת החינוך, שבישיבה הזאת, אחרי שהנחנו את תשתית הנתונים, נתרכז בדרכים לפתרונה של הבעיה, איך המשרד החינוך ויתר הרשויות רואות את הפתרון.
זבולון אורלב: אגב, נמצאים איתנו נציגים מבית ספר מתוקשב, בית ספר מגני תקווה.
ענת לוי: 3 בתי ספר נמצאים כאן, גנים וראשונים מגני תקוה.
רונית תירוש: מוכן לחזור על משפט אחרון?
זבולון אורלב: יש דברים טובים במערכת החינוך שנעשו בתקופות המנכ"לים הקודמים, ששניים יושבים לפניהם.
זבולון אורלב: אני תמיד אומר, כי מנכ"ל לשעבר זה תואר קבוע, שאף אחד לא יכול לקחת מאיתנו.
זבולון אורלב: אני מבקש, מיו"ר ועדת החינוך לומר דברי פתיחה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות לחברי זבולון אורלב, שעוד מעט יהיה גם יו"ר לשעבר של ועדת המדע.
מיכאל מלכיאור: גם את זה לא יוכלו לקחת ממנו.
מיכאל מלכיאור: הוא עובר לתפקידים שהוא משם יוכל לבקר את המערכות בצורה יעילה, כדרכו בקודש.
זבולון אורלב: יו"ר ועדת ביקורת.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות לו על היוזמה לישיבה הזאת.
מיכאל מלכיאור: אנחנו בשמחה מצטרפים לזה.
מיכאל מלכיאור: מאחר ויש לנו יחסית מעט זמן, רק אגיד דבר אחד בפתיחה.
מיכאל מלכיאור: המצב של המערכת החינוך היום כל כך קשה, שאפשר בהחלט להגיד שראוי קודם להיכנס למאה העשרים ולבנות קצת בתי ספר וכיתות לימוד וכל הדברים - והפער הולך וגדל בשנים האחרונות – לפני שנכנסים למאה ה-21.
מיכאל מלכיאור: אז זה יכול להיות שזו גישה שהיא נכונה.
מיכאל מלכיאור: קיבלנו תיאורים קשים בזמן האחרון, ואף ביקרתי בהרבה בתי ספר בשבועות הללו, ואני יכול לומר שהמצב על הפנים.
מיכאל מלכיאור: יותר ויותר יושבים במרתפים ובמקומות עם אסבסט וקרוואנים, וכך מערכת החינוך.
מיכאל מלכיאור: אז צריך קודם לעשות את זה, ואז להיכנס למאה ה-21 ושיהיה מחשוב.
מיכאל מלכיאור: אבל זה לא כך.
מיכאל מלכיאור: הדברים חייבים לבוא במקביל.
מיכאל מלכיאור: אי אפשר היום להשאיר את הילדים שלנו מאחור.
מיכאל מלכיאור: בהשוואה בינלאומית בתחילת הדרך של המחשוב היינו בין הראשונים, ועכשיו אנחנו הולכים ומתקרבים לעולם שלישי בהשוואה בינלאומית, אם לא כבר בתוך עולם שלישי.
מיכאל מלכיאור: הנתון הזה קשה מאוד.
מיכאל מלכיאור: לכן, חייבים לעשות את הדברים במקביל.
מיכאל מלכיאור: גם המחיר היום של המחשוב ירד מאוד.
מיכאל מלכיאור: חייבים לעשות את כל המאמץ גם בנושא הטכני, לספק המחשוב, וגם בנושא הענייני, לתת למורים את הכלים באופן נחוץ, כדי שיוכלו לדעת אפילו קצת יותר מהתלמידים.
מיכאל מלכיאור: התלמידים פה מקדימם את המורים בנושא של מחשוב בהרבה בתי ספר היום.
מיכאל מלכיאור: אם רוצים להתחרות בחלק מהעולם של המחר, אנחנו חייבים התיקון הזה באופן מיידי.
מיכאל מלכיאור: אני פשוט נותן לזבולון לנהל את הישיבה הזאת.
מיכאל מלכיאור: כולנו בוועדת החינוך נצטרף אליו.
זבולון אורלב: אגב, אני חבר ועדת החינוך והתרבות.
מיכאל מלכיאור: Its going without saying.
ג'מאל זחאלקה: אני מברך על הישיבה.
ג'מאל זחאלקה: בארץ אין בעיה של כוח אדם בהוראה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר יש מספיק אנשים שיכולים ללמד.
ג'מאל זחאלקה: זאת לא הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: דווקא בסקטור הערבי רמת המורים, שמלמדים בפועל מחשבים, היא הרבה יותר גבוהה מהממוצע הארצי.
ג'מאל זחאלקה: הסיבה לכך, היא שהם לא מתקבלים בהייטק.
זבולון אורלב: הסיבה שמקפחים חינוך יהודי.
ג'מאל זחאלקה: זה דבר טוב.
ג'מאל זחאלקה: המורים מצוינים לפי כל הסטנדרטים.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה היא מחסור בציוד.
ג'מאל זחאלקה: לכן, אם יש מקומות שצריך לשפר את כוח האדם.
ג'מאל זחאלקה: לא מספיק מחשב, צריך גם מורה טוב.
ג'מאל זחאלקה: צריך לחשוב על שני הדברים.
ג'מאל זחאלקה: לכן, הכשרה היא מאוד חשובה.
יצחק גלנטי: אין לי ספק, שיש בתי ספר רבים שהמחשב רחוק מהם כשנות אור.
יצחק גלנטי: יחד עם זה, אני חייב לציין שבכל המפגשים שהיו לי עד עכשיו עם ילדים, אני כבר לא יודע מי מלמד את מי, אם הילד מלמד את המורה את השימוש במחשב, או המורה צריך ללמד את הילד.
יצחק גלנטי: על פי המציאות היום, ויש לי לא מעט חברים שהם מורים ומורות שיש להם ילדים, הילדים מלמדים את המורים איך להשתמש במחשב.
יצחק גלנטי: צר לי שהמצב כזה היום, אבל אם לא נדע באמת להכניס את המחשב ואת התלמידים שלנו והילדים שלנו למאה ה-21, אנחנו עשויים למצוא עצמנו במצב גרוע ביותר.
יצחק גלנטי: היום בכל בית כמעט – לא בפריפריות – אנחנו נמצא מחשבים בבית.
יצחק גלנטי: הילד, אם ההורים רוצים או לא, מוצא את דרכו אל אתרים לא חינוכיים, מוצא את עצמו בדרכו אל כל מיני משחקים שהם מהווים מוקד משיכה ועניין, ולאו דווקא במישור החינוכי.
יצחק גלנטי: לדעתי, חייבים לפעול כמה שיותר מהר כדי למנוע התפתחויות כאלה, ולהביא לכך שהמורה ידע הרבה יותר בהכוונת הילד אל אותם כיוונים לימודיים, ופחות אל כיוונים של בילוי ועניין שלא מתאימים לגיל של הילד.
יצחק גלנטי: ככל שנעשה זאת מהר יותר, אנחנו עשויים רק להרוויח יותר.
יצחק גלנטי: חלק מן המצב היום של האלימות בבתי הספר, נובע משימוש לא נכון במחשב.
יצחק גלנטי: נא תשומת לבכם לנושא.
רונית תירוש: אני קודם כל רוצה להתנצל שאני נאלצת עוד מעט לצאת, כי נתבקשתי לפגוש שר קנדי.
רונית תירוש: אני לא אופטימית.
רונית תירוש: יושב כאן מולי פרופ' חיים הררי עם תוכנית מח"ר 98.
רונית תירוש: יושב לעומתו רון נחמן שכן קורים אצלו דברים, כי ראש עירייה הוא משוגע לעניין, והוא מצא את התורמים ואת הכסף וסדרי עדיפויות שלו לקדם נושא שחשוב בעיניו.
רונית תירוש: בניגוד לו, מדינת ישראל לא רואה חשיבות בנושא הטכנולוגי, בדקלרציות כן.
רונית תירוש: אני הייתי מנכ"לית המשרד וגם לי היתה דקלרציה בעניין וגם אני הנפתי דגל מתוך 5 דגלים.
רונית תירוש: בפועל, כאשר רציתי לממש אותו ונדרשתי להרבה מאוד תקציבים, ראיתי שידיי מחושקות.
רונית תירוש: זה מסביר חוסר הלימה בין הצהרות של המדינה על חשיבות השתלבות במאה ה-21 והצרכים שלה, לעומת המצב בשטח שדורש שדרוג מחשבים בתדירות גבוהה, דורש השתלמות מתמדת של מורים כדי שיהיו און ליין בחידושים המתבקשים, ואולי כיתות קטנות כי כשמשתמשים במחשבים צריך גישה אחרת, זמינות אחרות.
רונית תירוש: אלה דברים שלא קורים, לצערי.
רונית תירוש: הייתי מנהלת תיכון בתל אביב בשנות ה-90, וגם אז היה ראש עירייה צ'יץ' שהיה משוגע לעניין.
רונית תירוש: בית ספר שלי זכה ל-17 מעבדות מחשב, כ-500 מחשבים בבית הספר.
רונית תירוש: זאת היתה בשורה לאומה.
רונית תירוש: היום בית הספר הזה הוא אחרון בתי הספר מבחינת החומרה שלו.
ג'מאל זחאלקה: כך קורה עם כל מקום שאת עוזבת.
רונית תירוש: חשבתי שסיכמתי אתך משהו.
ג'מאל זחאלקה: לטובתך.
רונית תירוש: שום דבר לא לטובתי בעניין זה, אני משקפת מצב עגום, ואני מסבירה למה אני לא אופטימית.
רונית תירוש: ייטיב לשקף את המצב פרופ' ההרי, שאני מברכת אותו שלא מרים ידיים ולא אומר נואש, ועדיין יוזם יוזמות שחלקן יצירתיות.
רונית תירוש: לצערי אי אפשר לתת לזה פריסה רחבה כמו שהיינו רוצים.
2482: אנחנו על אותו כיוון, אבל שניים בודדים.
רונית תירוש: מדינת אריאל הקטנה.
סמי קפלן: לא אדבר על מה שהיה.
סמי קפלן: הכינו פה סקירה יפה, ואני עזרתי.
סמי קפלן: אני אתמקד בתוכניות העתידיות.
סמי קפלן: המצב לא טוב, והמספרים מדברים בעד עצמם.
סמי קפלן: במשרד הכנו תוכנית, שהצגנו אותה גם ליו"ר מפעל הפיס ויו"ר מרכז השלטון המקומי.
סמי קפלן: יש הסכמה וכולם בעד, והגישה חיובית.
סמי קפלן: הבעיה היא התקציבים.
סמי קפלן: התוכנית הזאת יקרה.
סמי קפלן: אם נפעיל אותה במשך ארבע שנים, ונדאג להחזיר עטרה ליושנה ולהגיע לתוכניות של שנות ה-90, נצטרך לרכוש כ-100 אלף מחשבים.
סמי קפלן: אני אפילו לא מתייחס לטכנולוגיות, חלק לתצורות של המחשב, כי זו לא מטרת הדיון.
סמי קפלן: אבל גם ההוזלה של מחירי המחשב והטכנולוגיות החדישות – הנושא הזה יקר.
סמי קפלן: נידרש לסדר גודל של 100 מיליון שקלים בשנה במשך 4 שנים.
סמי קפלן: זה הרבה כסף לכל הדעות.
סמי קפלן: תלוי על איזה תקציב מסתכלים.
סמי קפלן: זה בר ביצוע.
סמי קפלן: אם תהיה התגייסות של כל השותפים והפיס.
זבולון אורלב: האם 100 מיליון זה השליש של משרד החינוך?
סמי קפלן: זה מה שנצטרך לשנה.
סמי קפלן: ה-100 מיליון מתייחס רק לחומרה, לא לכל המרכיבים האחרים.
ג'מאל זחאלקה: כמה סך הכל?
סמי קפלן: התבקשתי להציג קטע של חומרה.
סמי קפלן: לא התייחסתי למרכיבים הנוספים, שהם יותר זולים.
סמי קפלן: העלויות של הדרכות והשתלמויות יותר זולות.
סמי קפלן: זה בערך שליש.
זבולון אורלב: ה-100 מיליון כולל גם תשתיות?
סמי קפלן: כן.
ג'מאל זחאלקה: 150 מיליון לשנה.
מיכאל מלכיאור: אם יהיה את התקציב הזה למה תגיע?
סמי קפלן: נגיע למצב שהמחשבים יהיו מעודכנים, וכל 10 תלמידים בממוצע בבתי ישבו על מחשב אחד?
סמי קפלן: 4 שנים.
סמי קפלן: התוכנית הזאת כוללת גם החלפה של מחשבים שיתיישנו גם בעוד שנתיים.
סמי קפלן: אם לא נמשיך בתהליך הזה, יקרה מה שקרה מסוף שנות ה-90.
סמי קפלן: לאט לאט נלך אחורה.
זבולון אורלב: למה מדבר על מחשב ל- 10?
רונית תירוש: כי הוא ריאלי.
סמי קפלן: קבענו 1 ל-5 בזמן מסוים.
סמי קפלן: הפרוייקט שהררי יספר עליו – שילוב מחשבים נישאים - מתייחס למחשב לכל תלמיד.
סמי קפלן: אנחנו מתייחסים בתוכניות גם לפרוייקטים כאלה.
סמי קפלן: אנחנו מדברים על ממוצע שמבטא משהו.
סמי קפלן: ברור שכדאי ורצוי וצריך להגיע להרבה יותר.
סמי קפלן: אגב, יש לנו תוכנית של להגיע ליחס של 1 ל-5, אבל היא תעלה כפול.
סמי קפלן: התקציב שיידרש ליישם אותה יהיה 200 מיליון שקלים לשנה במשך 4 שנים.
סמי קפלן: יש תוכנית כזאת.
סמי קפלן: באותו דיון שעשינו עם הנהלת מפעל הפיס והשלטון המקומי הצגנו גם דגמי ביניים.
זבולון אורלב: מול 100 מילין הדרושים, כמה יש היום בתקציב?
סמי קפלן: מעט מאוד.
סמי קפלן: משרד החינוך כרגע נותן 10 מיליון לגנים ומעט לבתי ספר, שהמיקוד הוא ביישובים שנפגעו.
סמי קפלן: זה במסגרת התוכנית לשיקום הצפון, חיפה ועוטף עזה.
זבולון אורלב: אם יגיעו תרומות.
רונית תירוש: אולי נלך לגאידמק, מושיע ישראל.
סמי קפלן: אני מדבר על מה שהצליחו לאסוף ממקורות פנימיים, על מנת לממן רכישת מחשבים בחודש וחצי הקרובים.
ג'מאל זחאלקה: האם שמעתי נכון שכל תקציב משרד החינוך לקניית המחשבים זה 10 מיליון?
סמי קפלן: בחודש וחצי הקרובים כן.
זבולון אורלב: מה התקציב ל-2007?
סמי קפלן: אני לא יודע.
ג'מאל זחאלקה: זה חשוב מאוד מה שאתה אומר.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו עכשיו דנים בתקציב.
ג'מאל זחאלקה: חברי הכנסת מזועזעים בשם כולנו מהמספר הזה.
ג'מאל זחאלקה: אולי יש כאלה שיודעים ולא מזועזעים.
רונית תירוש: אני אגלה לך, שבתקציב 2007 יש הפחתה בתקציבים המסכנים שהיו בעבר.
רונית תירוש: בדקתי זאת לאור החזון של שרת החינוך במצגת שלה, שהטכנולוגיה והמעבדות בקדמת הבמה.
סמי קפלן: צריך לקחת בחשבון שמשרד החינוך בחלוקה התקציבית, לא מימן רכישת חומרה.