GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק כהן: לא פחות מזה צריך להיות כל פרויקט האנלוגיה בין מרכבה מורשתית לבין מרכבה מוניציפלית – אותו ערך מוסף, אותו החזר השקעה.
איציק כהן: לדעתי זה סדר גודל של 500 מיליון שקל.
איציק כהן: יכולים כאן לדבר – אז הגיחון הלך ל – ERP של ICP חברת נס, עיריית תל אביב עם ארנונה הלכה עם נס ב-100 מיליון שקל פרויקט.
איציק כהן: עיריית ירושלים הולכת עם מל"מ, העיריות הגדולות הולכות ונמסות.
איציק כהן: יישארו אלה שאין להם או מתוך 102 50 רשויות שאולי חייבות כסף לאלקסלסי כי אין להן במה לשלם וה-50 הנותרות אין להן כסף אפילו עבור התחזוקה או דברים של שיפורים שצריכים עכשיו.
איציק כהן: לבוא ולפתח את זה אי אפשר.
איציק כהן: מה שרון נחמן אמר זה נכון: זו צריכה להיות מדיניות, ואני לא מדבר כאיש האוצר, אני איש של טכנולוגיה כאן.
איציק כהן: לבוא לקובי הבר ולהגיד לו: כמו שהיה אי פעם הנושא של רוחבי בממשלה צריך לעשות את זה בנושא של רשויות מקומיות ולראות מה הנתח הממשלתי, מה הנתח של החברה לאוטומציה, מה הנתח של הרשויות עצמן.
איציק כהן: אם לא – כולם יסבבו סביב הדבר.
איציק כהן: למה אני אומר את הדברים האלה?
איציק כהן: כי אם כאן החברה לאוטומציה לא תהפוך את התושב, אזרח, לאותה רמת שירותים שמתחילים לקבל היום בממשל זמין - תהיה להם בעיה.
איציק כהן: אנחנו עושים את הפיילוט באריאל ובעוד 4 ערים נוספות – לא נמשיך לעשות את הפיילוט הזה כי אין לנו כסף לדברים האלה, לא נמשיך.
איציק כהן: אם הם לא ייקחו את הנושא הזה ואת המעטפת לפחות ואת האזרח עצמו במרכז כדי שלא יאבדו את הרשויות עצמן, ואם לא תכנס, אתה אדוני היושב ראש, ועדה מיוחדת לנושאים האלה – זה לא ילך כי אנחנו נסתובב כל פעם סביב עצמנו.
איציק כהן: זה פרויקט לאומי ממדרגה ראשונה שצריך להגדיר אותו.
איציק כהן: אני לא יודע מי צריך להגדיר אותו, משרד האוצר, משרד הפנים אבל אם לא יעשו את זה, כל יום שעובר אנחנו מסתובבים סביב עצמנו ושום דבר לא יתקדם.
משה אלקסלסי: במקום שהמטרה תהיה להסביר את הטכנולוגיה החדישה שהיא נחלת החברה לאוטומציה – המטרה פה שהוועדה המכובדת בראשות זבולון אורלב, כמו שאמר ידידי רון, תמיד זורקים אלינו בליסטראות שבהחלט לא מגיעות לנו.
משה אלקסלסי: כמו שפיטרת 4 מנכ"לים, מבחינת הדימוי.
משה אלקסלסי: אנחנו שועטים בחברה בקדמת הטכנולוגיה וראינו כאן, ומי שהקשיב למערכות שלנו אנחנו משקיעים פה במהלך השנתיים הקרובות כ-50 מיליון שקל לפיתוחים, דבר חסר תקדים בחברה לאוטומציה.
משה אלקסלסי: הפיתוחים האלה שאנחנו מדברים עליהם יהיו קדמת הטכנולוגיה על מנת להחזיק מעמד ברשויות.
משה אלקסלסי: אנחנו גם זכינו במכרזים, מר איציק כהן, ויש רשויות רבות בהמתנה לראות את ההתפתחויות שלנו על מנת שנוכל להביא אותן לרשויות המקומיות.
משה אלקסלסי: ולכן, זו הבקשה שלי - להתרשם קודם כל מההיבט המקומי כי על מנת להגיע לאוכלוסיות אין טוב מהשלטון המקומי.
2482: הבעיה היא איך אנחנו מתממשקים איתו, איך סוגרים את העסק.
מיכל דביר: אני רוצה שוב להגיד – תחת ימי השגרה אבל גם ימי המלחמה שעברנו – לא משרדי הממשלה, בחיפה לפחות, ולא שירותים מחשובים – כך שאם איזשהו תושב היה צריך להזדקק למשרד החינוך או למשרד הפנים הם פשוט לא סיפקו שירותים.
זבולון אורלב: איזה שירותים משרד החינוך היה צריך לתת בקיץ?
מיכל דביר: קייטנות לא היו והעירייה מצאה פיתרונות.
מיכל דביר: משרד הפנים לא היה ואנשים לא יכלו לקבל שום שירות.
מיכל דביר: אפילו סופרמרקטים פתוחים ובתי מרקחת פתוחים שבדרך כלל העירייה לא נותנת את השירותים האלה, במלחמה אנחנו נתנו את השירותים האלה לתושבים.
זבולון אורלב: גם במקום פיקוד העורף.
מיכל דביר: פרסמנו את זה באתר האינטרנט שלנו.
מיכל דביר: אבל זו לא צריכה להיות בעיה של העירייה דווקא איפה יש סופרמרקט פתוח או בית מרקחת או קופת חולים.
זבולון אורלב: למה זה לא בעיה של הרשות המקומית?
מיכל דביר: מפני שהעירייה בדרך כלל לא אחראית על סופרמרקט.
זבולון אורלב: משרד החינוך אחראי?
זבולון אורלב: מי אחראי להגיד לאזרח איפה פתוח הסופרמרקט במצב חירום?
2482: בתור ראש רשות אני רוצה להגיד.
2482: יש מטה מל"ח, יש פיקוד העורף יש הכל אבל בעצם אין כלום.
2482: כשביקשתי מראשי הרשויות לדרוש ועדת חקירה איך ראשי הרשויות צריכים לעמוד במצבי חירום, אם זה ב-91 במלחמת המפרץ וצבי בר ברמת גן וצ'יץ בתל אביב כשכולם ברחו, ואיך הרשויות בצפון צריכות היו לתפקד.
זבולון אורלב: זה יהיה המאבק שלנו להכריז מצב חירום.
זבולון אורלב: במצב חירום יש מכונה משומנת של מל"ח ופס"ח אבל פה היה פרטצ'.
מיכל דביר: אפילו מערכות המידע בזמן חרום עבדו כולל החברה לאוטומציה 24 שעות סביב השעון.
מיכל דביר: חברות פרטיות לא רצו לבוא.
מיכל דביר: היה עימות בטלביזיה בין מנכ"ל העירייה למנכ"ל HP כי אנשים של חברתHP לא רצו להגיע לצפון.
מיכל דביר: בדרך כלל בגלל אבטחת מידע הם לא מוכנים לשלוח לנו את החומרים של קובץ אוכלוסין במייל, הם שולחים לנו את זה עם שליח.
מיכל דביר: בזמן חירום הם הסכימו לשלוח במייל כי הם לא רצו להגיע, אף אחד מהם לא הגיע.
מיכל דביר: זה במסגרת הכללית של הנושא הזה של מי עובד.
עמוס רובין: המסר בסיכום הוא שהכתובת הראשונית לאזרח היא הרשות המקומית.
אבי וגנר: דובר על מערכת פס"ח שבחברה לאוטומציה היא באחריותה של רוני – היא לא הופעלה כי משרד הפנים לא נתן את ההנחיה להפעיל אותה.
אבי וגנר: אני רק אוסיף בקצרה כי רוב הדברים נאמרו.
אבי וגנר: רון אמר יפה מאוד – חסר קשר בין המערכות.
זבולון אורלב: למה אין ממשק מרכזי אינטראקטיבי?
אבי וגנר: אנחנו מבקשים את הממשק האינטראקטיבי למערכות.
אבי וגנר: לדעתי זה שיתוף פעולה בין 2 המערכות.
אבי וגנר: אחת הבעיות שאנחנו עומדים בפניהן היא שאין ממשק מרכזי אינטראקטיבי בין המערכות המרכזית והמקומית.
אבי וגנר: יש הרבה מידע באוויר, מידע שנמצא במשרדי הממשלה, מידע שקיים בכל משרד ומשרד כאשר יש לו השקה מקבילה ברשות המקומית.
אבי וגנר: לדוגמא: דבר שכולנו מגיעים אליו בכל רשות מקומית – תקציב.
אבי וגנר: איך מועבר התקציב למשרדי הממשלה בדוח?
אבי וגנר: יש בעיה בתהליך זרימת המידע.
אבי וגנר: דוגמא אחרת, נושא קובץ האוכלוסין.
אבי וגנר: אנחנו לא מגיעים אליו בצורה ישירה.
2482: אי אפשר לקבל אותו.
2482: משרד הפנים עם השטויות שלו, אי אפשר לקבל אותו.
איציק כהן: תוקף המכרז פג השנה.
איציק כהן: בשנה הבאה יהיה מכרז חדש למרשם אוכלוסין והוא לא יתנהל בצורה שזה היה עד היום.
2482: הייתה בעיה במשרד הפנים, אני אישית פעלתי כדי לעזור לאיציק כהן בזמנו בסיפור של מרשם התושבים שם.
2482: אי אפשר על רגל אחת לתת תשובות.
2482: מוכרחים לבחון בטבלה מה הם המוקשים בכל משרד ומשרד.
איציק כהן: היה מכרז בזמנו, הם בנו את המערכת זה היה זיכיון למספר שנים.
איציק כהן: החשב הכללי החליט להקדים את קריאת החוזה שלהם - - -
עזריאל בלזם: כל שנה הגיע לרשות המקומית קובץ הילדים שעתידים להיכנס לגילאי 3, 4, 5.
עזריאל בלזם: בשנה שעברה משרד הפנים גילה שמשרד החינוך מעביר את הקובץ לחברה והוא עצר את זה, לא הסכים להעביר.
עזריאל בלזם: משרד החינוך עלה על כך שאנחנו מקבלים את הקובץ בלי רשות.
אבי וגנר: בסופו של דבר היעד של כולנו, ורון אמר את זה נכון, זה שיפור השירות לתושבים.
אבי וגנר: לזה כולנו רוצים להגיע.
אבי וגנר: מדברים על שירות ישיר, על שירות זמין, אינטראקטיבי.
אבי וגנר: אנחנו מגיעים היום לרבים מהתושבים באמצעות המערכת שנקראת תיק תושב.
אבי וגנר: אותה מערכת שמגיעה לאזרח הביתה עם כל האפשרויות שיש לו מבחינת קבלת שירות ברשות המקומית.
אבי וגנר: ממשל זמין – באמצעות תיק תושב תגיע גם היא לאותו אזרח בבית.
אבי וגנר: אנחנו למעשה אותה כתובת שמגיעה כמעט לכל אזרח במדינת ישראל.
אבי וגנר: (הקרנת מצגת) מה הדרך להגיע לזה?
אבי וגנר: שאלת איך, מה הפיתרון?
אבי וגנר: לשלב את החברה לאוטומציה כגורם מרכזי באינטגרציה בין השלטון המרכזי והמקומי – זו מילת המפתח לעניין.
אבי וגנר: אנחנו נמצאים במקום הזה, בואו נשתף פעולה ונגיע לאותם מקומות.
איציק כהן: בוא נעשה ונשמע.
אבי וגנר: אני מרים את הכפפה.
אבי וגנר: יש לנו זרימת מידע דו צדדי ואנחנו מבקשים מוועדת המדע לאפשר את הקשר בין מערכות השלטון המרכזי לקבל מידע, להעביר מידע לרשויות.
אבי וגנר: מיכל נתנה דוגמא לגבי חיפה בזמן חירום.
אבי וגנר: העברת הקבצים, קובצי אוכלוסין.
אבי וגנר: המידע נמצא ברשות המקומית, בואו נעביר אותו למשרד הפנים.
אבי וגנר: דיברנו על תהליך, דיברנו על הליכה במשותף, דיברו על טכנולוגיה מתקדמת, משה התחיל כאן את הפגישה היום וסיפר על מה אנחנו משקיעים.
אבי וגנר: אנחנו עובדים על טכנולוגיה מתקדמת ביותר ואמרו את זה גם המנמ"רים של הכנסת.
אבי וגנר: ניסיון של 30 שנה של החברה לאוטומציה לא הולך ברגל.
אבי וגנר: בסופו של דבר אנחנו מכירים את כל התהליכים.
אבי וגנר: חלק גדול מתהליכי העבודה בחברה הוגדרו על ידי המשתמשים שלה וזו הגדלות של המערכת.
זבולון אורלב: אתם צריכים להחליט אם רוצים להתקשר, אתה לא צריך לשכנע אותי.
זבולון אורלב: אתה לא מצפה שתהיה החלטה ממשלתית או החלטת חקיקה שהחברה לאוטומציה תתקשר - - -
משה אלקסלסי: שלא ישמעו טענות - - -
זבולון אורלב: לפי החוק אגב, זה לא נותן שום יתרון.
איציק כהן: הפוך.
זבולון אורלב: אם תעשה 60 אחוז ממשלה, תעשה 51 אחוזי ממשלה ואז החברה ממשלתית - - -
אבי וגנר: המילה האחרונה של השקף הקודם הייתה התוצאה.
אבי וגנר: כלומר מה התוצאה של פעילות מהסוג הזה במידה ונקשור בין המערכות בדברים משותפים.
איציק כהן: אני מרגיש שטוחנים מים.
איציק כהן: הרי הכל מובן - - -
אבי וגנר: אנחנו מעמידים את התושב במרכז, גם ברשות הממשלתית וגם במוניציפלית, התושב חייב להיות במרכז.
אבי וגנר: אם יהיה לו את כל הנתונים והאמצעים, תהיה לו גישה מרכזית אחת, הוא יעבוד מול מקום אחד - - -
זבולון אורלב: אתה שם לב שעברנו ממונח של לקוח למונח של אזרח ותושב.
זבולון אורלב: אני חולק על המונח לקוח.
זבולון אורלב: לקוח זה יחסים עסקיים.
זבולון אורלב: היחס בין רשויות שלטוניות לאזרחים הוא לא עסקי - - -
2482: התושב הוא המרכז, 10 שנים אני נלחם על התושב.
זבולון אורלב: המונח לקוח פירושו: אם כדאי לי אני כך ואם לא כדאי אז כך וכך - אלו יחסים עסקיים.
זבולון אורלב: המחויבות המוסרית האתית של מדינה כלפי תושביה שונה מהיחסים של חברה מסחרית כלפי לקוחותיה.
אבי וגנר: מה היתרונות הגלומים בקשר של העברת אינפורמציה, מידע הדדי משני הצדדים?
אבי וגנר: נושא של כניסה למערכות הטאבו.
אבי וגנר: עובד ברשות המוניציפלית יושב עם מערכת הגבייה שלו.
אבי וגנר: אם היה לו קשר ישיר לתוך מערכת הטאבו, אותה מערכת ממשלתית, גישה לקבלת אינפורמציה מתוך מערכות הגבייה של החברה לאוטומציה – זה היה משפר את העבודה, מונע טעויות.
אבי וגנר: דיברנו על עדכון מרשם האוכלוסין, דיברתי על נושא המעבר הדו צדדי מהמערכות המוניציפליות - - -
זבולון אורלב: מי מעדכן היום נתונים?
זבולון אורלב: מי אחראי על כך?
מיכל דביר: משרד החינוך מחייב להעביר קובץ תלמידים מקובץ מעגל בית ספרי למשרד החינוך.
מיכל דביר: אנחנו אמורים לקבל את הנתונים האלה מבתי הספר ולעדכן את הקובץ המרכזי שלנו.
מיכל דביר: זה אבסורד מכיוון שהורה בא לבית ספר, משקר על מיקומו, לבית הספר אין שום אפשרות לבדוק את הנתון.
מיכל דביר: בית הספר רושם את הילד, מקבל את הילד, יש לו אינטרס לקבל את הילד מכיוון שהוא מקבל תקציב פר תלמיד.
מיכל דביר: הוא מעביר את הנתונים למשרד החינוך, אנחנו מקבלים את הנתונים האלה וגורסים את קובץ התלמידים שיש לנו שהוא מעודכן עם כתובות מעודכנות עם הקובץ של הנתונים השקריים.
2482: נו באמת, כמה נתונים שקריים יש?
2482: 2 אחוז?
מיכל דביר: דווקא יש יותר.
מיכל דביר: אנחנו צריכים לרשום את התלמידים אצלנו ברישום מרכזי ולא בבתי הספר.
2482: בואו נעלה את הרמה.
2482: אני מציע, יש כאן פוטנציאל אדיר, גם של ממשל זמין והצוות של איציק כהן וגם של חברת האוטומציה שהיא הוותיקה והגדולה בארץ.
2482: מה שצריך לעשות לפי דעתי זה להושיב את הצוות של איציק כהן יחד עם הצוות של החברה לאוטומציה לסידרה של סיעור מוחות ולעשות את זה באופן סיסטמטי, יום אחרי יום.
2482: נראה מעבר להצהרות מה יש לנו במצאי ואיך ניתן לקדם את זה.
2482: אם תצליח זבולון לדחוף את 2 הגורמים האלה - עשית את זה.
עזריאל בלזם: מה שאיציק כהן מבטיח הוא גם מקיים.
עזריאל בלזם: הוא הצהיר שהוא מוכן לתת את שירות הטפסים הממשלתי לרשויות.
עזריאל בלזם: רציתי לבדוק את זה, ניסיתי את שירות הטפסים הממשלתיים.
עזריאל בלזם: יש לנו קשר עם המנמ"ר הקודם של עיריית אריאל, שמוליק רפאלי.
עזריאל בלזם: שלחתי לו טופס שקשור לרווחה, אחרי זמן קצר הטופס הגיע מוכן.
2482: אני חוזר ואומר, שיתוף של מנמ"רים, איציק כהן ואוטומציה זה שילוש מנצח.
אבי וגנר: שילוב בין הדברים, העברת מידע, אנחנו הרי מגיעים לכל השלטון המוניציפלי, אם השלטון המרכזי יעבור דרכנו יש לזה רק יתרון.
אבי וגנר: דוגמא אחת: החברה לאוטומציה פרוסה על פני יותר מ-250 רשויות מקומיות.
אבי וגנר: הרשת של החברה פרוסה בכל הארץ.
אבי וגנר: דיברו על נושא שעת חירום.
אבי וגנר: באמצעות החברה אפשר להעביר כל מה שרוצים באמצעות מל"ח פס"ח, פיקוד העורף.
אבי וגנר: הדוגמא של חיפה היא דוגמא שעבדה בצורה מדהימה במהלך כל ימי המלחמה.
אבי וגנר: שילוב של GIS שאורלי דיברה עליו.
אבי וגנר: יש לנו את התשתית, יש לנו נתונים.
אבי וגנר: לא הראינו דוגמאות אבל תוכל לראות בצורה חיה לאחר מכן.
אבי וגנר: אתה לוקח את הנתונים, אתה מלביש על ה – GIS.
אבי וגנר: מפות מקלוט שעשינו להג"א.
אבי וגנר: רק לחשוב איזה מערכות, איזה כמויות של נתונים יש כאן שאפשר להשתמש בהם לכל דבר במדינת ישראל.
אבי וגנר: עם המערכות הממשלתיות, עם המערכות שלנו אנחנו מגיעים לכל תושב בארץ ובסופו של דבר זו אוכלוסיית היעד.
אבי וגנר: משפט לסיום: שיתוף של שתי המערכות הוא ההגדרה האמיתית של סינרגיה.
2482: אני רוצה להדגיש שוב, ושיהיה רשום בפרוטוקול שאני מציע ליושב ראש הוועדה לקחת על עצמו להושיב את האדון ממשל זמין ממשלתי, החברה הגדולה בארץ – האוטומציה - ביחד עם המנמ"רים שזה אפיון צרכי התושבים ובצורה כזאת לעשות את אותה מקבילית כוחות עם 3 הראשים האלה ולרוץ קדימה.
2482: יש את הכל ובזמן קצר ניתן לעשות את זה.
זבולון אורלב: ראשית אני רוצה להודות ליושב ראש החברה לאוטומציה משה אלקסלסי ולחבר הדירקטוריון רון נחמן שהוא גם יושב ראש ועדת הפיתוח, ולמנהלים על הסקירות המאוד מעניינות ומרתקות שלמדתי מהן רבות ויש דברים רבים שצריך עדיין ללמוד.
זבולון אורלב: אני יוצא מכאן עם רושם שיש נחישות בחברה לעבוד קשה כדי לתת פיתרונות טכנולוגיים מתקדמים.
זבולון אורלב: אני חושב שגם יש הבנה וידע, ככל שאני יכול לשפוט, ושיש רצון, מסירות ודבקות במטרה וזה בהחלט חשוב ואני מעריך ומוקיר את הדבר הזה.
זבולון אורלב: פתחתי את הפגישה כאן ואמרתי שהביקור כאן הוא במסגרת מהלך שאני רואה אותו חשוב מאוד שקשור לכל סוגיות השירותים המקוונים, המחשוב של הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: מתוך הניסיון הקודם שלי בממשלה אני יודע שבממשלה יש איציק כהן, יש החלטות ממשלה, יש מבקר המדינה, יש יועץ משפטי יש הכל אבל המהלך הוא מהלך שיוביל אותנו להיות ממש בקדמת החזית הטכנולוגית העולמית מבחינת השירותים המקוונים ושירותי המחשוב וממשל זמין ומרכבה שאנחנו נותנים לאוכלוסיה.
זבולון אורלב: מתוך ההבנה שלי ראיתי שיש פער גדול מאוד בין מה שנעשה ברמה הממשלתית לבין מה שקורה ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: איך אמרנו: 600 מיליון מול אפס.
זבולון אורלב: ולכן חשבתי, בישיבה הראשונה שאיכשהו נגענו בעניין הזה, הנושא הזה חשוב ולכן היה חשוב לי במיוחד לבוא לחברה לאוטומציה שהעובדה היא שהיא בעלת הניסיון, בעלת הוותק ובעלת הקשרים והיא גם הדומיננטית בשלטון המקומי - להבין ולהתרשם ולראות מה ניתן לעשות.
זבולון אורלב: אנחנו מתכוונים לעשות עוד שני מהלכים.
זבולון אורלב: דבר אחד יהיה ביקור נוסף של הוועדה באריאל כדי לראות את הדברים פנים אל פנים.
זבולון אורלב: בנוסף נכנס ישיבה נוספת של ועדת המדע שכבר מתוכננת עם מנכ"ל משרד הפנים.
זבולון אורלב: אני אנסה להביא לשם גם את הממונה על התקציבים.
איציק כהן: כבר מאוחר, תקציב 2007 נסגר היום.
זבולון אורלב: אלה סכומים שאתה יכול גם אחרי זה - - -
איציק כהן: מהרזרבות.
זבולון אורלב: שנינו יודעים מה קובי הבר שומר - - - הפעם הוא יצא בזול, רק אני - תמיד הייתי עולה לו יותר, רק אני הייתי עולה לו 800 מיליון כדי להרים את האצבע בעד.
זבולון אורלב: מתוך 3 תקציבים בממשלה, שניים התנגדתי, רק אחד הרמתי את היד בעד.
זבולון אורלב: אגב, אז התקבלה החלטה עקרונית של קיצוצים בקצבאות, עכשיו מה הוא עושה?
זבולון אורלב: הוא עושה הקפאה, פטנט חדש.
זבולון אורלב: על כל פנים, זה המהלך שצריך להסתיים בתוך חודש וחצי שבסופו אנחנו אמורים לגבש הסכמות והמלצות מה עושים.
זבולון אורלב: בשלב הזה אני כבר מאוד נוטה לדברים שנאמרים כאן על ידי החברים המקצועיים וגם על ידי איציק כהן וגם על ידי רון נחמן שצריכה להיות תוכנית לאומית מסודרת שתרחיב את הפרויקט הממשלתי המצוין שמוביל איציק לפרויקטים גם בתוך השלטון המקומי וצריך להסתדר באשר להקצאת המשאבים איך צריך לעשות את זה.
זבולון אורלב: לא בטוח שהכל פה ממשלה, וברור שבעניין הזה אני רואה בחברה לאוטומציה את מרכז העניין כי היא הגדולה והמובילה בסוגיה של השלטון המקומי ובסופו של דבר צריך לראות באמת את האזרח והתושב, אתם עוסקים גם בתושבים, לא רק באזרחים, וההבדל בין אזרח לתושב שתושב גם מצביע ברשות המקומית.
זבולון אורלב: הוא לא מצביע לי אבל אני בכל זאת אתחשב בו ואדאג לצרכיו.
זבולון אורלב: צריך לשים את התושב במרכז העניינים כדי שהוא יוכל לחיות חיים נוחים יותר, טובים יותר וגם הרשות המקומית תוכל להתייעל.
זבולון אורלב: תוך כדי הדברים קיבלתי פתק מאיציק כהן שבו הוא אומר: למה לחכות לישיבות שלכם, הוא כבר מוכן אם יהיה mashing של החברה, להשקיע 2 וחצי מיליון ₪, אם החברה תשקיע את אותו סכום.
זבולון אורלב: השיטה צריכה להיות back to back.
זבולון אורלב: הראיתי את הפתק הזה ליושב ראש החברה, למשה אלקסלסי והוא אמר לי שהוא לא מקבל החלטות מהשרוול, כל דבר בשיקול דעת, ההצעה נמצאת על השולחן.
זבולון אורלב: המלצתנו היא לקיים צוות משותף לפתור את בעיות הממשקים אם קיימות, ברכתנו נתונה לעניין הזה ותשתדלו לעשות את הדברים האלה.
זבולון אורלב: אנחנו גם לוקחים איתנו את הבקשות והשאלות שעלו כאן לפרוטוקול ונכין את הדיון עם עוזרי המחקר שלנו ממחלקת המידע והמחקר של הכנסת לקראת הדיון שיהיה בעוד חודש וחצי ועל פי זה נביא גם את אנשי הממשלה שאמורים לתת את התשובות ואת הפתרונות.
זבולון אורלב: כמו שאמרתי כשציינתי בתפקידי במערכת החינוך, לא נתתי את ליבי כל כך למה שנעשה ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: מטבע הדברים מנכ"ל הוא בעל תפקידים אחרים ועוסק יותר במה קורה בתוך המשרד.
זבולון אורלב: כשהייתי במשרד החינוך עבדתי יחד עם אהובה פיינמסר שהייתה פה קודם, בתקופה שאני הייתי מנהל אגף כוח אדם בהוראה, אגף המורים, היא הייתה סגנית החשב ובתקופה שהייתי מנכ"ל משרד החינוך היא הייתה יועצת המנכ"ל למחשוב של מערכת החינוך ועברנו שם מהפיכת מחשוב.
זבולון אורלב: מי שזוכר פעם היה בורוז, תקופת ידלין, הוא היה מאוהב בבורוז - אהובה ואני אחראים להוצאת בורוז ממשרד החינוך ולקידום המערכת בכמה דורות קדימה.
זבולון אורלב: כשהייתי שר הרווחה ממש נדהמתי לבוא למחלקות לשירותים חברתיים ולראות שפשוט אין כלום.
זבולון אורלב: אני לא חושב שהסיבה העיקרית היא סיבה מנטלית שעובדים סוציאליים אומרים, יש פה סודות, לא זה הרושם שלי.
זבולון אורלב: כמעט בכל ביקור הבקשה הראשונה של אנשי המקצוע בלשכה לשירותים חברתיים הייתה מחשוב.
משה אלקסלסי: עד היום.
זבולון אורלב: אלא מה, שירותי רווחה, לעניים נותנים שירותים עניים, ככה זה נראה.
זבולון אורלב: באתי ממערכת החינוך שהיא מערכת יחסית עשירה, אין מחלקת חינוך במדינת ישראל שהיא לא ממוחשבת, אין דבר כזה, ואז התברר לי שבמשרד הרווחה אין שקל אחד לסייע לרשויות המקומיות למחשב את המחלקות לשירותים חברתיים.
זבולון אורלב: נדהמתי והגעתי להסכם עם האוצר שיהיו 3 מיליון ₪ למחשוב המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות בתקציב 2005.
זבולון אורלב: אבל התפטרתי באוקטובר 2004
איציק כהן: ומאז הכסף עוד לא הגיע.
זבולון אורלב: לכן אני רואה חשיבות גדולה מאוד, אני רואה את מרכז העניין כמו שנאמר כאן, את האזרח או התושב וכולנו, הוועדה, הרשויות המקומיות, החברה לאוטומציה, כולנו סובבים סביב אותו מרכז וצריך לשים אותו במוקד.
זבולון אורלב: יש כמובן עוד נושאים מעניינים שלא נכנסנו אליהם.
זבולון אורלב: הנושא של מי אחראי להגנה על התשתיות.
זבולון אורלב: היו עכשיו התקפות, היינו במלחמה, אנחנו יודעים מי אחראי.
זבולון אורלב: יש נושא אחריות לאומית והגנה.
זבולון אורלב: מי נושא באחריות להגנה על התשתיות?
זבולון אורלב: יש שאלות של חקיקה שנגענו בהם שגם אותם נאסוף מתוך הפרוטוקול ונראה איך אנחנו מתמודדים.
זבולון אורלב: אם נכנסנו לעומק העניין, גם באותה ישיבת סיכום של המחשוב בשלטון המקומי צריכים לגעת גם בסוגיות של החקיקה או לפחות לתת הסמכה לשלטון מקומי, יש הרבה חוקים שהם חוקי הסמכה - - -
2482: האצלת סמכויות.
זבולון אורלב: האצלת סמכויות לרשויות המקומיות ושרשות מקומית שמעוניינת על פי החלטות הרשות המקומית יכולה לפעול כי יש שונות גדולה מאוד באוכלוסייה במדינת ישראל.
זבולון אורלב: יש שונות גדולה גם באופי של השלטון המקומי, הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: לא הרי רשות כזאת כהרי רשות כזאת ואני לא רוצה לנקוב בשמות.
זבולון אורלב: אני שוב רוצה לחזור ולהודות על המאמצים.
זבולון אורלב: עבורי החברה לאוטומציה היא משהו היסטורי.
זבולון אורלב: הייתי עובד מדינה וכשחזרתי להיות בממשלה שמחתי שיש עדיין חברה לאוטומציה ואני שמח על ההתחדשות שמתרחשת פה ואני בהחלט מעודד אתכם להמשיך בהתחדשות הזאת.
איציק כהן: אני מחר בבוקר צריך להתחיל לעבוד.
איציק כהן: אני שם את בועז דולב בתור אדם שיישב בין כסה לעשור, אין הרבה זמן, ואיש מומחה שלך שיישבו - - -
זבולון אורלב: אני נותן לך היתר לא רק בין כסה לעשור אלא בין כסה ל-3 עשורים.
משה אלקסלסי: תודה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
משה אלקסלסי: היו לי הבוקר כמה שעות של נחת להיות בחברתך ולזכור גם ימים עברו.
משה אלקסלסי: אני מאמין שהכוח, העובדים, שזה הנכס החשוב ביותר בחברה לאוטומציה העבירו את המסר בצורה טובה ועניינית.
משה אלקסלסי: אני מודה למר איציק כהן על הרעיונות הטובים שיבחנו בהמשך.
משה אלקסלסי: אני מודה לכל הצוות שהגיע והטריח את עצמו מירושלים לכאן על מנת להאזין לנו, תודה לכולכם, גמר חתימה טובה ושנה טובה.
זבולון אורלב: כמדומני, זה דיון שלישי שהוועדה מקיימת, קיימו בקדנציה הקודמת שתי ישיבות בנושא זה.
זבולון אורלב: על-פי החלטת ממשלה הוקמה ועדת בדיקה לחיזוק מעמדם של מכוני המחקר הממשלתיים, והמדענית הראשית של משרד המדע, פרופ' מינה טייכר, עמדה בראש הוועדה.
זבולון אורלב: נשמע את דבריה, לאחר מכן נשמע את דבריו של ד"ר יוסי ברטוב, המדען הראשי של משרד התשתיות.
מינה טייכר: הוועדה הוקמה על-ידי ועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה וקיבלה תוקף והחלטת ממשלה.
מינה טייכר: המטרה היתה לפעול לחיזוק מעמדם של מכוני המחקר הממשלתיים, הכוונה בהקמת הוועדה היתה מאוד חיובית – לקיום ולפיתוח כדי לשמור על תשתיות מחקר שחיוניות למדינה בידיים של המדינה כדי להבטיח שתוצרי מו"פ מסוימים שהמדינה חייבת לפתח לא יהיו לשיקול דעתם של המדענים- -
זבולון אורלב: היא חייבת מתפקידה המהותי.
מינה טייכר: כן.
מינה טייכר: זה חלק מחובות הנהלת המדינה לאזרחי המדינה.
מינה טייכר: כדי להבטיח שתוצרי המו"פ האלה יהיו קיימים, יש מו"פ ממשלתי.
מינה טייכר: אי-אפשר לסמוך על המו"פ הבסיסי, על התעשייתי, ולכן יש מו"פ ממשלתי, שהוא מחולק לשני חלקים; יש מו"פ ממשלתי שנעשה על-ידי הזמנת שירותים לכל המערכת, כולל גם במכוני המחקר, ויש מכוני מחקר עם אנשים שתפקידם לדאוג שתוצרי המו"פ האלה יהיו קיימים.
מינה טייכר: אלה חברי הוועדה שהוקמה על-ידי הממשלה – החלטת הממשלה קבעה גם מי יהיו האנשים בה.
מינה טייכר: הוועדה, למרות שהיתה צריכה להסתכל על כל הנושא של מכוני מחקר ממשלתיים, כוח אדם בשירות המדינה, שמה לב שמכוני מחקר של משרד התשתיות נמצאים על פרשת דרכים, יש להם משבר גדול, ולכן לפני שהסתכלה על המודל הכללי, החליטה לתת תכיפות לטיפול במכונים של משרד התשתיות.
מינה טייכר: הבעיה האקוטית שהיתה באותו זמן, ב-2006 היה רגע שהמכונים עמדו לפני התמוטטות, הבעיה היתה שהמכונים עבדו בתקצוב רב-שנתי, שזה דבר טוב למי שעוסק במו"פ, אבל התקצוב הרב-שנתי לא חודש ב-2005, אז היתה בעיה.
מינה טייכר: גם היו קשיים בהעברת הכספים מהממשלה והאופי של ההתקשרות אתם.
מינה טייכר: אז היתה פגיעה משמעותית בפעילות המכונים האלה, ופעילותם חשובה לאזרחי מדינה, אז כל פגיעה בפעילות היא בעייתית.
מינה טייכר: אי-אפשר היה לשלם משכורות, המצב היה קרוב לקריסה.
מינה טייכר: לגבי המכונים נשואי הבדיקה של משרד התשתיות; הראשון הוא הגיאולוגי, הוא פועל כיחידת סמך של משרד התשתיות, והוא מייעץ לממשלה בכל נושא שקשור למשאבי טבע, אנרגיה, מים, וקשור בתוקף מושא המחקר שלו לנושאים גיאולוגיים.
מינה טייכר: במכון יש 89 עובדים, מתוכם 45 חוקרים.
מינה טייכר: התקציב שלו ב-2005 היה 33 מיליון, ו-24 מתוכם היה מימון ישיר של האוצר- -
זבולון אורלב: מה זאת אומרת "מימון ישיר"?
מינה טייכר: התקציב של המכון מספר התקציב של מדינת ישראל.
מינה טייכר: עוד 9 מיליון המכון השיג על-ידי הגשת בקשות לקרנות תחרותיות או הזמנות עבודה.
מינה טייכר: 24 מיליון – תקציב המדינה.
מינה טייכר: המכון השני הוא חקר הימים והאגמים בישראל, והוא מתחלק לשלושה אגפים.
מינה טייכר: שליש מתוכו בכניסה לחיפה, אחד בכינרת והשלישי באילת.
מינה טייכר: במכון זה 158 עובדים, מהם 33 חוקרים.
מינה טייכר: התקציב היה 48.7, התקציב הכולל, וההקצבה הממשלתית - 22.4.
מינה טייכר: זה מראה עד כמה המכון היה מוצלח בגיוס כספים, כי יותר מחצי מהתקציב שלהם הם גייסו ממקורות עצמיים.
זבולון אורלב: או זה מעיד שהם עוסקים בדברים שמעניינים גם אנשים אחרים.
מינה טייכר: אבל הם צריכים להיות טובים במה שהם עושים.
זבולון אורלב: באופן עקרוני המכונים האלה עוסקים בדברים שאינם עושים רווח כספי.
מינה טייכר: זה קרנות מחקר ציבוריות.
מינה טייכר: החלק של תעשייה הוא קטן מאוד.
מינה טייכר: המכון השלישי הוא הגיאו-פיזי, הוא בלוד, יש בו 67 עובדים, 35 חוקרים.
מינה טייכר: גם פה יש יחס קטן של תקציב הממשלה- -
זבולון אורלב: מה ההבדל בין הגיאו-פיזי לגיאולוגי?
מינה טייכר: זה כימיה וזה פיזיקה, בגדול.
מינה טייכר: יש בעיות תכופות, אותן נסיבות שבגללן החלטנו ללכת קודם למכוני מחקר של משרד התשתיות- -
זבולון אורלב: כתוב שיש ירידה חדה בהקצבות.
זבולון אורלב: יש טבלה של הירידה הזאת?
מינה טייכר: כן, וגם הבעיה שהכספים לא עוברים בצורה סדירה והפעילות חייבת להיות סדירה, וזה גרם להם לטפל בנושאים שיכול להיות שאינם בסדר העדיפות הלאומי הראשון, אלא פשוט כדי לקבל הכנסה נוספת.
מינה טייכר: מי שנותנים שירותים לאנגולה, לא הצליחו לאזן את התקציב.
מינה טייכר: נאלצו לעשות דברים שאינם מתפקידם, ואז היו יכולים למלא גם את תפקידם.
אורי פריזלנדר: לא שירותים באנגולה אלא עבודה באנגוליה.
אורי פריזלנדר: אנו מבצעים עבודה עסקית באנגולה כדי שעם הכסף הזה אפשר יהיה להחזיק את הדברים האחרים.
מינה טייכר: עכשיו גם גילינו שהמעקב המקצועי – אין אחידות בצורה שבה הם עוקבים אחרי הפעילות של עצמם.
מינה טייכר: יש ירידה משמעותית במספר החוקרים, וזה פונקציה של התקציב ושל סדרי עדיפויות.
זבולון אורלב: או שחוקרים אומרים: זה מקום לא יציב, נלך למקום אחר, כלומר בריחת מוחות.
מינה טייכר: ואז המלצנו כמה המלצות מרכזיות.
מינה טייכר: אחת מהן, המדינה צריכה לדאוג שהרמה המקצועית של האנשים שנותנים לה את הייעוץ ושדואגים לכל מה שהזכרנו, תהיה גבוהה.
מינה טייכר: המינהל שייקבע צריך לדאוג שזאת תהיה המטרה המרכזית.
מינה טייכר: שנית, שלושת המכונים יטופלו יחד, כי הם קרובים אחד לשני, למרות שהבעיות התקציביות בלטו במיוחד בשניים מהמכונים.
מינה טייכר: הגיאולוגי היה תקציבית יציב יותר מהאחרים בגלל המבנה הארגוני שלו, אך בגלל שהתוכן כל-כך קרוב, החלטנו להסתכל עליהם בתור יחידה אחת.
מינה טייכר: המלצה, שהמכונים יתמקדו במוצרים ציבוריים מובהקים, כלומר מוצר ששום חברה לא תשקיע מראש כסף כדי לקבל אותו, כי היא פוחדת שלא יהיה למי למכור, וזה חוזר לנושא של מוצרים שהמדינה חייבת לאזרחיה למרות שחברות פרטיות לא יכולות לעשות את זה.
מינה טייכר: המו"פ הממשלתי הוא בתפר.
מינה טייכר: זה חלוקה שונה, אנו נמצאים בוואקום.
זבולון אורלב: המדינה משקיעה 58 שנים 22 מיליון ₪ בשנה למכון הגיאולוגי.
זבולון אורלב: מה המוצרים?
מינה טייכר: המחקרים שהם עושים – הבוקר בעיתון הארץ, למשל, המכון לחקר ימים ואגמים, זה מופיע בעמוד הראשון, ובו מצוטט מחקר על הזיהום בשטח הקישון, שרמת הזיהום יורדת.