GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: רות ארנון הייתה פה בוועדה בישיבה מיוחדת לכבודו של פרופ' קורנברג שקיבל פרס נובל והיא הובילה את הדיון.
אלכס קינן: אנחנו גם נזמין אותו כאחד האורחים בוועדה.
אלכס קינן: לאחר שלא היה לנו מה שנדרש כדי להזמין את המומחים פנינו לקרן חיצונית וקבלנו עבור העבודה כסף, כך שהעבודה כולה ממומנת מהחוץ.
אלכס קינן: קבענו לעצמנו שנה אחת כדי לבוא עם הצעות ותשובות.
זבולון אורלב: לו הייתי יועץ שלכם הייתי מייעץ להוסיף גם כלכלנים, כי בסופו של דבר צריך לשכנע מערכות נוספות.
אלכס קינן: תודה.
אלכס קינן: התקבלה ההערה.
זבולון אורלב: אני רוצה לתקן, מעירים לי פה שהשיחה עם פרופסור קורנברג הייתה עם פרופסור חרמונה סורק ולא עם רות ארנון.
זבולון אורלב: אני אשמח שתדווחו לוועדה כשתסיימו את העבודה ונוכל לקיים דיון.
זבולון אורלב: פיני בן אלעזר מנכ"ל חברת מור יישום מקבוצת שירותי בריאות כללית.
פיני בן אלעזר: אני מקבל את הרעיונות הראשוניים מאותם רואים שעובדים בשירותי בריאות כללית.
פיני בן אלעזר: אני בודק אם ישנו פטנט, ובמידה וכן, אני הולך ורושם אותו.
פיני בן אלעזר: הבעיה העיקרית שלי, וזה צוין במצגת של רפי, אנחנו צריכים לזכור שרוב הפטנטים כאן במדינה באים או מהאקדמיה או מחברות היישום ואני מצביע על בעיה עיקרית שלי, אני בטוח שהקולגות שלי מחברות היישום בארץ חולקים את אותה בעיה.
פיני בן אלעזר: לי חסרים בין 50,000 ל- 200,000 ש"ח בסך הכול כדי לקחת את הפטנט ולהוביל אותו לרמה הבאה כדי להראות מודל חי שהפטנט הזה עובד.
פיני בן אלעזר: בלי זה קשה לי לשכנע חברות תרופות או אפילו קרנות הון סיכון לקחת את הפטנט הזה ולהוביל אותו לשלב הבא ברגלוציה.
פיני בן אלעזר: אז אני גונב את הרעיון שלך, אהרון, לא לבקש מאות מיליונים לפייז 2, אלא לבקש קצת.
פיני בן אלעזר: אני חושב שאם חברות היישום בארץ היו מקבלות איזושהי תמיכה מהממשלה, לפחות את התמיכה הראשונית - - -
זבולון אורלב: ניסית בפרויקט מסוים לפנות למדען הראשי שידבר אחריך?
פיני בן אלעזר: כן.
פיני בן אלעזר: למדען הראשי יש כמה פתרונות כמו לדוגמא תכנית נופר שאני שותף לה, הבעיה שבתכניות של המדען בערך 20% מתקבלות על בסיס איזושהי עדיפות ו-80% לא.
פיני בן אלעזר: זה אומר שאנחנו כחברת יישום צריכה לכלכל את הצעדים שלנו ולחשוב האם אנחנו הולכים להשקיע 60,000 או 100,000 דולר כדי להביא את הפטנט הזה לשלב של הוכחה על חיות.
פיני בן אלעזר: האמת היא שאין לנו , וכאן הבעיה.
פיני בן אלעזר: אז כל אחד אמר שמושכים את השמיכה לכיוון שלו, חלק רוצים לאקדמיה, חלק רוצים לפייז 2 עם 200 מיליון דולר.
זבולון אורלב: הערה לד"ר שוורץ ואחריו ידבר אחרון הדוברים ד"ר שאול פריירייך.
אהרון שוורץ: אני שמח שהתעשייה הבינלאומית ואנחנו מסכימים ברוב הדברים.
אהרון שוורץ: אני רוצה להבהיר את עצמי וגם להצהיר משהו שיכול להיות שיפתיע.
אהרון שוורץ: אני אומר בצורה גלויה והברורה ביותר האפשרית, הייתי מברך בכל פה על הקמה של מרכזי מחקר של תעשיות כאלה בישראל, מי שחושב שיש תחרות, אז ההפך הגמור הוא הנכון היינו שמחים ביותר אם כל אחד היה מקים פה, זה היה עוזר לכולנו.
אהרון שוורץ: לצערי הרב אני לא רואה את זה מתממש.
אהרון שוורץ: ישנם כמה סיבות לזה שאני לא יכול לפרט.
זבולון אורלב: סיבה אחת.
אהרון שוורץ: הם פשוט לא עושים את זה.
זבולון אורלב: לכאורה יש פה אוצר אנושי, תשתית מדעית.
אהרון שוורץ: הרוב המכריע הוא שכל מרכזי המחקר של החברות הגדולות נמצאות באחד משלושת המקומות הבאים, או שנמצאים צמוד למקום שבו נמצא מרכז החברה כמו באזל למשל שחצי ממנה זה מחקר רפואי, או שזה בארץ יעד מאד גדולה לשיווק שבה הקמת מרכז המחקר מסייעת לשיווק, או שזה במקום מאד זול כמו הודו ועכשיו זה מתחיל לגלוש בסין.
אהרון שוורץ: לצערי הרב אני לא רואה את ישראל מתפקדת באף אחת מהפונקציות הללו.
אהרון שוורץ: לכן אני לא רואה את זה כדבר מעשי ובוודאי לא הייתי רוצה לערב נושאים אחרים בקניין רוחני שלא קשורים בזה.
אהרון שוורץ: אני אומר בצורה ברורה, אם תבוא חברה גדולה ותגיד שבתנאים מסוימים היא מתחייבת להקים מרכז מחקר גדול, אני אהיה הראשון שמאד יעודד להיכנס למשא ומתן בתנאים האלה.
אהרון שוורץ: לצערי זה פשוט לא יקרה.
זבולון אורלב: ד"ר פריירייך בבקשה.
שאול פריירייך: מעל 25% תמיכה מתקציב לשכת המדען הראשי הולכת לביו מד.
זבולון אורלב: זה שונה ממה שהם אמרו לנו.
זבולון אורלב: אם התקציב שלכם הוא 250 מיליון ש"ח, רבע מזה זה תקציב אחר מאשר 25 מיליון.
שאול פריירייך: זה 50 לחלק לשניים, אין מחלוקת על זה.
שאול פריירייך: הביו טכנולוגיה הוכרזה על ידינו כתחום מועדף שמשמעו מרב המענקים.
שאול פריירייך: דבר שני, הנושא של החברות הרב לאומיות, נושא בעל חשיבות גדולה ראה מה נעשה בתחום האלקטרוניקה מול הדלות של החברות מתחום הפארמה.
שאול פריירייך: החברה היחידה שהייתה, קיבלה רגלים קרות ונעלמה.
שאול פריירייך: אני יכול לתת הסבר של שעה למה זה קרה.
שאול פריירייך: הנושא של הבאת חברות כאלה הוא מהמעלה הראשונה ולא בטוח שדווקא הנושא של הפטנטים הוא הטריגר שבגללו הם לא באות, וראה הודו שהיא לא הראשונה בעולם בשמירה על קניין רוחני.
שאול פריירייך: לסיום יש את הכתבה שהבאת, שהיא מאד פופוליסטית, כתובה בשפה זולה.
שאול פריירייך: לשכת המדען לא "מנפנפת" בחברות, במיוחד לאור העובדה שהבקשה שלהם אושרה.
שאול פריירייך: הם הגישו שתי בקשות ואושרו שתי בקשות.
שאול פריירייך: אבל הסכום שהיא קבלה לא נחה דעתה עליו ולמזלם חברה אחרת הציעה יותר, אז מכאן ועד לכתבה עם התמונות.
שאול פריירייך: ..
שאול פריירייך: אני מפרגן לחברה אבל העובדות הן אחרות.
זבולון אורלב: במבחן התוצאה?
שאול פריירייך: במבחן התוצאה החברה לא הייתה מרוצה כנראה מהסכום שאושר לה, צר לי, והוצע לה סכום גדול יותר שהיא העדיפה והיא הלכה אתה.
זבולון אורלב: מדבריך אני מבין שלו היה לך תקציב גדול יותר, היית משקיע בה יותר?
שאול פריירייך: היו סכומים שהיו גם כפולים ומשולשים.
זבולון אורלב: הטענה היא לא באופן אישי למדען הראשי הטענה היא לגבי מדינת ישראל שאיננה יודעת להשקיע באופן נכון.
שאול פריירייך: ישנן מאות חברות וברור שהמשפך מחייב החלטות כאלה.
זבולון אורלב: אני אזכיר לך שבאחת הישיבות השתתף גם המדען הראשי בכבודו ובעצמו ושאלתי אותו כמה בקשות הוא דוחה, שאם היה לו תקציב הוא היה מקבל אותם, כלומר שהם עונים על כל הקריטריונים, והוא הודה שלפחות הכפלת התקציב.
זבולון אורלב: כלומר שדרושה הכפלה של תקציב המדען הראשי כדי לתת מענה לכל הבקשות שהמדען הראשי סבור שראוי שמדינת ישראל תזכה בהם על פי אותם קריטריונים.
שאול פריירייך: ישנה תופעה הפוכה שבמקום להוסיף, מורידים.
זבולון אורלב: אני עדיין סבור שלאנשי המדע יש חלק לא קטן בכל מה שקרה עם השחיקה והקיצוצים.
זבולון אורלב: אני עוד לא ראיתי את עשרת המדענים הראשונים של מדינת ישראל באים לראש הממשלה והופכים את השולחן כי הוא הולך להרוס את המדינה.
זבולון אורלב: אמר אלמוגי שהאוניברסיטאות הם כמו חצי מעברה ובן גוריון לא שמע לו.
זבולון אורלב: ראשי הממשלות, בראשית דרכה של המדינה עמדו בראש המולמו"פ.
זבולון אורלב: אמרתי למדענים שהרגשתי היא שהיום כל אחד עושה לביתו, כל נשיא אוניברסיטה ירוץ אחרי התקציב של האוניברסיטה שלו, האינטרסים הפרטיקולאריים של המוסדות יותר חשובים מדברים אחרים ואני מרגיש שהאליטה המדעית ברמה הגבוהה ביותר בישראל לא משקיעה מספיק בחיזוק מעמדם של המדע והטכנולוגיה, וזה חלק מהעניין.
זבולון אורלב: מתי ראש ממשלה בישראל או אפילו שר האוצר נפגש עם האליטה המדעית?
זבולון אורלב: כשהייתי מנכ"ל משרד החינוך לפני כך וכך ימים טובים, אני עוד זוכר שפרופסור חיים הררי שעמד בראש הוועדה לקידום החינוך המדעי והטכנולוגי במשרד החינוך על פי מינוי של השר המר זכרונו לברכה, כשהוא בא לממשלה עם פרופסור תדמור ועם חבורה רצינית לממשלה הציגו את הדוח, שרים התחילו לשאול, יחד עם שר האוצר, והם העמידו את הממשלה במקום וכתוצאה מכך נולדה תכנית חומש שנקראה "מחר 98" שקבלה משאבים כי אנשים נלחמו על זה.
זבולון אורלב: אני אומר את זה לצמרת המולמו"פ, כי בסופו של דבר במולמו"פ יושבת הצמרת המדעית שלנו, שיש בעיה יסודית שלא רק אנשי האוצר אשמים, כי אם היו משתכנעים שיש תשואה גבוהה בהשקעות המו"פ בסוגיות האלה, הרי הם רוצים תחזית כלכלית.
זבולון אורלב: פרופסור זסלבסקי שהוא ראש המולמו"פ מציג לנו בכל פעם מה התשואות על השקעות במו"פ וכדומה, ואני מבקש ממנו שיסביר לי, מכיוון שאני לא איש כלכלה אלא בסך הכול מורה, למה אנשי האוצר לא מבינים?
זבולון אורלב: או שהמורה לא בסדר או שהתלמיד הוא מהחינוך המיוחד.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר שאם פתחנו את הישיבה בשאלה לגבי הפער אז הישיבה הזו היא עוד ישיבה שלימדה אותנו שקיים פער גדול בין האוצר האנושי של מדינת ישראל, שהוא היתרון היחסי שלנו, יש פער גדול בין היכולות של האוצר האנושי שלנו בתחום הביו-טכנולוגי לבין היכולות של האוצר הזה ויש החמצה גדולה שהיא גם רפואית וגם כלכלית שיש לה השלכות רוחב רחבות מאד.
זבולון אורלב: אפשר לומר שורה ארוכה של הבעיות שנחשפו, והפרוטוקול הוא העדות לאותם בעיות, אני לא רוצה לחזור ולמנות אותם, זה הרבה מעבר לארבת הנקודות שד"ר שוורץ הציג.
זבולון אורלב: אני חושב, בשונה ממך, שהיעד של הקמת מרכזי מו"פ של חברות בינלאומיות הוא יעד חשוב בסוגיה הזו גם לצורך האופק המדעי והטכנולוגי של האנשים שלא ילכו למקומות אחרים.
זבולון אורלב: קיימנו ישיבה שהייתה כולה שיחת ועידה עם פרופסור קורנברג, הערנו אותו ב- 02:00 בלילה בסטנפורד, והוא הסכים, הייתה שיחה מאד מעניינת ומרתקת והתגלה שיושב אצלו פוסט דוקטורנט בשם ד"ר גינת, שהעידו עליו שהוא אחד המוחות המבריקים, ישראלי מהאוניברסיטה העברית, שמת לחיות פה בארץ ורוצה שילדיו יתחנכו פה, אבל המעבדה שהוא צריך זה מיליון וחצי דולר.
זבולון אורלב: אז בין מענקי המחקר של 50,000 יש פער "קטן".
זבולון אורלב: אין ספק ככל שמדינת ישראל תיצור תשתית למחקר ופיתוח עולמיים בכל התחומים, אבל בתחום הזה יש לנו יתרון יחסי, בוודאי יהיה טוב.
זבולון אורלב: אנחנו סבורים שיש פה החמצה גדולה שאסור להשלים איתה.
זבולון אורלב: הנכון ביותר יהיה לדרוש מוועדת השרים למדע וטכנולוגיה שיוקם צוות משימה ציבורי של מומחים כדי ללמוד על הסיבות הרקע והנימוקים ליצירת הפער והצגת תכנית לאומית שתנסה לצמצם את הפער הזה, שלדעתי הולך ומתרחב.
זבולון אורלב: הבעיה שלנו שאין שר מדע במשרה מלאה, אנחנו לא נכתוב את זה סתם לשר המדע אלא מיד עם מינוי השר החדש נבקש ממנו כמובן.
זבולון אורלב: ועדת המדע והטכנולוגיה צריכה לעשות את זה יחד עם כל הנוגעים בדבר, כמו שר התמ"ת הממונה על המדען הראשי, שר הבריאות, שר האוצר, שר המשפטים כי יש שאלות של רגולציה וחקיקה, יש שורה ארוכה של משרדי ממשלה שמעורבים בזה.
זבולון אורלב: אנחנו נעשה ישיבת מעקב ואת זה אני משאיר ליורשי, בסדר גודל של שלושה חודשים כדי לראות מה קרה עם הסיכום שלנו כשיוקם כזה צוות משימה ציבורי.
זבולון אורלב: הצוות הציבורי יהיה מורכב לא רק מעובדי מדינה, לא שאין שם אנשים טובים ומומחים, אבל בגלל שיש אנשים טובים ומומחים גם מחוץ לשירות המדינה גם מהאקדמיה וגם בתעשייה וצריכים להיות שותפים בצוות כזה גם מהתאחדות התעשיינים, החברות המובילות האקדמיה כמובן ועוד גורמים שיש להם מה לתרום בסוגיה הזו.
זבולון אורלב: בתוך שלושה חודשים אנחנו מצפים לשמוע שהצוות הוקם, מי עומד בראשו, מה כתב המינוי שלו, מה לוח הזמנים ואולי נזמין את הצוות לשיחה ראשונה כדי לקבל מושג לאן אנחנו הולכים.
זבולון אורלב: בוקר טוב, רבותי, אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא אינטרנט ומיחשוב ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: הישיבה היא תולדה של ישיבה שקיימנו במהלך הקיץ, שבה עיקר הדיון היה סוגיית המיחשוב והאינטרנט בשירות המדינה, עם סקירה מקיפה מאוד של איציק כהן.
זבולון אורלב: דרך הדיון בנושא המיחשוב ברמה הממשלתית, העלינו את הצורך להתייחס גם למיחושב ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: מאז קיימה הוועדה שני ביקורים, בחברה לאוטומציה ובאריאל – ב"עיר חכמה" והשקנו את הפרויקט של אינטרנט אלחוטי.
זבולון אורלב: אני רוצה לקדם בברכה את רם בלינקוב, המנכ"ל החדש של משרד הפנים, ואת האורחים החשובים שהגיעו – רון נחמן, חבר הכנסת לשעבר וראש עירית אריאל, המכהן כראש הוועדה הנוגעת בדבר במרכז השלטון המקומי, את יו"ר החברה לאוטומציה, את איציק כהן, את המנמ"רים ואת כל החבורה הנכבדה הזאת.
זבולון אורלב: זוהי ישיבה מקוונת, ואנחנו פונים לכל מי שעוקבים אחרינו עכשיו באינטרנט - אפשר להפנות אלינו שאלות.
זבולון אורלב: ככל שנוכל, נשתדל להשיב תוך כדי השידור.
זבולון אורלב: התמונה המצטיירת בעיני היא תמונה לא טובה, אדוני המנכ"ל.
זבולון אורלב: התמונה המצטיירת היא שבכל הקשור לשירות המדינה ולתאגידים שליד שירות המדינה – כמו המוסד לביטוח לאומי – ידעו אוצר המדינה והממשלה לבנות מבנה ארגוני מינהלי, שיקדם ויפתח את כל סוגית המיחשוב והאינטרנט בשירות המדינה.
זבולון אורלב: אנחנו יכולים גם שלא להתבייש מול כל מדינות העולם בנושא הזה.
זבולון אורלב: ידעו גם להקצות משאבים רבים מאוד, שנאמדים במאות מיליוני שקלים, הפרוסים על פני מספר שנים.
זבולון אורלב: מאידך גיסא, התמונה ברשויות המקומיות שונה לחלוטין.
זבולון אורלב: ראשית, יש בה דיפרנציאציה רבה מאוד בין רשויות חזקות מבחינה כספית, בהן יש באמת מיחשוב מתקדם, לבין הרשויות המקומיות האחרות - המהוות את הרוב - בהן יש מערכת מיחשוב שאיננה ראויה ואיננה מתאימה.
זבולון אורלב: אין יד אחת מכוונת ואין ראיה כלל-לאומית בסוגיה.
זבולון אורלב: יש טענות לפיהן גם המיחשוב הקיים הוא מדור ישן, זאת למרות שבביקורנו בחברה לאוטומציה התרשמנו מכך שיש תוכניות וקידום טכנולוגיות מיחשוב.
זבולון אורלב: אבל עדיין, המציאות היא כזאת שיש בעיות גם בטכנולוגיות המיחשוב.
זבולון אורלב: ישנן רשויות מקומיות רבות, שנמצאות עדיין במאה הקודמת מבחינת רמת המיחשוב שלהן, ובתוך רשות מקומית יש פרקים שלמים בהם עדיין עובדים בשיטות ימי הביניים.
זבולון אורלב: בתקופת כהונתי כשר הרווחה הופתעתי להיוודע שבמרבית מחלקות השירותים החברתיים ברשויות המקומיות אין בכלל מיחשוב.
זבולון אורלב: פשוט עובדים בשיטות ימי הביניים.
זבולון אורלב: זה לא קיים, למרות שהשטח רוצה מאוד.
זבולון אורלב: כי זה שלטון מקומי.
זבולון אורלב: במשרד הרווחה עצמו יש מערכת מיחשוב מתקדמת מאוד בזכות ההסדר הממשלתי לפיתוחם של שירותים חברתיים.
זבולון אורלב: למוסד לביטוח לאומי יש מערכת מיחשוב מתקדמת מאוד, עד כדי כך שמנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, ד"ר יגאל בן שלום, הוא זה שהקים כאיש תוכנה את מערכת המיחשוב במוסד לביטוח לאומי.
זבולון אורלב: אבל כשמשרד הרווחה מגיע לרשות המקומית, אין שם כלום; יש רשויות מקומיות רבות מאוד - רובן - שאין בהן כלום.
זבולון אורלב: זהו דבר בלתי מתקבל על הדעת.
זבולון אורלב: לכן אמרנו שנייחד ישיבה מסודרת כדי לראות מה ניתן לעשות כדי לבנות תוכנית לאומית מסודרת.
זבולון אורלב: הממשלה - ואינני מפנה את הדברים למשרד הפנים דווקא - לא יכולה לפטור את עצמה ולומר שזה לא מעניין אותה, כי האזרח אינו יודע להבחין בין שירות מדינה לבין שירות מוניציפלי.
זבולון אורלב: לא יכול להיות שאם הוא צריך לקבל שירות ממשרד התחבורה, השירות נגיש באינטרנט, ולעומת זאת, כשהוא רוצה לקבל טיפול או לברר או לבצע תשלום בשלטון המקומי, הוא ניצב בפני חומה אטומה.
זבולון אורלב: אנחנו מתקרבים ליום הנגישות הבינלאומי שחל ב-5 בדצמבר, והאו"ם החליט שיום זה יוקדש השנה לנגישות אלקטרונית, נגישות הקשורה לאינטרנט.
זבולון אורלב: גם בזאת טיפלנו.
זבולון אורלב: אגב, בעקבות הישיבה שקיימנו, החליטה יו"ר הכנסת שאתר האינטרנט של הכנסת יהיה נגיש לאוכלוסיות מיוחדות.
זבולון אורלב: התקיימה ישיבה אצל מנכ"ל הכנסת, ואני מוכרח לציין לשבח את היו"ר דליה איציק ואת המנכ"ל על כך שניתנו ההנחיות והתקציבים כדי להפוך את אתר הכנסת לאתר נגיש.
זבולון אורלב: היום הוצאתי מכתב לפיו אני מבקש לבצע פעולה מקבילה גם בשירות הציבורי.
זבולון אורלב: הרגישות הציבורית היום גבוהה מאוד, ולכן אנחנו רוצים לקדם מאוד את סוגית האינטרנט והמיחשוב ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: אם דיברתי על נגישות של אתר הכנסת ואתרי הממשלה לאוכלוסיות המוגבלות, אני מנצל את הפניה למנמ"רים ולכל מי שעוסקים במיחשוב השלטון המקומי: אנא היו מודעים לכך ש-20% מהאוכלוסיה איננה יכולה להשתמש בכל האתרים אם לא יהיו נגישים.
זבולון אורלב: גם האוכלוסיה הזקנה, שצריכה הסדרי נגישות מיוחדים, וגם יתר האוכלוסיות המוגבלות, צריכים התייחסות.
זבולון אורלב: כך למשל: עיוור צבעים לא יודע לקרוא דיאגרמה שמורכבת מצבעים.
זבולון אורלב: לפיכך, צריך לטפל בסוגיה הזאת.
איציק כהן: אפתח במה שקיים אצלנו.
איציק כהן: אני חושב שמתאים מאוד שמנכ"ל משרד הפנים ישמע את הדרך שעשינו, כי הוא מצוי היטב בתהליך העבודה בממשלה עצמה.
איציק כהן: נתחיל מהסוף להתחלה: ביולי 2007 אנחנו עולים לאוויר עם משרד הפנים בפרויקט המרכבה.
איציק כהן: זה אומר שכל היושבים כאן בחדר - כולל החברה לאוטומציה והמנמ"רים - יהיו חייבים להתמשק למרכבה, שעובד במשרד במשרד הפנים, כולל תמיכות, הקצבות וכל המערכות עצמן, שכבר לא בתצורות ישנות אלא באלה המתקדמות ביותר.
איציק כהן: היום יש הון אנושי בתוך משרדי ממשלה ובמשרד האוצר שאפשר לנצלו - והפורום שכאן חייב לנצל.
איציק כהן: זהו הון אנושי שיכול לבוא ולעשות את המיטב שבמיטב במערכות שלכם.
איציק כהן: אם אני לוקח את מה שהקמנו היום - ונכון להיום זה עובד כבר ב-42 משרדים - יש לנו מערכת תקציבית שמותאמת בצורה הטובה ביותר למשרד הפנים.
איציק כהן: כלומר, מחר בבוקר הרשויות יוכלו לקחת את המודול הפיננסי שלנו, ולהשתמש בו.
איציק כהן: יש לנו מערכת Human Resource - משאבי אנוש - שמותאמת למימשל ולכל החברות הממשלתיות.
איציק כהן: מובן מאליו, שהיא יכולה להיות מותאמת גם לרשות המקומית.
איציק כהן: יש לנו מערכת רכש, שכולה אלקטרונית.
איציק כהן: את מערכת הרכש המרכזית הזאת הרשויות המקומיות יכולות לנצל מחר בבוקר.
איציק כהן: יש לנו מערכת של Real Estate - נדל"ן.
איציק כהן: המודול הזה קיים, ואין שום סיבה בעולם לפתח את המוצר הזה מחדש.
איציק כהן: בזמנו, כשרצנו עם הפרויקט הזה, השיטה היא לעשות קודם כל מיפוי, לאחר מכן ניתוח כלכלי - ROI, החזר השקעה, מתי ואיך - ולאחר מכן השתתפות המשרדים עצמם: כל משרדי הממשלה השתתפו ב-5% מהפרויקט הזה, כי מי שלא משתתף אין לו מחויבות.
איציק כהן: אנחנו טוענים: (א) יש לנו משאבים של הון אנושי; (ב) יש היום פלטפורמה מוכנה.
איציק כהן: יש חמש שכבות מוכנות לכל השירותים: (1) רשת תקשורת שמחברת את כל משרדי הממשלה, ויכולה לחבר את כל הסטור הציבורי; (2) ERP - ניהול משאבי ארגון.
איציק כהן: כל הגופים במדינה הולכים בכיוון של ה-ERP.
איציק כהן: כולם הולכים על מערכת מוכנה, ולא הולכים לפתח שום דבר חדש בנושאים האלה.
איציק כהן: העקב אכילס היחידי שיכול להיות ברשויות המקומיות הוא נושא הגביה, ואבי קטקו יכול להציג את הנושא היטב - מדוע זה ייחודי ומדוע זה יכול להוות סלע עומד ברשויות.
איציק כהן: אבל כל שאר המודולים - פיננסי, לוגיסטי, רכש אלקטרוני שמבוצע כולו באינטרנט, כספת לאזרחים, דואר אלקטרוני מאובטח לאזרחים, אבטחה, כרטיס חכם – כל זה מצוי היום בפלטפורמה הממשלתית.
איציק כהן: אני קורא לכם לקחת את זה ולנצל את זה חינם - כי זו פלטפורמה מוכנה.
איציק כהן: כאשר אנחנו עולים מבחינה אפלקטיבית מעלה, אנחנו רואים את כל השירותים המרכזיים: יש לנו שרת טפסים של כל המדינה.
איציק כהן: נמצאות כאן רשויות מקומיות שיש להן את כל שרת הטפסים, כמו עירית ירושלים.
איציק כהן: יש לנו שרת תשלומים שהוא זמין היום לכולם בנושאים האלה.
איציק כהן: יש לנו שרת של כספות ודואר פנימי מאובטח, דואר רשום מאובטח - מהממשלה לכיוון האזרח.
איציק כהן: כלומר, כל הפלטפורמות מצויות היום בידי הממשלה לכיוון הרשויות.
זבולון אורלב: אני רוצה להקשות עליך: אני חושב שבהחלט ראוי ונכון שהתוכניות הממשלתיות יעמדו לרשות השלטון המקומי.
זבולון אורלב: אבל אבקש לשאול איך הממשלה רואה את אחריותה בסוגיה הזאת מול השלטון המקומי?
זבולון אורלב: האם הממשלה אומרת: השלטון המקומי הוא מדינה אחרת, שידאגו לעצמם, או שהממשלה אומרת שיש ראיה הוליסטית של צורכי האזרחים במדינת ישראל; יש ראיה כוללת בנוגע לאופן שבו מדינת ישראל תהיה "מדינה חכמה" על משקל "עיר חכמה".
איציק כהן: אדוני היושב-ראש, בדברי הפתיחה שלך אמרת שהאזרח הוא תושב.
איציק כהן: אינני מדבר כנציג אגף התקציבים או כמי שמקצה את התקציבים - בענין הזה יש לפנות לקובי הבר, לחשב הכללי ולמנכ"ל משרד הפנים.
איציק כהן: אבל ביחס לשירותים שאנחנו נותנים היום, אני אומר שהאזרח הוא תושב ושהתושב הוא אזרח.
איציק כהן: ראשית, צריך להתחיל מהתושב לכיוון האזרח, כי כל המשאבים, הכל נולד מהתושב עצמו - החל ברישום לגנים ולבתי ספר וכל השאר.
איציק כהן: אנחנו זמינים כדי לתת כאן את כל השירותים תחת המטריה של שירותי מימשל זמין לתושב.
איציק כהן: עובדה שאנחנו עושים זאת בעיר אריאל – אנחנו מנפיקים שם 20 אלף כרטיסים חכמים לתושבים.
איציק כהן: הם עובדים אונליין מולנו בנושאים האלה.
איציק כהן: אנחנו רואים אחריות בנושא של שירותי מימשל/אזרח/תושב.
איציק כהן: אנחנו לא רואים הבדל בנושאים האלה.
איציק כהן: העקב אכילס היחיד הוא מה שקורה בתוך הרשויות - מערכת לוגיסטית, מערכת פיננסית ומערכת רכש לא נמצאות היום בדרגה שבה נמצאים משרדי הממשלה.