GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל לפיד: כל מי ששותף כאן זה גופים כמו סימנס, נוקייה, אנשים מאוד בכירים שמשקיעים.
יעל לפיד: הם מוציאים מסמכי עבודה, כשהמייעצים מגבשים את תוכנית העבודה.
יעל לפיד: ברור שלחברות ישראליות קטנות ובינוניות אין את התקציבים לשבת במשך חודשים כדי לכתוב את אותם ניירות עמדה.
יעל לפיד: אני נפגשתי עם נציגה מאותם גופים מייעצים שמייצגת את כל חברות ההיי-טק והתעשייה בקטלוניה.
יעל לפיד: היא דואגת להבאת המידע לתעשיות.
יעל לפיד: הוא דואגת להשפיע על התגבשותן של אותן תוכניות עבודה.
יעל לפיד: אותה בחורה מייצגת את התעשייה הקטלונית.
יעל לפיד: אני מדברת על לאחד כוחות של התעשייה הבינונית והקטנה עם נציגים שיושבים בISERD ועושים עבודה מקצועית.
שרגא שכטר: צריך לתמוך בנו כי אנחנו אלה שבאים עם התוכניות.
שרגא שכטר: זה אנחנו שבאים עם התוכניות ומגיעים ל50% הצלחה שהולכת וגדלה.
שרגא שכטר: אני לא מדבר על איך מנצלים את זה, כי את זה תקראו בדה-מרקר לפני שבוע כשהמדען הראשי לשעבר כתב על כמה מעט המדינה תורמת למחקר בביו-טכנולוגיות.
שרגא שכטר: כאן יש לנו דוגמה קלאסית של המעמד שלנו.
שרגא שכטר: אני לא צריך שום ועדה, מפני שקולות זרים מהללים אותנו בכל מקום.
שרגא שכטר: עיתון "סטנסלס", שהוא העיתון הכי חשוב באחד הנושאים החשובים ביותר היום במחקר, כותב שאנחנו במקום השני של מחקר ביולוגי.
שרגא שכטר: תקרא מה שכתוב בעיתון של השגרירות הצרפתית, שאנחנו עומדים בראש הביוטכנולוגיה בעולם.
שרגא שכטר: איך אפשר דבר כזה לעצור?
שרגא שכטר: אפשר לעצור את הדבר הזה כאשר אנשים שמתיימרים לנהל את האוניברסיטאות מבחוץ רוצים לשנות את דרכי החיים שלנו.
שרגא שכטר: אני מבקש להגיד את זה בשם הפרופסורים, בשם המרצים ובשם כל הדרגות באוניברסיטאות שיש.
שרגא שכטר: אנחנו בונים את היסוד של כל מה שמדובר כאן.
שרגא שכטר: 50% מהפרוייקטים נעשים אצלנו, כשהיתר מנוהלים ומבוצעים על ידי הבוגרים שלנו.
שרגא שכטר: בלי זה כל הישיבה הזאת לא הייתה קיימת.
דן זסלבסקי: הביאו פה הרבה מאוד דוגמאות.
דן זסלבסקי: את רובן אני מאשר.
דן זסלבסקי: אני רוצה לנסות ולהציע מה ניתן לעשות כדי לשפר.
דן זסלבסקי: אני חייב לשבח את משרד המדען הראשי במשרד התמ"ת, את מה שהוא ארגן ועשה עד היום.
דן זסלבסקי: מדובר בהישגים אדירים.
דן זסלבסקי: אני רוצה להציע לשפר.
דן זסלבסקי: יש המון שאלות שמתעוררות.
דן זסלבסקי: שאלה שלא נשאלה פה היא אם אנחנו לא מוכרים את הבכורה בנזיד עדשים, איפה אתה מבטיח שהאנשים יתארגנו מבחינת הבעלות האינטלקטואלית על הנושא לפני שהם הולכים החוצה.
דן זסלבסקי: אני חושב שצריך לסייע בארגון ובהדרכה של החוקרים באוניברסיטאות באיך לשתף פעולה עם התעשייה.
דן זסלבסקי: את הדברים האלה חייבים לשפר.
דן זסלבסקי: היחידי שיכול לעשות את זה זה המדען הראשי של משרד התמ"ת.
דן זסלבסקי: יש מקום להקים ועדה משותפת של הגופים השונים על מנת שתשב ותדון ותהיה פתוחה להערות והצעות.
זלינה בן-גרשון: אנחנו עוסקים באחת המסגרות של התוכנית השישית.
זלינה בן-גרשון: זו מסגרת שלא באה לאחד חוקרים ותעשייה, היא באה לאחד גופים מממני מחקר ברשויות המחקר באירופה.
זלינה בן-גרשון: לשכת המדען הראשי מעורבת ב-8 תוכניות מחקר מהסוג הזה, כשכל אחת מהן בתחום אחר.
זלינה בן-גרשון: תוכניות המחקר האלו פותחות פתח בגישה לרשויות מממנות באירופה.
זלינה בן-גרשון: יש לנו קשר עם רבות מהן.
זלינה בן-גרשון: הרשתות האלו ניסו להגיע למצב של קול קורא משותף.
זלינה בן-גרשון: הכוונה לנסות להגיע לאיחוד המשאבים באירופה במחקר ובתעשייה.
זלינה בן-גרשון: היום הם מבוזרים ומפוזרים.
זלינה בן-גרשון: בשבועיים האחרונים יש מסגרת אחת חשובה לביוטכנולוגיה תעשייתית.
זלינה בן-גרשון: מישראל שותפים משרד המדע ומשרד המדען הראשי.
זלינה בן-גרשון: הם בוחנים את האפשרות של פרוייקטים משותפים.
זלינה בן-גרשון: יש לנו אפשרות של גופים תעשייתיים וטכנולוגיים מישראל.
זלינה בן-גרשון: כדי לא לנצל את זה יש מסגרת אחרת שכבר מתארגנת וזו מסגרת למחלות נדירות.
זבולון אורלב: יש הבדל בין מחלות נדירות למחלות יתומות?
זלינה בן-גרשון: כן, זה קשור ולא קשור.
זלינה בן-גרשון: יש תרופות יתומות למחלות נדירות.
זלינה בן-גרשון: הגופים האלה קשורים בדיוק ברשת הזאת.
זלינה בן-גרשון: רשתות של חולים באירופה עם בנקים של תרומות ד.נ.א.
זבולון אורלב: מה שאת אומרת זה שיתנו יותר כסף כדי שיהיו יותר תוצאות.
בני לשם: חלק מההתארגנויות האלו באות להסדיר במחקרים משותפים מהמדינות השונות איך לנהל את זכויות הקניין.
בני לשם: צריך לפתוח את הדלת לבוגרים ישראלים שכן ירצו להשתתף במחקרים משותפים.
בני לשם: צריך להסדיר את התשתיות, כמו למשל המינהליות והמשפטיות של זכויות הקניין.
ערן ורדי: האוניברסיטה העברית השיגה כ100 פרוייקטים בסדר גודל של 26 מיליון יורו.
ערן ורדי: מה עשינו?
ערן ורדי: הגדרנו את התוכנית כיעד אסטרטגי.
ערן ורדי: פרסמנו בכל פורום אפשרי, כולל בפורום של מפגשים עם אירופאיים, בניסיון לתפור פרוייקטים משותפים באמצעות האורחים.
ערן ורדי: דבר שני זה העמדת אדמיניסטרציה ייעודית.
ערן ורדי: הדבר הבא שעשינו זה הקצאת כסף לתמוך בהגשות.
זבולון אורלב: אתם גם מממנים יועצים חיצוניים?
ערן ורדי: כן.
ערן ורדי: דבר נוסף זה לבלוע גירעונות.
ערן ורדי: נוצרים בפרוייקטים האלה גירעונות.
ערן ורדי: האוניברסיטה בולעת אותם.
ערן ורדי: אחד הדברים המרכזיים זה המע"מ.
ערן ורדי: צריך לקיים דיון על העניין הזה.
ערן ורדי: הפעלנו נציגים בחו"ל שמביעים עמדה, מנסים לקשר.
ערן ורדי: השקענו בזה מאות אלפי דולרים.
ערן ורדי: הכסף הולך ומתכלה באוניברסיטאות.
ערן ורדי: הבעיה הקריטית באקדמיה שמונעת מהחוקרים להשתתף היא שאין כיסוי בהסדר בתוכנית הזאת.
זבולון אורלב: השיטה הנהוגה במדינת ישראל היא שגופים עסקיים יכולים לקזז את המע"מ, מלכ"רים אינם יכולים לקזז את המע"מ.
זבולון אורלב: אני ראש השדולה לחברה האזרחית.
זבולון אורלב: אנחנו מעבדים כרגע הצעת חוק שתסדיר קיזוז מע"מ גם במלכ"רים.
זבולון אורלב: לא יפטרו את האוניברסיטאות, אין מספיק לחץ.
זבולון אורלב: אנחנו עוסקים בבעיה הזאת.
זבולון אורלב: אתה יודע כמה כסף יתפנה לאוניברסיטאות אם נבטל את שני המסים האלה?
זבולון אורלב: ביטול שני המסים האלה מחזיר יותר מאשר הקיצוץ.
ערן ורדי: אנחנו מחזקים את ידי המחוקקים.
ערן ורדי: אנחנו מקווים שזה יקרה עוד בתוכנית השביעית.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים בתקופה של עודף הכנסות.
זבולון אורלב: השאלה למה זה הולך, האם להקטנת הגירעון, האם להקטין מסים, או לדברים ייעודים כמו לפטור מלכ"רים וכדומה.
ערן ורדי: יש כמה הסדרים של אשרות כניסה לארץ, אשרות עבודה.
ערן ורדי: נתח מהם עוסק בהעברת מדענים הלוך וחזור.
זבולון אורלב: אני אשמח לדעת על מקרה קונקרטי אחד שהיה צריך להכניס מדען למדינת ישראל אבל הוא סורב.
ערן ורדי: הוא לא סורב, אלא נדחה.
זבולון אורלב: אני מבקש לתת לי 3 מקרים קונקרטיים על אנשים שנדחו.
זבולון אורלב: על פי החוק לא צריכה להיות בעיה.
זבולון אורלב: אם יש בעיה אני מוכן, יחד עם חברי כנסת נוספים, לנסות לפתור אותה.
ערן ורדי: כולם תמימי דעים שISERD פעל רבות ועשה רבות.
ערן ורדי: מה שנשקף לנו זה שיש הגבלת משאבים.
ערן ורדי: צריך איפה שהוא בהקצאה להקצות לו עוד איזה שהוא נתח, תוך כדי הגדרת משימות מסוימות ובקרה של הביצוע שלהן.
ערן ורדי: מה שמתבקש בנתונים זה שיחוזק שיתוף הפעולה בין התעשייה לאקדמיה, כאשר בעצם האקדמיה יכולה להוביל ולהועיל בעניין הזה.
ערן ורדי: היכולות שלה להתקדם עם הפרוייקטים מוכחות וברורות לכל.
ערן ורדי: פה יכול להיות שצריך ליצור איזו שהיא תוכנית של תמריצים.
ערן ורדי: זה מצריך דיון אצלכם.
אמירם פורת: אנחנו באוניברסיטת תל-אביב ניסינו לשפר את ההיערכות שלנו במסגרת השישית.
אמירם פורת: הצלחנו להגדיל ב40% את ההצלחה הכספית ואת ההצלחה בפרוייקטים.
אמירם פורת: חלק ממה שעשינו זה על ידי הקמת מרכזים פנימיים של השבחת הצעות, כולל ניסיון להשתמש במעריכים ובודקים של המסגרת.
אמירם פורת: בחלק נעזרנו במעריכים שISERD העמידה לרשותנו.
אמירם פורת: זו אחת ההצעות שיש לי לקראת המסגרת השביעית.
אמירם פורת: המשאבים קיימים והבודקים קיימים.
אמירם פורת: הם יכולים לעזור לנו להשביח הצעות.
אמירם פורת: גם בהצעות שאנחנו עושים הם יכולים לנסות לעזור לנו להגדיל את סיכויי ההצלחה.
אמירם פורת: אנחנו גם הקמנו מנגנון פנימי.
זבולון אורלב: מה ניתן לשפר?
אמירם פורת: ברגע שבודק של התמ"ת עושה לנו בדיקה לפני ההגשה הוא גם יכול לתת לנו אינפוטים שמאפשרים לנו להשביח אותה.
אמירם פורת: אנחנו עושים את זה גם באמצעות חברי סגל שלנו.
אמירם פורת: כמובן שאנחנו לא יכולים לכסות בכל התחומים את כל הנושאים.
אמירם פורת: זאת עזרה שהתמ"ת יכול להעמיד אותה לרשות התעשייה בצורה יותר נרחבת.
אמירם פורת: צריך לקחת בחשבון שלפעמים יש לחץ של זמן.
אמירם פורת: אני מצטרף למה שערן הזכיר קודם בנושא הגדלת הקשר בין האקדמיה לתעשייה.
אמירם פורת: הייתי קורא לISERD להקים איזה שהוא מנגנון שיפנה חברות קטנות ובינוניות לאקדמיה.
אמירם פורת: אנחנו לא פחות מנוסים מחלק מחברות הייעוץ והיועצים.
אמירם פורת: אנחנו נשמח לעזור באמצעות שילוב של חברות בינוניות וקטנות בפרוייקטים שלנו.
זבולון אורלב: מהתמונה המצטיירת כאן מדובר גם במאבק מדיני.
זבולון אורלב: כל מדינה מבינה שיש משמעויות בתוכנית הזאת מעבר לרווחים כאלה ואחרים שיהיו לחברות כאלו ואחרות.
זבולון אורלב: מדובר על אינטרסים לאומיים ברורים מאוד.
זבולון אורלב: מה משרד החוץ עושה ומה הוא יכול לעשות וצריך לעשות כדי להגביר את סיכויי ההצלחה של ישראל?
זבולון אורלב: לכאורה יש כאן תעשייה שיש לה סיכוי עם עבודה נכונה להצליח הרבה יותר.
רפאל מורג: אני לא הייתי מדבר על מאבק מדיני, אלא על שותפות מדינית.
רפאל מורג: משרד החוץ מוביל את המהלך המדיני מתחילת שנות ה90 כדי שישראל תתקבל.
רפאל מורג: אנחנו צריכים להשתלב ככל שניתן בתוכניות האירופאיות במעמד שווה.
רפאל מורג: יש גם תועלת מדינית.
רפאל מורג: ב1994 אירופה הכירה בסטטוס המיוחד של ישראל.
רפאל מורג: איך ניתן לשקם את הסיכויים?
רפאל מורג: אני לא חושב שזה התפקיד של משרד החוץ.
רפאל מורג: תפקידנו במשרד החוץ להבטיח שהסטטוס שלנו יהיה במעמד שווה לכל מדינה ומדינה אחרת באירופה.
זבולון אורלב: אם אנשי משרד החוץ של יתר מדינות האיחוד האירופי היו חושבות כמוך לא הייתי מודאג, אבל יש לי הרגשה שהקולגות שלך במדינות האחרות לא חושבים כמוך.
זבולון אורלב: יש לי הרגשה שהם הרבה יותר אסרטיביים, הרבה יותר אגרסיביים, הרבה יותר מרגישים מחויבים לפעול למען התעשיות שלהם, למען האוניברסיטאות שלהם, למען זה שההצעות של המדינות שלהם יתקבלו.
זבולון אורלב: זאת התחושה שאני מקבל.
זבולון אורלב: אני טועה בתחושה הזאת?
רפאל מורג: ייתכן.
רפאל מורג: לא עשיתי את הבדיקה.
רפאל מורג: השאלה אם הגורמים השותפים בתוך מדינת ישראל עושים את כל המאמצים.
ישראל פאר: התקציב של ISERD היה כפול ממה שהוא היום, כולל משרד בבריסל שיש לזה חשיבות בלתי רגילה.
ישראל פאר: לבלגיה יש משרד, רומניה הצטרפה לא מזמן, התורכים עושים עבודה יפהפייה.
ישראל פאר: סלובניה, שהיא מדינה פצפונת, מתארגנת יופי.
ישראל פאר: אי אפשר לעשות בנסיעות לבריסל הלוך וחזור כי לא נותנים לפתוח את הסלולאריים במטוס.
ישראל פאר: צריכים לשבת שם, להעביר את האינפורמציה.
ישראל פאר: אמרו את זה יפה מהתעשייה.
ישראל פאר: השאלה המרכזית כאן הייתה מה לעשות.
ישראל פאר: אין מקום לתשובות מהמותן.
ישראל פאר: אני חושב שצריך להקים ועדה או גוף מקצועי חיצוני שיעשה אפיון וייתן את ההצעות.
מרסל שטאון: ביקורת בונה מאפשרת לשפר.
מרסל שטאון: אני מקבל כל דבר שנאמר כאן.
מרסל שטאון: יש ויכוחים בינינו לאקדמיה ולתעשייה, אבל העבודה המשותפת נעשית.
מרסל שטאון: המספר של 4100 הגשות מראה את המאמץ הגדול.
מרסל שטאון: זה לא המאמץ של ISERD.
מרסל שטאון: הגורמים בשטח יידעו לעשות את זה יותר ויותר לבד.
מרסל שטאון: המזל שלנו הוא שבאירופה משנים את התוכנית כל 4 שנים - עכשיו כל 7 שנים - מה שמאפשר לISERD לשרוד.
זבולון אורלב: רוח הדברים פה הייתה שונה.
זבולון אורלב: נאמר פה שלא רק שISERD לא צריך להעלם, אלא ISERD צריך להשתכלל, צריך לקחת על עצמו עוד כמה משימות.
מרסל שטאון: אנחנו מקבלים את זה.
מרסל שטאון: אנחנו הצגנו תקציב שהוא הרבה יותר גדול ממה שקיבלנו.
מרסל שטאון: התקציב של ISERD לא עודכן ביחס למה שהיה ב1996, הוא נשאר דיי קבוע.
מרסל שטאון: המשימות יותר גדולות.
מרסל שטאון: הגשנו בקשה לתקנים ולתקציבים לקראת התוכנית השביעית בשנה שעברה, אבל זה עדיין בדיון.
מרסל שטאון: אני מקווה שמה שביקשנו נוכל לקבל כדי לקבל על עצמנו את התפקודים הנוספים שעלינו לעשות.
אלי אופר: אני יוצא מתוך הנחה שכל אחד רוצה את טובת העניין, אבל כשמסתכלים על כל העסק צריך לחשוב מה הדבר או שני הדברים שצריכים לעשות.
אלי אופר: תסתכלו מה זאת התוכנית הזאת.
אלי אופר: מדובר בתוכנית ענקית.
אלי אופר: תחשבו רק על ישראל.
אלי אופר: אני לא חושב שיש עוד תוכנית שמשלבת את כל האוניברסיטאות, את כל התעשייה, את כל האחרים ואת כל הממשלה.
אלי אופר: חלק מהאנשים דיברו פה בדם ליבם, אבל כשזה מגיע לפקולטה אז אין להם כסף.
אלי אופר: חסר פה האחראי באוצר.
אלי אופר: כבר עבדנו על זה דיי הרבה.
אלי אופר: אם התוכנית כל כך טובה שהמוסדות ייתמכו יותר, שהחברות הגדולות ייתמכו יותר.
אלי אופר: אלה הנושאים שאני מתמודד איתם.
אלי אופר: יש לי הצעות בלי סוף.
אלי אופר: זה לא הדיון שמסביר כמה יש לנו צרות שמקצצים את התקציב שלי, את התקציב של האוניברסיטאות.
אלי אופר: מישהו אמר אוניברסיטת ירושלים.
אלי אופר: שישימו שם עוד 10 מיליון שקל ויתמכו בתוכנית אם היא כל כך טובה.
אלי אופר: אגב, אני מייצג את עמדת האוצר.
אלי אופר: שום דיון איתם לא יעבור בלי לטפל בעניין הזה.
אלי אופר: זאת שאלה מאוד מרכזית.
אלי אופר: רק לתאם בין כל התעשייה לאוניברסיטאות והממשלה זה משהו ענק.
אלי אופר: הערכה שלי שתוכנית שמתחרה על תקציבים של ביליונים צריכה תקציב תפעולי מיוחד יותר גדול ממה שיש.
אלי אופר: כשאתה מתמודד על כל כך הרבה כסף, מן הראוי לסייע.
אלי אופר: זה מכסה הרבה דברים שנאמרו פה.
אלי אופר: יש כאלה שמתנגדים לתקציב הייעודי שעליו אנחנו מנסים לשמור מכל משמר.
אלי אופר: אני מאמין שהוא שווה כל גרוש.
אלי אופר: יש דברים שאפשר לאמץ אותם יותר, שאפשר לאמץ פחות, אבל אני מחפש את המכנה המשותף.
דן זסלבסקי: צר לי להגיד, אבל עד היום אחת המכשלות המרכזיות זה שבאוצר משוכנעים שלתת כסף למו"פ זה בזבוז.
דן זסלבסקי: עד שלא נשנה את זה לא נפתור את הבעיות שאנחנו עומדים בפניהן.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות לכל המשתתפים שהגיעו.
זבולון אורלב: למדנו רבות במהלך הישיבה.
זבולון אורלב: הוועדה מוקירה את המנהיגות בISERD וביתר משרדי הממשלה שהובילו להישגים האלה.
זבולון אורלב: ברור לחלוטין שהתוכנית השביעית היא תוכנית חשובה מעין כמוה לפיתוח המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל, לפיתוח התעשייה, לקשרים, לפיתוח המחקר האקדמי, לחיזוק הקשרים המדיניים.
זבולון אורלב: יש לתוכנית הזאת חשיבות עליונה בכל הקשור לקידום המו"פ האזרחי בישראל.
זבולון אורלב: הוועדה רואה בISERD כמי שמופקד על האינטרס הלאומי.
זבולון אורלב: אני לא נכנס להגדרות אם ISERD צריך להיות גוף מתאם או מנהל.
זבולון אורלב: התפקיד של ISERD צריך להיות נגזר מהייעוד שלו.
זבולון אורלב: ISERD צריך לשאול את עצמו אם הוא ממלא או מקדם את האינטרס הלאומי בצורה הטובה ביותר.
זבולון אורלב: אם ISERD מגיע למסקנה שכדי לקדם צריך לטפל בסוגיית היועצים או בסוגייה של לעודד אנשים שיהיו בתוך התוכניות, אז הוא צריך לעשות את זה.
זבולון אורלב: ISERD צריך לראות את עצמו אחראי לשמור על האינטרס הלאומי.
זבולון אורלב: הם הנציגים של מדינת ישראל כדי לעשות את כל הרגולציות הנדרשות, כולל הדרישה ממשרד החוץ לקחת אחריות גדולה יותר.
זבולון אורלב: אני יודע שהנספחים המסחריים הם לא באחריות משרד החוץ, הם לא באחריות משרד התמ"ת, אבל במקרה המדען הראשי הוא ראש ISERD, ובמקרה הוא במשרד התמ"ת.
זבולון אורלב: צריך לקשור כאן את כל הקצוות כדי לראות מה צריך לעשות.
זבולון אורלב: הרושם של הוועדה שיש עוד דברים שצריכים להיעשות גם באקדמיה, אבל בעיקר בתחום התעשייה כדי להגדיל את השתתפותנו בתוכנית השביעית.
זבולון אורלב: בזאת ISERD תיבחן.
זבולון אורלב: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הדברים האלה.
זבולון אורלב: לו היה שר מדע וטכנולוגיה הייתי מייעץ או מסכם שוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, לאור הדיון הזה, תקיים דיון עם ISERD כדי לתת לו את הכלים הדרושים ליישם את ההמלצות האלו, אבל בהעדר שר גם אין כתובת.
אלכס מילר: אני פותח את הישיבה.
אלכס מילר: אני אחליף היום את יושב ראש הוועדה זבולון אורלב.
אלכס מילר: נדון היום בתאימות אתרי אינטרנט לתוכנות גלישה שונות.
אלכס מילר: הישיבה היום מקוונת באינטרנט.
אלכס מילר: אנחנו פונים גם לציבור, שיכול להפנות אלינו שאלות תוך כדי הישיבה.
אלכס מילר: אסף ליכטש, מתמחה של ועדת המדע והטכנולוגיה, הכין לנו מצגת בנושא.
אסף ליכטש: אנסה לגעת בכל הנקודות החשובות.
אסף ליכטש: קראתי למצגת שלי "האפליה השקטה", אפליה של ממש.
אסף ליכטש: היא שקטה מפני שלא מדברים עליה.
אסף ליכטש: אני רוצה להציג מצגת על האינטרנט בישראל ובעולם.
אסף ליכטש: האינטרנט הולך ותופס מקום מרכזי בחיי האזרח.
אסף ליכטש: לפני 10 שנים האינטרנט היה בעיקר כלי בידי חוקרים ואנשי אקדמיה.
אסף ליכטש: היום האינטרנט הוא נחלת כולם.
אסף ליכטש: לא צריך להיות גאון גדול כדי להיכנס היום לאינטרנט.
אסף ליכטש: אנחנו משתמשים בו בחיים הפרטיים והציבוריים שלנו.
אסף ליכטש: ישראל היא מספר אחת היום בעולם בתחום של אבטחת המידע.
אסף ליכטש: עצם העובדה שישראל הגיעה למצב הזה, מראה שישראל מספקת למפתחים שלה תשתית טכנולוגית שבה הם יכולים להביא לידי ביטוי את הרעיונות שלהם ולממש אותם.
אסף ליכטש: זו נשמת אפה של הקידמה הטכנולוגית.
אסף ליכטש: מגמת התפתחות עולמית – האינטרנט לא סגור באיזושהי בועה בישראל.
אסף ליכטש: כשקורה משהו בארצות-הברית או באירופה, זה משפיע על ישראל.
אסף ליכטש: אם יש רגולציה באינטרנט באירופה, זה משפיע על האינטרנט הישראלי.
אסף ליכטש: אם יש איזשהו פיתוח טכנולוגי חדש בארצות-הברית, זה משפיע על האינטרנט הישראלי.
אסף ליכטש: הדבר שמשתמע מכך זה שישראל צריכה לזוז קדימה יחד עם העולם, היא לא נמצאת באיזושהי בועה הרמטית.
אסף ליכטש: אינטרנט זה קהילה שנמצאים בה אנשים.
אסף ליכטש: האינטרנט זה דבר חי.
אסף ליכטש: בבסיס האינטרנט נמצאים האנשים.
אסף ליכטש: כמו קהילה, ברגע שמגבילים אותה ולוקחים לה את החופש, היא משתנה בהתאם ומתפתחת בהתאם, והיצירתיות והקידמה שלה משתנים בהתאם.
אסף ליכטש: בבסיס כל זה נמצאת התשתית הטכנולוגית.
אסף ליכטש: ככל שהיא מתרחבת יותר, כך גם האפשרויות שלה מתרחבות וגם השירותים שאנחנו מקבלים משתנים ומתרחבים.
אסף ליכטש: רק בתור דוגמה, ה-P2P שהוא הבסיס לתוכנה "סקייפ" ותוכנות לשיתוף קבצים אחרות, משנים את הצורה שאנחנו מתקשרים.
אסף ליכטש: כולנו בתור משתמשי אינטרנט, מנוסים או פחות מנוסים, זוכים למגוון אדיר מאוד של שירותים.
אסף ליכטש: להלן כמה שירותים, שלדעתי כולנו מכירים: דואר, שירותי וידיאו, שירותי חדשות, בריאות, gmail, סקייפ.
אסף ליכטש: אנשים אפילו מתלהבים היום מאינטרנט.
אסף ליכטש: האינטרנט הפך לדבר שאנשים משתמשים בו כל יום ובאינטנסיביות.
אסף ליכטש: מאחורי השירותים האלה יש חברות שמפתחות טכנולוגיות חדשות.
אסף ליכטש: הן מתחרות אחת בשנייה על הצורך של האזרח.
אסף ליכטש: תחרות וצורך זה מנוע הקיטור שמוביל את האינטרנט קדימה.
אסף ליכטש: התגלתה בעיה בשנים האחרונות באינטרנט, בעיה בתוכנות מסחריות.
אסף ליכטש: בחברה כמו מייקרוסופט, שקהל היעד שלה הוא מיליונים, אפילו מאות מיליונים, צריך לשחרר תוכנה לכל הקהל הזה, כך שכל אחד יקבל את מה שהוא צריך.
אסף ליכטש: זה אומר שהם משחררים תוכנה רווית אפשרויות, מה שמסרבל אותה והופך אותה למסובכת יותר.
אסף ליכטש: הקוד הפתוח הגיע מהכיוון השני.
אסף ליכטש: הוא אומר: אנחנו נשחרר תוכנה בחינם שתהיה ערומה, מופשטת לחלוטין.
אסף ליכטש: הלקוח יוכל דבר ראשון להרכיב על התוכנה הזאת את מה שהוא בוחר, וכך התוכנה תהיה הרבה יותר קלה, בסיסית, מובנת לשימוש, ויהיה בה מה שהוא צריך.
אסף ליכטש: מעבר לזה, הליבה והקוד של התוכנה פתוחים למפתחים צעירים ומנוסים בחברות, שרוצים להקפיץ את התוכנה הזאת קדימה ולהכניס שם את הרעיונות שלהם.
אסף ליכטש: זה חלק מהתשתית שדיברתי עליה קודם לפיתוח וקידמה באינטרנט.
אסף ליכטש: התמונה שציירתי לפניכם מראה דרך פתוחה, אבל זאת לא המציאות.
אסף ליכטש: המציאות היא שבאינטרנט הישראלי יש היום בעיה, האינטרנט הישראלי חולה.
אסף ליכטש: אנשים שמעצבים ומפתחים אתרי אינטרנט קבעו לעצמם את הסטנדרט של מייקרוסופט בגלל התפוצה האדירה שלו.
אסף ליכטש: הרבה אנשים מוצאים את התוכנות של מייקרוסופט מאוד שימושיות, וזה בסדר, אבל עצם העובדה שהסטנדרט של מייקרוסופט הוא סטנדרט פרטי, שהפך לנחלת מפתחי האתרים והמעצבים שלהם, סוגרת את כלל האתרים בפני ציבור שבוחר תוכנות אחרות, שרוצה ללכת עם אלטרנטיבות אחרות.
אסף ליכטש: תסתכלו על המחקר של מחלקת מחקר ופיתוח שנתנו לכם.
אסף ליכטש: תראו שההגירה היום מאינטרנט אקספלורר לפיירפוקס היא משמעותית.
אסף ליכטש: תראו גם שבעוד שבעולם ההגירה היא יותר משמעותית, בישראל היא פחות משמעותית, וזאת הבעיה.
אסף ליכטש: אתרי אינטרנט ישראלים רבים מונעים מהמשתמשים שלהם את חופש הבחירה בקבלת שירותים בסיסיים.
אסף ליכטש: השירותים של האתרים האלה מותנים בעובדה שהלקוח של אותם אתרים הוא לקוח של חברת מייקרוסופט, וזה דבר שהוא מאוד בעייתי.
אסף ליכטש: כמובן שאין פה שום בעיה עם מייקרוסופט, שיש לה הצלחה בתפוצה הענקית שלה בזכות עצמה, אבל יש פה בעיה מתי כשאין שום אפשרות לתחרות.
אסף ליכטש: מקודם אמרתי שזה אחד התנאים לקידמה של היום.
אסף ליכטש: איך האפליה הזאת פוגעת בציבור בישראל?
אסף ליכטש: זה פוגע בקהל מאוד מאוד רחב.
אסף ליכטש: זה מתחיל ממשתמשי הקצה, שזה הקהל הכי גדול של האינטרנט הישראלי.
אסף ליכטש: נניח שלאדם יש מחשב ישן והוא רוצה לשים עליו תוכנת גלישה, אבל הוא לא יכול לשים על זה אינטרנט אקספלורר, כי המחשב ישן ואינטרנט אקספלורר הולך ונהיה יותר דורשני.
אסף ליכטש: וינדוס ויסטה החדש שיצא, דורש הרבה מאוד מהמחשב החדש.
אסף ליכטש: הוא מחליט לשים תוכנה אחרת של קוד פתוח, לצורך העניין פיירפוקס, אבל הוא לא יכול להיות פרודוקטיבי עם פיירפוקס, כי הרבה מאוד אתרים, אתרים ממשלתיים, אתרי חדשות ואתרי בנקים, לא מקבלים את התוכנה שהוא בחר להשתמש בה.
אסף ליכטש: לכן אותו אדם ייאלץ לקנות מחשב חדש ותוכנה חדשה ולהוציא סכומים של אלפי שקלים רק כדי ליהנות מאותם שירותים בסיסיים שכל אזרח נהנה מהם.
אסף ליכטש: כל עסק רוצה לצמצם את ההוצאות שלו.
אסף ליכטש: זה דבר לגיטימי ואפילו הכרחי, שעסק יקצץ את ההוצאות שלו כדי לשרוד בשוק מאוד תחרותי.
אסף ליכטש: אם עסק רוצה להוציא פחות כסף על תוכנה, אבל הוא לא יכול, כי התוכנה לא תואמת לסביבה שבה היא חיה, האינטרנט הישראלי, זה פוגע בחופש הפגיעה של העסק, לא משנה אם מדובר בעסק קטן או גדול.
אסף ליכטש: האנשים האחרונים שזה פוגע בהם הם המפתחים.
אסף ליכטש: דיברנו על ישראל כמספר אחת בעולם בפיתוח תוכנות לאבטחת מידע, גם בגלל התשתית שישראל סיפקה לה.
אסף ליכטש: אם אנחנו לא נספק את התשתית הבסיסית הזאת שמאפשרת תחרות, עם הקוד הפתוח לצורך העניין - שנתתי רק כדוגמה, אבל הרשימה עוד ארוכה מאוד - ונאפשר למפתח צעיר, שאין לו אמצעים וכסף, אבל יש לו רעיון, לפתח את הרעיון הזה ולהעביר לעוד אנשים, זה לא יהיה טוב.
אסף ליכטש: אם אף אחד לא ישתמש בזה בגלל שהאינטרנט הישראלי חוסם אותו לגמרי, זה מגביל את חופש הבחירה.
אסף ליכטש: הבאתי לפה דוגמה של אתר ממשלתי מאוד אינפורמטיבי ומאוד יעיל, אבל ברגע שמשתמש בתוכנה שהיא לא של מייקרוסופט, לדוגמה תוכנה של מקינטוש שנקראת "ספארי", האתר הוא בלתי שמיש לחלוטין.
אסף ליכטש: דוגמה נוספת של דואר ישראל, אתר מאוד שימושי, רק שברגע שאתה משתמש בתוכנה אחרת, במקרה הזה תוכנת פיירפוקס, שהיא הנפוצה ביותר אחרי האינטרנט אקספלורר, אדם שלא מבין, יכול לחשוב שהמחשב שלו מקולקל.
אסף ליכטש: אתר המוסד לביטוח לאומי נותן שירות חיוני ובסיסי לכל אזרח.
אסף ליכטש: גם המוסד לביטוח לאומי לא חושב שיש לתת לאזרחים שמשתמשים בתוכנות אחרות לנצל את חופש הבחירה שלהם כדי לקבל את השירותים הבסיסיים של המוסד.
אסף ליכטש: ברשות שדות התעופה אומרים לנו שהדפדפן שלהם לא מתאים, והאתר מיועד לדפדפנים מסוג אינטרנט אקספלורר 5.5 ומעלה בלבד.
אסף ליכטש: הם אפילו לא נותנים את האופציה לבחור.
אסף ליכטש: חייבים להיות צרכנים של מייקרוסופט כדי לקבל שירותי מידע על מטוסי נוסעים.
אסף ליכטש: כמעט כל רשות מקומית גדולה במדינה הזאת לא תואמת לשום תוכנה אחרת, רק לתוכנה של מייקרוסופט.
אסף ליכטש: האתרים האלה נותנים יותר ויותר שירותים לאזרח.
אסף ליכטש: כרגע האתר של עיריית ירושלים בלתי שמיש לחלוטין למי שלא משתמש בתוכנות של מייקרוסופט.
אסף ליכטש: הזרוע עוד נטויה, אבל שירותים ממשלתיים הם רק קצה הקרחון.
אסף ליכטש: יש רשימה אדירה של שירותים אזרחיים, כמו: בנקים וחברות טלפונים, שלא מאפשרים לאדם שרוצה לבחור בתוכנות אחרות להשתמש באותם שירותים.
אסף ליכטש: אתר בנק הפועלים הלך צעד אחד קדימה.
אסף ליכטש: הוא זיהה את המגמה הזאת והחליט להנגיש את האתר שלו וגם להתאים אותו לכולם.
אסף ליכטש: הם גאים בזה מאוד, כי הם השקיעו בזה הרבה מאוד כסף, והם אפילו מודיעים לנו שהם הבנק הראשון היחיד המונגש בארץ.
אסף ליכטש: הנזק הוא מאוד גדול.
אסף ליכטש: זה פוגע בחיות של האינטרנט ובאופי של האינטרנט הישראלי, זה התחום של ישראל.
אסף ליכטש: בעוד חמש, 10 שנים זה יהפוך את ישראל לנכה.
אסף ליכטש: זה גם פוגע בחופש הבחירה.
אסף ליכטש: ישראל היא מדינה דמוקרטית, שבה אנשים יכולים לבחור מה הם רוצים לעשות.
אסף ליכטש: יש היום סטנדרט בינלאומי, שנותן קווים מנחים למעצב אתרים שהאתר שלהם יהיה נגיש לכולם, שאדם יוכל לבחור איזו תוכנה הוא רוצה, ובסופו של דבר לגשת לאתר.
אסף ליכטש: מעבר לזה, יש אדם שמזמין אתר ולא יודע שהאתר שלו לא נגיש, אז הוא מפסיד לקוחות.
אסף ליכטש: יש טענה שלא רוצים להנגיש את האתר ולהשקיע בזה זמן ואנרגיה מהסיבה הפשוטה, שרק אחוז אחד מהגולשים שלהם משתמשים בתוכנות שהן לא אינטרנט אקספלורר ולא תוכנות של מייקרוסופט.
אסף ליכטש: הטענה הזאת מגוחכת מהסיבה הפשוטה, שכאשר אתה בונה אתר שמיועד לתוכנות מייקרוסופט, למה לך להתפלא שאף אחד אחר לא נכנס אליו?
אסף ליכטש: כשאתה בונה כביש שהוא מיועד רק לוולוו, ברור שסובארו לא תיסע עליו.
אסף ליכטש: זה בדיוק אותו דבר.
אסף ליכטש: בעולם בוחרים אלטרנטיבות, מעודדים ומניעים את המשוואה הזאת של תחרות, אך בישראל עוד מדשדשים במקום.
רועי גולדשמידט: אתייחס בקצרה לנושא.
רועי גולדשמידט: כמו שאסף התחיל לציין, שוק הדפדפנים היום רחב מאוד.
רועי גולדשמידט: אפשר כרגע לדבר על עשרות דפדפנים.
רועי גולדשמידט: עקרונית, הגבולות שלו, כדרכן של טכנולוגיות, פתוחים.
רועי גולדשמידט: הוא יכול להמשיך להיות דינאמי.
רועי גולדשמידט: מקובל מאוד להשתמש בסטנדרט.
רועי גולדשמידט: הסטנדרט הרווח או הסטנדרט להתייחסות, שגם כאשר מדינות מציבות סטנדרט אחר הן מתייחסות אליו, הוא סטנדרט של ארגון שנקרא W3C, התאחדות הרשת הכלל עולמית.
רועי גולדשמידט: לא סקרתי חקיקה.
רועי גולדשמידט: חקיקה לרוב בנושא הזה קשורה הרבה פעמים לנושא של נגישות בכלל, שקשורה לאנשים בעלי מוגבלויות.
רועי גולדשמידט: לרוב היא לא מתייחסת ספציפית לסוגיה של נגישות לדפדפנים שונים כסוגיה נפרדת, אבל אני מבחין פה בין גוף פרטי לבין גוף ציבורי וממשלתי.
רועי גולדשמידט: כמעט בכל המדינות שסקרתי יש התייחסות גם ספציפית לשאלת הדפדפן, כשאנחנו מדברים על גופים ממשלתיים.
רועי גולדשמידט: גופים ממשלתיים, כולם מגדירים איזה שהם סטדנדרטים שלהם, כשבין השאר מופיע הצורך שהיכולת לגלוש באתר לא תהיה תלוית דפדפן, כלומר לא תהיה חייב להשתמש באינטרנט אקספלורר שהוא כאמור הדפדפן הנפוץ ביותר.
רועי גולדשמידט: אם אנחנו כבר מתייחסים להיות הנפוץ ביותר, בעולם מדברים על נתונים של בין 84% ל-90% דומיננטיות של אקספלורר, ובארץ מדברים על בין 90% ל-95%.
רועי גולדשמידט: הנתונים האלה הם בעייתיים, בגלל שכמו שאסף התחיל לציין, יש שונות מאוד גבוהה בין אתרים.
רועי גולדשמידט: נתונים שקיבלתי ממשרד האוצר מיחידת ממשל זמין מראים זאת בתחום שלהם, שבפורטל gov.il שירותי ממשלה יש פחות מ-4% של גולשים באמצעות דפדפנים שהם לא אקספלורר.
רועי גולדשמידט: מאידך, באתר המוסד יש "רק" כ-12% שכן גולשים מדפדפנים אחרים.
רועי גולדשמידט: זה מראה לכם את השונות הגבוהה.
רועי גולדשמידט: החשב הכללי התייחס לעניין הזה ופרסם ב-10 בדצמבר מכתב, שמופנה לכל הרשויות, ובו נכתב שהן צריכות לעבוד בהתאם לסטנדרטים שהם הגדירו.