GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה אלקסלסי: מייד עובדי החברה יתנו סקירה כללית, אבל GIS זה הסביבה הגיאוגרפית, זו חברת בת של האוטומציה ודרכם אנחנו משרתים - - -
2482: זה כל מה שעושה המועצה הארצית לתכנון ובנייה, אגף המדידות.
זבולון אורלב: לשי כנעני יש כעת תוכנית שהוא קובע את המיפוי של בתי הספר.
אהובה פיינמסר: לפי ריכוזי האוכלוסין.
משה אלקסלסי: כן, זה אנחנו.
זבולון אורלב: כשלא הייתה לו תשובה טובה הוא תמיד נהג לומר: אבל זה היה ב- GIS.
משה אלקסלסי: דרך חברת הבת אנחנו למעשה משרתים את כלל הוועדות המקומיות, הוועדות המרחביות ברחבי הארץ.
משה אלקסלסי: עם סל השירותים הזה אנחנו מובילים את החברה לרווחתם של תושבי המדינה.
משה אלקסלסי: כמובן חלים שינויים ותמורות במערכת הסובבת ואנחנו נערכנו בחברה, גם בגלל הנושא של התחרות, התמקדנו במספר נושאים שהתווינו לעצמנו: צמצום בהוצאה, היערכות לשינויים טכנולוגיים והוזלת מחירים.
משה אלקסלסי: כל אלה התחייבו כתוצאה מהשינויים שנעשו.
משה אלקסלסי: שינוי המבנה הארגוני של החברה: צמצמנו בכוח אדם, מתוך 700 שחררנו 200 עובדים ונשארנו עם 500 שמתפקדים בצורה נכונה.
משה אלקסלסי: הפכנו לחברה רווחית.
משה אלקסלסי: מדי שנה אנחנו מרווחים כ-15 מיליון שקל שהם באיזון חוזר, זה חוזר כולו לשינוי הטכנולוגי, לרכש של המערכות החדשות כי אנחנו חברה מעורבת, 40% זה המדינה ו-60% זה השלטון המקומי.
משה אלקסלסי: אנחנו אחת מ-4 זרועות כלכליות של השלטון המקומי.
זבולון אורלב: מה קורה עם החלטת הממשלה לגבי ההפרטה?
משה אלקסלסי: החלטת הממשלה לגבי הפרטה – אנחנו במשא ומתן.
משה אלקסלסי: קיימת נכונות של השלטון המקומי בנושא של הפרטה.
משה אלקסלסי: המדינה יש לה 40%, אנחנו בשלבים עם מר גבאי, יש לנו ישיבה של השלטון המקומי בנושא הזה כדי לגבש את המבוא לרצונות שלנו ולהגיש אותן למר גבאי.
משה אלקסלסי: כמובן כפי שאמרתי, יש לנו את העבר, אנחנו אולי משולים קצת לעם ישראל, יש לנו שורשים עמוקים, טובים בכל רחבי הארץ, יש לנו עבר מפואר ואנחנו תמיד שואפים לשמור על העטרה לאורך כל הדרך.
משה אלקסלסי: בנוסף למצב שמתהווה כיום עינינו נשואות הלאה, קדימה.
משה אלקסלסי: לשם כך הטרחנו את ועדת המדע על מנת לעמוד מקרוב על כל הפרויקטים החדשים שהחברה בונה כשבאמת
משה אלקסלסי: חתנו מאות תוכנות שיוצרו על ידי החברה.
משה אלקסלסי: בחלקן פופולריות מאוד שנכנסו וחלחלו לתוך המערכת המוניציפלית וישנן כאלה שבהחלט בקול ענות חלושה ואותן אנחנו מוציאים מהמערכת.
משה אלקסלסי: במגע שלנו מול הלקוחות שהם מאוד חשובים לנו יש הסכמים.
משה אלקסלסי: יש הסכמים גמישים של החברה לאוטומציה.
משה אלקסלסי: כלומר כל רשות יכולה לעזוב אותנו אם היא רוצה מהיום למחר, אין כפיה ואין כאן מצב שאנחנו שולטים ביד רמה.
משה אלקסלסי: את זה הייתי מבקש להוציא מהלקסיקון של החשיבה.
משה אלקסלסי: אנחנו חברה שמתבססת על טכנולוגיה וזה הקטליזטור שבזכותו אנחנו מחזיקים מעמד.
זבולון אורלב: למה כדאי לרשות מקומית לעבוד אתכם?
משה אלקסלסי: במבחן התוצאה, כ-80% מהרשויות המקומיות עובדות איתנו באופן מלא וכ-20% באופן חלקי.
משה אלקסלסי: לאחר שהם הולכים לבדוק את המערכות האחרות מול המערכות שלנו הם מגיעים למסקנות.
משה אלקסלסי: אני מדבר על מערכות קיימות, לא על העתיד.
משה אלקסלסי: אני מדבר על מצב הפקג', הרוחב שלו שהוא מגוון שלא יסולא בפז.
משה אלקסלסי: זה נושא ראשון, טכנולוגיה.
משה אלקסלסי: הנושא השני הוא הקשר שלנו עם הלקוח.
משה אלקסלסי: העובדים שלנו תדיר מופיעים ברשויות המקומיות, בודקים מה חסר, בודקים מה מצב הרשות, אם ניתן לסייע ולהושיט יד, אם זה למנמ"רים ואם זה לגופים אחרים ולכן אנחנו מצליחים להחזיק מעמד מול הרשויות ומקבלים את העדיפות שלהן.
משה אלקסלסי: לדוגמא: חתמנו במהלך השנה החולפת עם כ-80 ערים ורשויות מקומיות וזו המכסה השנתית כי זה אחת לשלוש שנים, זה חוזר ברוטינה.
משה אלקסלסי: יש כאלה שמצאו לנכון ללכת עם אחרים וזה לגיטימי.
משה אלקסלסי: יש כאלה שאחרי שבדקו חזרו אלינו, ראה דוגמא פה בשולחן, בוודאי ידבר על כך רון נחמן.
משה אלקסלסי: יחד עם זאת אנחנו לא מתכסים בשמיכה של השבחה עצמית, אנחנו לא יושבים ומהללים את עצמנו, אלא החברים יושבים פה ושוקדים בעבודה יומיומית כדי להביא את המערכת לטכנולוגיה המתקדמת ביותר.
משה אלקסלסי: ובמה הדברים אמורים?
משה אלקסלסי: קודם כל מבחינת שפת המחשוב.
משה אלקסלסי: עברנו ל – GAVA וזה מבחינת התפיסה שלי כראש רשות לשעבר, שכנעו אותי המומחים ואמרו: משה, כשאתה בונה עיר קודם תבנה את התשתיות.
משה אלקסלסי: על התשתיות אתה יכול לעשות כל מה שאתה רוצה אבל אם הבסיס לא יכול לקלוט את המערכות הנוספות אז אנחנו בבעיה.
משה אלקסלסי: לשם כך הלכנו על ה- GAVA ORACAL - - -
זבולון אורלב: אתה מדבר איתי סינית.
משה אלקסלסי: זה שפת מחשוב שמהווה את הבסיס לקלוט כלים נוספים במערכת.
משה אלקסלסי: אני אתחיל להסביר כלי, כלי כדי שנוכל להבין היכן אנחנו עומדים.
זבולון אורלב: באיזו שפה אנחנו מדברים בכנסת?
עמנואל גז: אנחנו מבוססים על מערכות של מייקרו סופט ויש לנו גם בסיס נתונים של אורקל ואין ספק שמדובר בטכנולוגיה המתקדמת ביותר.
זבולון אורלב: השפות יכולות לדבר אחד עם השנייה?
בני שיינין: בדרך כלל כן.
משה אלקסלסי: אני ממשיך להסביר את המוצרים שהם בקדמת הטכנולוגיה והם יהיו חלק מהנוף היומיומי בחברה לאוטומציה.
משה אלקסלסי: אני מדבר על BTM שזה כלי לניהול תהליכים עסקיים.
משה אלקסלסי: משרד החינוך קרוב לליבך אדוני היושב ראש, ואנחנו מנהלים רישום של תלמידים.
משה אלקסלסי: אבל הרישום זה לא רק רישום, זה כולל גם שיבוץ וגם מבחינת העלות כמה זה עולה לרשות המקומית וכמה זה עולה להורה.
משה אלקסלסי: כל זה ביחידה אחת וזה נקרא תוכנה חוצה מערכות ואתה המנהל שמשתמש בזה מקבל את הנתונים בצורה המהירה ביותר.
משה אלקסלסי: יש לנו כלים נוספים שיוזכרו אחר כך בהיבטים הגיאוגרפים.
משה אלקסלסי: בעקבות שני מכרזים גדולים שזכינו בהם השנה, אחד זה מיתב פתח תקווה, זה תאגיד המים של פתח תקווה.
זבולון אורלב: תמורת הנחה באגרה?
משה אלקסלסי: תמורת ידע ויכולת אישית ועמידה מול מתחרים אחרים.
משה אלקסלסי: כמו כן זכינו במכרז נתניה ושם אנחנו מטמיעים את הנושא של בסיס הנתונים שאנחנו עובדים ושוקדים עליו עם לוח זמנים שבדצמבר ינואר נספק את המערכת הזאת.
משה אלקסלסי: בנושא תאגיד המים של פתח תקווה בנוסף ל – GAVA אנחנו מכניסים גם את ה – ERP.
משה אלקסלסי: זה אינטגרציה של יישומים ביחידה אחת.
משה אלקסלסי: המטרה שלנו היא להכניס את הגביה ואת הפיננסים ואת החינוך ואת כל המערכות ביחידה אחת.
משה אלקסלסי: בסופו של דבר המטרה שלנו מבחינת החזון היא להביא מוצר שהמשתמש יכול להגיע לתוצאות מרוכזות ומשמעותיות במינימום זמן.
משה אלקסלסי: זו המטרה של החברה לאוטומציה ועם זה אנחנו הולכים ומתקדמים.
משה אלקסלסי: יש לנו בהחלט נושאים נוספים: CRM זה מערכת ניהול, קשר עם הלקוח.
משה אלקסלסי: אני אוהב להלהיב ראשי רשויות ולומר להם: תראו, זו מערכת שכשאתה עושה קבלת קהל, היא יכולה לתת לך תשובה כמה פעמים אותו אזרח שמגיע מולך הגיש תלונות והאם התלונות טופלו.
משה אלקסלסי: האם הילדים שלו במרכז הקהילתי, האם הם מבקרים בבתי הספר, פרופיל של התושב לגבי כל הנושאים ואתה פונה אליו באופן אישי ישיר כשאתה כבר יודע נתוני מצב לגביו.
משה אלקסלסי: לא אכביר מילים כי יש לנו תוכנית עמוסה ואני רק הפותח אבל המוטו שלנו אדוני הוא שאנחנו מאמינים בחוסנה של החברה לאוטומציה כחברה שיוצרת כ"מעיין המתגבר", ממשיכה ללא הפסק.
משה אלקסלסי: היא תעמוד בקדמת הטכנולוגיה ותיתן תשובות והמטרה שלנו היא שנהייה ראויים לתת את השירותים לרשויות המקומיות ולהמשיך להוות את הגשר כפי שאמרתי בהתחלה, מול האזרח.
משה אלקסלסי: האזרח הוא בראש מעיננו.
משה אלקסלסי: אנחנו כאן עומדים לתת פיתרונות בתחומי אינטרנט, ממשל זמין – כל הנושאים שהממשלה יושבת ומתכננת היום – לנו יש וזו אחת הנקודות החשובות: משקיעים הון עתק בפרויקטים - כשלנו יש את הידע והיכולת.
משה אלקסלסי: כיום הגענו לבשלות של העשייה ואנחנו יכולים להושיט יד לממשלה.
משה אלקסלסי: ולמרות שאנחנו 40% ממשלה, אנחנו לא מבקשים עזרה כספית ומעולם לא קיבלנו.
משה אלקסלסי: הכל תוצר מקומי בעבודה ובזיעת אפיים של עובדי החברה לאוטומציה.
משה אלקסלסי: אני מודה לך אדוני יושב ראש הוועדה על הביקור ואני מבקש מהחברים אחד לאחד שיאמרו בהתאם לתוכנית היום את דברם.
משה אלקסלסי: אני רק אציג אותם בקצרה: משה פרין הוא סמנכ"ל תוכנה ותשתיות, עמוס רובין הוא סמנכ"ל שירותי לקוחות ופרויקטים והוא אחד הטובים ביותר בתחום המים במדינת ישראל.
משה אלקסלסי: רפי ליטמן שאני יכול לומר לשבחו שהרווחים בחברה והשינויים והעמקת הגבייה ברשויות המקומיות נעשו הודות לו ולשינוי שהוא הנהיג.
זבולון אורלב: קראתי את דוח ביקורת המדינה וראיתי שיש שם בעיה עם הגבייה.
משה אלקסלסי: אורלי הר -ציון מנהלת חברת קומפלוט זה ה-GIS שאמרנו.
משה אלקסלסי: גברת רוני סופר מנהלת אגף יישומי וממשקי אינטרנט, היא למעשה הממשל הזמין ומובילה את כל הנושא.
משה אלקסלסי: אבי וגנר – מנהל אגף עיריות.
משה אלקסלסי: אצלנו זה מחולק לאגף עיריות, אגף מועצות מקומיות ויישובים קטנים.
משה אלקסלסי: מר וגנר אחראי על הערים במדינת ישראל.
משה אלקסלסי: גברת מיכל ברק – פרוייקטורית של ה-GIS.
משה אלקסלסי: בבקשה עמוס.
עמוס רובין: אכנס ישר לסדר היום מבחינת תוכנית המצגות.
עמוס רובין: אני אעביר את תפיסת הפיתרון של מערכת מידע עירונית שאנחנו מספקים היום לרשויות המקומיות.
עמוס רובין: לאחר מכן אורלי הר- ציון תציג את הפתרונות ההנדסיים והגיאוגרפים שמשלימים לפיתרון כולל לרשות המקומית.
עמוס רובין: בהמשך רוני סופר תדבר על הפורטלים האינטרנטיים תוך התייחסות לטכנולוגיה המתקדמת שיש היום וחשיפת שני סוגים שדיברתי קודם, אם זה מערכות תפעוליות לתפעול הרשות המקומית כולל המערכות ההנדסיות, איך זה ייחשף באמצעות עולם האינטרנט לאחרון המשתמשים, ולא חשוב מיקומו בעולם.
עמוס רובין: בהמשך אבי וגנר ידבר על פוטנציאל של שיתופי פעולה בכל מה שקשור במערכות מידע מקומיות עם מערכות מידע ארציות כדי, בסופו של יום, לייעל את התהליך השוטף ולתת את השירות הטוב ביותר לאזרח כי זו בעצם המטרה גם של השלטון המקומי וגם של השלטון המרכזי.
עמוס רובין: בסוף אנחנו ספקי האמצעים למתן שירות הולם לתושב, זה ככותרת, זו מטרת העל של כל הארגון הזה שאנחנו נותנים לו שירות.
עמוס רובין: כמובן רון נחמן יציג, מנקודת מבט של ראש עיר, איך באמת הוא מצפה לקבל את המידע מאותם כלים וטכנולוגיות שאנחנו מספקים.
עמוס רובין: (הקרנת מצגת)
עמוס רובין: מה קורה פחות או יותר בשוק הזה נכון להיום ובהתאם למה שקורה פיתחנו את הקונספציה שאציג בגדול.
עמוס רובין: נכון להיום, האזרחים להבדיל מבעבר, מצפים לשירות מהיר, זריז, ומידע זמין מכל נקודה שקיימת.
עמוס רובין: החל מסלולר, דרך אינטרנט וכמובן כשהוא מגיע למגע עם איש קבלת קהל בכל ארגון, ולא חשוב כרגע אם זה רשות מקומית או משרד ממשלתי.
עמוס רובין: כתוצאה מכך דרישות הרשויות המקומיות כיום הן למתן פיתרון כולל וזה חלק מהתשובה למה שמשה אלקסלסי ענה: למה כדאי לרשות המקומית לעבוד איתנו, כי אנחנו מציגים פיתרון כולל לניהול כלל הרשות המקומית מבחינת מערכת המידע וזה נותן 2 יתרונות: האחד, ההפריה ההדדית מרשות לרשות.
עמוס רובין: אנחנו מביאים רעיונות ודרישות של רשות א', מיישמים אותם ברשות א' וגם כמובן ביתר הרשויות, מצד שני כידוע, רשות מקומית מחולקת להמון יחידות משנה.
עמוס רובין: בכל יחידת משנה יש לא מעט תהליכים בין היחידות השונות.
עמוס רובין: היום אנחנו מציעים פיתרון כולל שקושר באמצעות אותם מוצרי אינטגרציה את הפעילויות השונות בין יחידות המשנה ומייעל בסופו של יום את תהליך העבודה.
עמוס רובין: דוגמא שמשה דיבר זה הנושא של מערך החינוך.
עמוס רובין: הקשר בין גביית שכר לימוד לבין שיבוץ ילדים לבין דיווח מבית הספר למערכת העירונית ומהמערכת העירונית למשרד החינוך – מבחינתנו אנחנו יכולים להגדיר את זה כתהליך אחד ארוך שיש בו תחנות שונות.
עמוס רובין: כל רשות יכולה להגדיר את התחנות שלה ובהתאם לכך אנחנו בונים את החליפה המותאמת לאותה רשות.
עמוס רובין: אחרי שהגדרנו את הציפיות ואת הדרישות של הרשויות הגדרנו חזון שממנו אנחנו מתקדמים קדימה איך ליישם את זה הלכה למעשה.
עמוס רובין: החזון אומר דבר מאוד פשוט.
עמוס רובין: במרכז יש לנו את מערכת המידע של הרשות המקומית שכוללת בתוכה את כל היישומים התפעוליים שמשרתים את כל הפקידות שבאה במגע עם תושבים או בינה לבין עצמה.
עמוס רובין: ארחיב על מערכת המידע הזו בהמשך.
עמוס רובין: מסביב למערכת המידע אנחנו רואים 5 סוגי לקוחות שמבחינתנו אותה מערכת מידע תשרת את כל הלקוחות האלה באותה מידה ולא יהיה מצב של שכפול מערכות מידע ושינוע קבצים וכדומה.
עמוס רובין: ברגע שיש אובייקט מסוים במערכת המידע שמשמש את העובד, אותו אובייקט יכול לשמש את התושב, את הספק, את העובד, את המנהל ברשות המקומית וכמובן את השלטון המרכזי.
עמוס רובין: מבחינתי, ברגע שיש לי נתון בסיס כמו נתוני תושב או נתוני נכס או נתוני תקציב, יש לי אותו במקום אחד פעם אחת וכל מי שיש לו הרשאה מכל 5 המשתמשים בפוטנציאל – יכול לגשת לאותו נתון ללא צורך לשכפל, לשנע נתונים וכו'.
עמוס רובין: זו תפיסת הפיתרון הכולל וזה מוביל אותנו להגדרה מאוד מעמיקה של איך תיראה בסופו של דבר מערכת המידע העירונית.
עמוס רובין: זה צריך להביא אותנו למצב שמערכת המידע תהפוך להמון אובייקטים תפעוליים שבפוטנציאל יכולים להשתמש בטכנולוגיות המתקדמות, ולא חשוב אם זה דוט נט בכנסת או GAVA בחברה לאוטומציה, בסופו של דבר האובייקטים האלה עטופים וניתנים לתפעול מכל סביבה שהיא.
עמוס רובין: איך עושים את זה הלכה למעשה?
עמוס רובין: תוך התייחסות לכל מה שקורה בהתפתחות מערכות המידע בעולם בכלל ובארץ בפרט.
עמוס רובין: שימוש מתקדם עם כלים טכנולוגיים מבית היוצר של יצרנים עולמיים החל ממערכות הפעלה מתקדמות, הרי אנחנו לא מייצרים מערכות הפעלה ובסיסי נתונים.
עמוס רובין: ההתמחות שלנו זה בייצור התהליכים העסקיים של השלטון המקומי.
עמוס רובין: אנחנו אורזים מוצרים מבית היוצר העולמי – אם זה מוצרי ERP בחלק מהדברים, אם זה מוצרים לניהול קשר עם הלקוח.
עמוס רובין: הרי מערכת לניהול קשרי לקוחות, ולא משנה כרגע אם הלקוח הוא לקוח של סלקום או אורנג' או אוסם או שהוא לקוח של רשות מקומית או של משרד הפנים או משרד החינוך.
עמוס רובין: מבחינתי לקוח נמצא במרכז, סביבו יש לא מעט פעילויות.
עמוס רובין: חלק מהפעילויות אלו פעילויות מוניציפליות.
עמוס רובין: אני כורך את אותה מערכת לניהול קשרי לקוחות עם מערכות הליבה הייחודיות של השלטון המקומי.
עמוס רובין: בנוסף שימוש בכלים מאוד מתקדמים לאינטגרציה ושילוב תהליכים עסקיים.
עמוס רובין: כמו שהזכרתי קודם, העולם הישן של מערכות המידע תמך באספקת תוכנה לכל יחידה ויחידה.
עמוס רובין: כמו שלמשל בכנסת נניח לכל משרד ומשרד הייתה תוכנה משלו או אפילו בתוך המשרד עצמו – כל אחד בתחום ההתמחות שלו – מי שמתעסק במשאבי אנוש הייתה לו תוכנה משלו ומי שמתעסק בנושאים הנדסיים הייתה לו תוכנה משלו ומי שעוסק בלוגיסטיקה הייתה לו תוכנה משלו – העולם היום מספק מוצרים שניתן לקחת את אותם אובייקטים פעילים.
עמוס רובין: ובאמת, אם זוהה תהליך חוצה ארגון אני יכול לקחת אובייקט מכל תוכנה ותוכנה, לקשור אותו תחת תהליך אחד ולבצע מעקב ובקרה וזה המפתח לייעול התהליכים, כשיש שליטה מעקב ובקרה אחרי ביצוע הפעילויות באמצעות מערכת המידע.
עמוס רובין: אנחנו מתייחסים למערכת המידע ככלי שבאמצעותו מנהלים את הארגון בצורה הרבה יותר יעילה.
עמוס רובין: המטרה שלנו היא לספק אמצעים כדי שהעבודה בארגון אותו אנחנו משרתים תהיה יותר יעילה.
עמוס רובין: בנוסף – כלים למקבלי החלטות.
עמוס רובין: לא יעזור כלום, בכל ארגון יש הנהלה.
עמוס רובין: ההנהלה חייבת להיעזר בכלים שיקבלו את הנתונים מהמערכות התפעוליות באופן זמין שעל פיהם הם יקבלו את ההחלטות.
עמוס רובין: דוגמא קלאסית, שוב מעולם משרד החינוך.
עמוס רובין: מעת לעת אנחנו מבצעים ניתוחים דמוגרפים על מפות גיאוגרפיות למשל בנושא של מערכות ה-GIS ורואים את התפלגות התלמידים על פני מפות וזה נתון, טוב מראה עיניים, שיכול לתת למקבל החלטה כיוון האם להקים פה גן, לא להקים פה גן וכו'.
זבולון אורלב: אני חייב להזכיר, אהובה פיינמסר נמצאת פה, לאהובה ולי היה מנכ"ל במשרד החינוך, קראו לו אליעזר שמואלי, והוא התנגד מאוד למחשב את שעות ההוראה.
זבולון אורלב: הוא אמר: עד עכשיו אנחנו במשרד מחליטים אם לפתוח כתה או לא לפתוח כיתה והאינפורמציה היא רק בידינו.
זבולון אורלב: מרגע שיהיה מחשוב, אגף התקציבים יתחיל לראות לנו יותר מדי ויגיד: אין הצדקה לפתוח פה כיתה.
זבולון אורלב: ולכן אליעזר שמואלי ממש התנגד ואנחנו הצעירים היינו צריכים להילחם כדי למחשב.
זבולון אורלב: לכן, לפעמים לא כדאי למחשב.
זבולון אורלב: ככה אני מחליט לפתוח כתה, מי יגיד לי לא? אני פותח כיתה.
עמוס רובין: דוגמא נוספת מעולם החינוך - - -
זבולון אורלב: אגב, אחרי החינוך הייתי גם שר הרווחה אז תביא גם דוגמא מעולם הרווחה.
זבולון אורלב: ועכשיו אוכל להגיד לכם שהייתה לי אכזבה מרה כשבביקורים שלי ראיתי הרבה רשויות מקומיות שעדיין לשכת הרווחה עובדת כמו בתקופת ימי הביניים.
משה אלקסלסי: אבי וגנר ייתן סקירה בהרחבה בנושא הזה.
עזריאל בלזם: כשמשרד הרווחה היו בעיריית רחובות הראינו את הבעיות של הפונים שלנו על גבי מפה בעזרת ה-GIS, הם אמרו: אולי עוד 30 שנה נגיע לזה.
עמוס רובין: בנושא רווחה משתמשים במחשוב או באי מחשוב כתירוץ בגלל צנעת הפרט, שמים את כל המידע במקום אחד, אף אחד אין לו נגישות אבל היום בעולם המתקדם יש שיטות - - -
זבולון אורלב: אני לא שמעתי על התירוץ של צנעת הפרט, אני שמעתי רק על בעיות כספיות.
עמוס רובין: בכל אופן, בפורטל ארגוני הרעיון הוא שכל היישומים האלה, ולא חשוב כרגע אם זה יישומים מבית היוצר של החברה לאוטומציה או שילוב של כלים קיימים, משולבים תחת מה שנקרא: ממשק משתמש אחיד, ולא חשוב כרגע מי אני.
עמוס רובין: האם אני ספק או האם אני תושב מהבית – מפעיל את אותם יישומים תחת מתן פיתרון מושלם לכל מה שקשור כמובן לאבטחת מידע וכו'.
עמוס רובין: כי בלי זה חבל על כל העבודה.
עמוס רובין: ככל שהטכנולוגיה יותר מתקדמת גם מפתחים סביב זה הרבה מנגנוני אבטחה כדי למנוע את המצב של הגעת מידע לא נדרש ליעד.
בני שיינין: האזרח שניגש לקבל מידע, מאיפה הוא מקבל את המידע?
עמוס רובין: על כך תרחיב מייד רוני סופר אבל התפיסה המקורית היא שאנחנו עובדים על אותם אובייקטים כלומר שגם העובד וגם האזרח מפעילים את אותו שירות.
עמוס רובין: בנוסף אנחנו מתייחסים למה שקורה במגזר הציבורי בארץ - הפעלת מערכות ERP.
עמוס רובין: כמובן שאנחנו חייבים לקחת בחשבון את כל מה שקורה בארץ, במיוחד למערכות משיקות למערכות המוניציפליות.
עמוס רובין: התייחסות לנושא ה-ERP שקיים כמובן גם במשרדי הממשלה, במערכות הבריאות ובאוניברסיטאות.
2482: הוא לא נמצא במשרדי הממשלה, אי אפשר לעשות הצגה, פסדה.
2482: איןERP במשרדי הממשלה, שלא יספרו סיפורים.
2482: אין בכלל בשירותים.
2482: ERP יש בתעשייה.
2482: במגזר של הרשויות המקומיות, בכל העולם, אין ERP, מפתחים את זה היום.
2482: זה מה שנקרא פיתוח תוכן.
2482: מנסים באמצעות המרכבה לעשות את זה.
2482: משרד העבודה והרווחה לא מחובר בכלל ל- ERP.
עמוס רובין: אחרי שהצגנו פחות או יותר איך אנחנו משלבים גם מוצרים וגם מערכות, אגיד מה היה בעבר.
עמוס רובין: כמו שציינתי קודם, היו לנו הרבה מערכות תפעוליות ששימשו את כלל הפקידים בכל השלטון המקומי.
עמוס רובין: יושב ראש החברה, משה אלקסלסי, הציג את התפיסה הכוללת, 15,000 משתמשים, מעל 200 רשויות שתפעלו את כל המערכות האלה כאשר יש מערכות כוח אדם בשכר, מערכות פיננסיות, הכנסות אבל הדיבור ביניהן היה באמצעות ממשקים או באמצעות העברת קבצים כאלה ואחרים בין מערכות וכמובן ממשקים למערכות חיצוניות ולגורמים חיצוניים.
עמוס רובין: זה מה שהיה בעבר.
עמוס רובין: תפיסה החדשה שלנו היא תפיסה שאומרת: אני נותן פיתרון כולל לרשות המקומית כאשר הפיתרון הכולל הזה מתחיל מממשק משתמש אחיד שמשמש גם את תיק התושב, שעל כך רוני סופר תסביר, איך התושב מהבית יכול לקבל נתונים מתוך אותן מערכות תפעוליות.
עמוס רובין: כמובן ניהול קשרי לקוחות – אותה מערכת ניהול קשרי לקוחות, בסוגריים CRL- וכמובן פורטל ארגוני שקושר את כל היישומים האלה.
עמוס רובין: במרכז יש לנו את כל המערכות התפעוליות, ופה יש רק דוגמא של כל המערכות התפעוליות כאשר מבחינתי זה לא משנה אם המערכת התפעולית היא פרי תוצר של החברה לאוטומציה או שילוב של מוצר חיצוני.
עמוס רובין: הדבר החשוב ביותר הוא שיש לי פה מוצרים לביצוע אותה אינטגרציה בין כל היישומים השונים לניהול התהליך העסקי.
עמוס רובין: למשל, במיתב פתח תקווה הצענו פיתרון שחלק מהיישומים האלה הם מבוססי ERP, לא לקחנו את כל ה- ERP, בדיוק כמו שרון נחמן אמר.
עמוס רובין: אין היום ERP שנותן מענה לכלל התפעול השוטף של רשות מקומית או של הממשלה בכללותה.
עמוס רובין: לקחנו אובייקטים מסוימים שהם מבחינתנו מוכנים לתפעול בתאגיד מים, שילבנו אותם באמצעות אותם מוצרי שילוב, מוצרי אינטגרציה, עם מערכות הליבה שלנו כמו למשל מערכת גבייה וצרכנות, מערכת גיאוגרפית והנדסית.
עמוס רובין: לקחנו מוצרים כאלה יחד עם יישומים בודדים מה – ERP בשילוב תשתיות התוכנה האלה יצרנו פיתרון כולל לתאגיד המים.
עמוס רובין: אותו דבר נתנו פיתרון כולל לעיריית נתניה רק שחלק מהיישומים הם לא ה – ERP של סל המוצרים שלנו כי אנחנו מאמינים שבנושא פיננסים, לוגיסטי, תקציב וכו' – המערכות שלנו יותר בשלות מאשר ERP לתת מענה לרשות מקומית.
עמוס רובין: מתחת לזה, ניתן לראות בשקף, יש את היישומים התשתיתיים שמשרתים את כל היישומים.
עמוס רובין: אם זה מערכות לניהול מערכות מידע למנהלים, מערכות גיאוגרפיות, מערכות לניהול מסמכים.
עמוס רובין: אתם יודעים שבעבר כל מערכת היה לה אובייקט של ניהול מסמך צמוד, אם היה בכלל.
עמוס רובין: היום התפיסה היא שמסמך אחד יכול להוות בסיס לכמה יישומים שונים.
עמוס רובין: למשל אם קיבלתי מכתב תודה בנוגע לעובד מסוים בצרכנות מים, אז אני אצטרך להצמיד את המכתב הזה גם למד המים שהוא קיבל עליו את מכתב התודה וגם למשאבי אנוש.
עמוס רובין: כלומר המכתב הזה צריך להיות צמוד גם למערכת הזאת וגם למערכת הזאת, וזה מכתב אחד.
עמוס רובין: זה אובייקט אחד שמשולב לכמה יישומים תפעוליים, ולא שיהיה מצב שיש כל מיני שכפולים וציונים וכו'.
עמוס רובין: וכמובן – ניהול הרשאות מאוד מוקפד.
עמוס רובין: מתחת כל זה או מעל כל זה, לא משנה כרגע איך מסתכלים על העיגול, הדבר החשוב ביותר, ועל כך אבי וגנר ירחיב בהמשך – זה שילוב מערכות חיצוניות בתוך המערכות המקומיות.
עמוס רובין: כבר עכשיו אנחנו מממשים שילוב מתוך מערכת אכיפת הגבייה, הפעלת אובייקט במשרד התחבורה לרישום ועיקול של רכב.
עמוס רובין: מי שלא שילם בזמן ארנונה או דוחות חנייה, באמצעות החץ הזה אנחנו פונים למשרד התחבורה ועושים עדכון מיידי.
עמוס רובין: הפוטנציאל הזה צריך לדעתנו להתרחב להרבה תחומים כי מבחינתי – האזרח נמצא בראש מעיננו והוא צריך לקבל שירות, ולא חשוב כרגע אם השירות הוא על ידי גוף מקומי או פה צריך להשתמש ברקע בגופים אחרים וכמובן האינטראקציה של התושב עם הרשות המקומית היא הרבה יותר אינטנסיבית.
עמוס רובין: לסיכום אמחיש הלכה למעשה איך בעצם העסק הזה עובד.
עמוס רובין: כאן אתם רואים דוגמא של מה שאנחנו מיישמים בפתח תקווה.
עמוס רובין: יש לי ברקע מוצר CRL של סף.
עמוס רובין: מוצר ניהול קשרי לקוחות של סף ובמרכז יש לי את אותו אובייקט, זה אובייקט שמבחינתי הוא אובייקט תפעולי שמופעל על ידי מערכת חיצונית או שמופעל על ידי פקיד באופן יזום ואותו אובייקט יכול להיות מתופעל על ידי האזרח מהבית, שעל כך רוני תרחיב בהמשך.
עמוס רובין: בעצם זה הצגת דוחות מצב החובות שלו לרשות המקומית.
עמוס רובין: דוגמא נוספת זה הפעלת מערכות גיאוגרפיות מתוך מערכת ה- CRL, מתוך מערכת ניהול קשרי לקוחות.
עמוס רובין: אם אני נמצא היום על תיק של נכס מסוים אני יכול לראות בדיוק איפה הוא ממוקם במפה על ידי הקלטת כלי בתוך מערכת ה- CRL.
עמוס רובין: בתוך מערכת של סף שילבתי אובייקט גיאוגרפי וזו בעצם הטכנולוגיה המתקדמת ביותר של הפיכת האובייקטים האלה לאובייקטים עטופים שניתנים לתפעול מכל מקום בכל זמן.
עמוס רובין: עד כאן.
עמוס רובין: כעת אתן את רשות הדיבור לאורלי שתרחיב את נושא ה- GIS.
אורלי הר-ציון: בחרתי להתחיל את ההרצאה בסיפור קצת אחר, קצת ברמה מקרו עולמית, אסון התאומים.
אורלי הר-ציון: לא מזמן צוין 5 שנים לאסון התאומים.
אורלי הר-ציון: מה שלא מתואר בעיתונות זה ניהול כל המשבר מאחורי הקלעים שבעצם הוצל לא מעט בעזרת ה- GIS.
אורלי הר-ציון: מה זה GIS?
אורלי הר-ציון: מה מנהלים איתו?
אורלי הר-ציון: (הקרנת מצגת)
אורלי הר-ציון: המונח עצמו כפירוש זה geographic information systems – זה בעצם טכנולוגיה שמאפשרת לראות נתונים במרחב.
אורלי הר-ציון: היא נותנת תמונת מבט לעומק של מידעים שונים.
אורלי הר-ציון: המידעים יכולים לבוא מתחומים שונים, הן גיאוגרפיים והן לא גיאוגרפים.
אורלי הר-ציון: כלומר גם בתחומי החינוך, גם בתחומי ההנדסה וגם בתחומי הרווחה, ואתן לא מעט דוגמאות בהמשך.
אורלי הר-ציון: ה – GIS זה בעצם טכנולוגיה ולא המידע עצמו שמאפשר לראות את המידע על גבי מפה, החל ממידע שיכול להיות לא נראה לעין, מתחת לאדמה, כשמדובר על תשתיות, דרך מידע שהוא על פני האדמה עד שאתה עולה לגובה ומקבל אספקט נוסף.
אורלי הר-ציון: זה בכמה מילים כדי לחבר את כולנו למה זה GIS.
אורלי הר-ציון: באסון התאומים ניהול כל המשבר בוצע על ידי תחום ה- GIS.
אורלי הר-ציון: הוקם מרכז חירום שעבד 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.
אורלי הר-ציון: היו שם אלפי מתנדבים שפעלו בליקוט ואיסוף של מידעים כאלה ואחרים מגופים שונים שזה יכול להיות רשות מקומית, זה יכול להיות כיבוי אש, משטרה, מכל גוף שהוא שהיה לו איזשהו מידע שיכול היה לעזור בניתוח האסון, בפינוי ובנתונים כאלה ואחרים שיכולים לעזור בניהול המשבר.
אורלי הר-ציון: אחת הבעיות הקשות שהייתה בניהול האסון בעזרת ה – GIS הייתה כל האחידות של המידע הזה.
אורלי הר-ציון: ואנחנו ראינו אותו גם בארץ, במלחמה האחרונה, בפרסום האחרון של המלחמה כשלצורך העניין, הדוגמא של צילומי אוויר כאלה ואחרים ששירתו את כוחות היבשה שהיו שונים מהצילומים ששירתו את כוחות האוויר.
אורלי הר-ציון: זאת אומרת, אין אחידות במידע עצמו ואנחנו עדים לשוני הזה דווקא בזמן משבר.
אורלי הר-ציון: אותם גופים עשו אינטגרציה בניתוח מידע כללי כזה בעזרת הטכנולוגיה של ה – GIS.
אורלי הר-ציון: תמונות נוספות כדי לקבל מושג מה היו התוצרים של ה – GIS באותה תקופה.
אורלי הר-ציון: מיפוי של אזורי הקביעה וההשפעה מהם.
אורלי הר-ציון: איפה נהרסו בניינים ממש, איפה נופצו זכוכיות, כלומר מיפוי לפי אזורים מסוימים של עומק הפגיעה שזו דוגמא אחת לגבי תוצר.
אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת זה כל המידע על המבנים ודרכי הגישה לכל צוותי החירום למיניהם.
אורלי הר-ציון: איך נכנסים למבנים האלה, מה דרכי הגישה הנוחים, היכן המעליות שם.
אורלי הר-ציון: כל הנושאים האלה שהיו מפוזרים אצל גופים שונים.
אורלי הר-ציון: עוד תשואה שהובאה דווקא למנהלים ולמקבלי החלטות זה כל הנושא של האסון בראייה של תלת מימד.
אורלי הר-ציון: כלומר מעבר לראיית המפה ועליה נקודות - קצת להסתכל על זה מזווית תלת ממדית, גבהים, מה יכול לקרות.
אורלי הר-ציון: זה העולם.
אורלי הר-ציון: עכשיו אנחנו נכנסים אלינו פנימה לתוך הארץ הקטנה שלנו שגם פה נעשה לא מעט גם ברמה הטכנולוגית פה בחברה לאוטומציה בפרט, בכלים שיכולים לתת תוצרים.
אורלי הר-ציון: אתחיל מהדוגמאות של התוצרים ואחר כך אחדד על הטכנולוגיה.
אורלי הר-ציון: עיר לדוגמא היא נצרת עילית שעשינו ניתוח לגבי איזשהו אזור שנוצר בעיר בראייה תלת ממדית.
אורלי הר-ציון: התעמקנו בכל הנושא התכנוני, מה אפשר לבנות, איך אפשר, גבהים, שכונות חדשות.
אורלי הר-ציון: עיר נוספת לדוגמא היא עיריית אריאל.
אורלי הר-ציון: כפי שאתם רואים, כל הנושא התכנוני, ועדות לתכנון ובנייה, GIS עירוני, שימושי קרקע, מה בונים?
אורלי הר-ציון: מה מותר לבנות.
אורלי הר-ציון: כלומר, אתה רואה מה קיים היום בשטח לעומת מה מתוכנן, מה שימוש הקרקע הייעודי.
אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת זה התמרורים.
אורלי הר-ציון: צמתים, מיפוי של קווי שפה למיניהם.
אורלי הר-ציון: בנושא החינוך: מיפוי עיר, חתך גילאים, עולים לכיתה א', בתי ספר, גם ברווחה עובדים יחד עם משרד הרווחה.
אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת: מיפוי לפי שכבות אוכלוסין.
אורלי הר-ציון: מפה שמסמנת את כל התושבים שגרים במקום מסוים.
אורלי הר-ציון: מפה לפי מרשם אוכלוסין, כל המידע, אם זה חירום ואם זה לא חירום – מי הם האנשים שנמצאים שם.
אורלי הר-ציון: הכל בהתאם לחתך הגילאים.
אורלי הר-ציון: נושא טכנולוגי נוסף זה שילוב כל הנושא של ה – GIS יחד עם מערכות טכנולוגיות שזה איזשהו פיתרון שאנחנו נותנים.