GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: ניתן לראות שהזקנים פעילים מאוד ברשת.
זבולון אורלב: יש תגובות רבות.
ענת לוי: אני רוצה להעיד שזאת אחת הישיבות הפעילות ביותר מבחינת השתתפות.
ענת לוי: היו לנו ישיבות מקוונות, ולא היתה כזאת השתתפות ערה.
רוני קפטל: אני מבקש להציג לחברי הוועדה טכנולוגיה למחשוב אישי שמבוססת על עקרון הטלפון, וזה משהו שאנחנו משקיעים בו בשנים האחרונות, והוא מותקן בלא מעט אתרים בארץ.
רוני קפטל: הרעיון הוא שיהיה מחשב – עם מסך ומקלדת ועכבר – שלמעשה מחובר לשרתים, שנמצאים מאחורי הקלעים.
רוני קפטל: הקונצפט הזה נלקח מעולם הטלפוניה.
רוני קפטל: כמו שהטלפון הוא לא מכשיר שאנחנו מנהלים אותו – אנחנו לא מעדכנים גרסאות, לא מחברים התקנים וכו', אלא רק מרימים ומקבלים צליל חיוג – לדעתנו כך צריך להיות בעולם המחשוב.
רוני קפטל: זה מפשט מאוד את העבודה מול המערכת.
רוני קפטל: הקופסה, עם כל החוטים והכוננים, שצריך להדליק להתקשר לנכדים כדי לקבל תמיכה בשבילה – זה לא בהכרח מתאים לכל אחד, בייחוד למי שמבקשים להשתמש ברשת.
רוני קפטל: כאמור, זה קונצפט ישן מאוד, שלקוח מעולם הטלפוניה.
רוני קפטל: הרעיון הוא שברגע שמתחברים לרשת, המערכת מתחילה לעבוד, לא צריך להפעילה או לנהל אותה.
רוני קפטל: יש לנו דוגמה למערכת כזאת כאן.
רוני קפטל: יתרון משמעותי נוסף, וזה בעקבות מה שנאמר גם על-ידי נציגת מפעל הפיס: מאות אלפי מחשבים ישנים נתרמים, וחלקם עם windows 98.
רוני קפטל: למחשב אישי יש אורך חיים מסוים: שלוש שנים בעולם העסקי, ואולי קצת יותר בעולם הביתי, ואחר כך הוא קופסת פח שאין מה לעשות אתה.
רוני קפטל: הרעיון הוא שגם אם הציוד ישן, עדיין הוא יהיה שמיש, כי כל החוכמה היא מאחורי הקלעים, אצל השרתים – ואין הכוונה לאנשים עם צרור המפתחות שבאים לבתי הספר.
רוני קפטל: לדעתנו יש בזה יתרון אדיר.
רוני קפטל: הציוד שהבאנו לפה יוצר ב-1999 ועדיין ערכו כחדש.
רוני קפטל: זה לא קיים בתעשייה של המחשוב האישי.
רוני קפטל: לדעתנו יש בכך הרבה תועלת, בייחוד עבור ארגונים שמספקים תשתיות מחשוב אישי לקהילה.
רוני קפטל: אפשר להציג את המערכת כאן.
אסתר סקורניק: זה עובד כבר בארץ?
אסתר סקורניק: כבר הפעלתם את זה במרכזים כלשהם?
אסתר סקורניק: ואיפה השרתים?
אסתר סקורניק: ISP זה השרת?
רוני קפטל: זה יכול להיות.
רוני קפטל: למשל, זה נמצא בבזק, עבור המוקדנים של המרכז הטלפוני של בזק.
רוני קפטל: הם משתמשים בציוד הזה.
רוני קפטל: יש אפליקציות של המוקדן, והמוקדן מגיע לעמדה, וכל מה שהוא צריך לעשות זה להכניס כרטיס, וכל האפליקציה שהוא מטפל בה נמצאת.
רוני קפטל: יש חברות מסחריות שמשתמשות בזה.
אסתר סקורניק: אתה יכול להציע לאדם קשיש לקנות את הערכה הזאת היום?
אסתר סקורניק: הרי בעצם צריך שמאחורי זה יהיו שרתים.
אסתר סקורניק: בעצם, קודם צריך "למכור" את זה לחברות ה-ISP ויהיה מישהו שיחזיק את השרתים?
אסתר סקורניק: מי יחזיק?
רוני קפטל: נכון להיום זה מתאים במיוחד לבתי אבות, למועדונים, לארגונים שבהם יש יותר ממכונה בודדת.
רוני קפטל: אז אפשר להתאים שרת שייתן שירות לכל הקבוצה.
רוני קפטל: זה גם יכול להיות שכונה מוגנת.
אסתר סקורניק: מה העלות?
אסתר סקורניק: כולל השרת?
יוסי הראל: העלות, כולל השרת, כולל המוניטור, היא 400-500 דולר.
יוסי הראל: מכונה חדשה.
צח סדן: יש לי שתי שאלות, וגם הערה: במקומות התנדבותיים אין מי שינהל את השרת, אני אומר את זה מתוך היכרות עם העניין.
יוסי הראל: השרת יכול להיות מנוהל מרחוק, אין בעיה.
צח סדן: מי ינהל?
צח סדן: כרגע אין אנשים.
צח סדן: צריך מישהו בהתנדבות.
צח סדן: זאת השאלה הראשונה.
צח סדן: שנית, ומה ההבדל בין זה לבין הטכנולוגיה של "מיקרוסופט"?
יוסי הראל: זו מערכת של מחשב רזה אמיתי.
יוסי הראל: אין כאן שום מערכת הפעלה, אין שום דבר שצריך לטעון, או לחדש, הכול נמצא בשרת.
רוני קפטל: זה ציוד מ-99', אין thin client בתעשייה שהוא מ-1999.
יוסי הראל: יש פה עוד שלוש נקודות חשובות מאוד, בעיקר לקשישים.
יוסי הראל: במכונות החדשות זה בולט עוד יותר: אין רעש, אין פליטת חום, וצריכת הזרם היא 8 ואט.
זבולון אורלב: אני מוכרח להעיר, אם יש פה חברות מסחריות, כמו "סאן", עצם העובדה שהם מדברים כאן אין בה משום המלצה של הכנסת או של הוועדה לרכוש מוצר כזה או אחר.
זבולון אורלב: כל מי שירצה לרכוש צריך לעשות את הבדיקות שלו.
זבולון אורלב: אנחנו מביאים את החברות רק כדי לחשוף את הציבור למידע שקיים.
זבולון אורלב: אם אפשר לצמצם בתעמולה, אשמח, דבר על הטכנולוגיה.
רוני קפטן: לעניין הימצאות הטכנולוגיה: יש התקנות באוניברסיטאות ויש התקנות בבתי ספר של קרן רש"י.
אסתר סקורניק: מי מתחזק?
צח סדן: זאת השאלה האמיתית.
בנימין פשקוף: חברה שלישית תשים את הקופסה, ואחרי זה אין השגחה.
בנימין פשקוף: פעם בחודש הם עושים מרחוק בדיקה אם המערכת עובדת.
בנימין פשקוף: זה הכול.
זבולון אורלב: נשמע את אלי ליפשיץ, מנכ"ל משותף בחברת סטארט-אפ ישראלית המפתחת תוכנת מחשב לזקנים, ושוב, בלי תעמולות מסחריות.
אלי ליפשיץ: אני מנכ"ל משותף של חברת "Easy Use", שמפתחת תוכנה שמיועדת לזקנים.
אלי ליפשיץ: היא תאפשר לזקנים להשתמש במחשב בצורה פשוטה בהרבה.
אלי ליפשיץ: היום זה מסובך להשתמש במחשבה, זה גוזל הרבה זמן, וכדי לשלוח מייל יש הרבה אפשרויות, הכול מסובך.
אלי ליפשיץ: אמרו כאן שזה מפחיד אנשים מבוגרים – וגם אני אוהב להשתמש בביטוי "זקנים".
אלי ליפשיץ: אנחנו מפתחים תוכנה שתאפשר גישה למחשב בצורה פשוטה יותר.
אלי ליפשיץ: לא באתי לדבר על התוכנה.
אלי ליפשיץ: אני רואה עצמי כנציג, אומנם נמוך מאוד בדרגה, של הקהילה העסקית בתחום המחשבים לזקנים.
אלי ליפשיץ: אני שמח לשמוע את הארגונים הממשלתיים – הכנסת, הממשלה, ביטוח לאומי, שעוסקים בתחום הזה.
אלי ליפשיץ: אני גם שמח לשמוע את הארגונים ההתנדבותיים.
אלי ליפשיץ: אבל אין מה לעשות: נעמה אמרה שהיום 16% מהזקנים שמשתמשים באינטרנט בישראל.
אלי ליפשיץ: אני יודע שפרויקט "מחשב לכל גיל" קיים ארבע שנים, עשה עבודה מדהימה, הצליח ללמד 15,000 זקנים להשתמש במחשב; אבל היושב-ראש הזכיר שיש 700,000 מבוגרים בארץ.
אלי ליפשיץ: כל זמן שלא נתייחס אליהם כאל צרכנים, שיכולים להשתמש במחשב, ומגיע להם שישתמשו במחשב – כל עוד אנחנו בקהילה העסקית לא נתייחס אליהם כאל כאלה – נישאר בשיעור של 16%-20% ולא באמת ניתן להם.
אלי ליפשיץ: מה כל זה קשור לכנסת?
אלי ליפשיץ: מעבודותי הקודמות אני מכיר את המערכות של מימון על-ידי המדינה לסטארט-אפ, לחברות עסקיות, לחממות טכנולוגיות ועוד.
אלי ליפשיץ: כשאנחנו מפתחים משהו לזקנים, אנחנו לא צריכים לפתח משהו חדש או מיוחד, לא צריך לעשות מחשב מיוחד, לא צריך לבדל אותם מהאוכלוסייה, הם חלק מהאוכלוסייה.
אלי ליפשיץ: צריך רק להתאים את הטכנולוגיה כדי שגם הם יוכלו להשתמש בה, שזה יהיה להם קל, הגיוני, בשפה שלהם, בלי הודעות מפחידות.
אלי ליפשיץ: בדברים כאלה, כשצריך התאמה ולא חדשנות טכנולוגית והמצאת הגלגל מחדש, ומצד שני אלו דברים חשובים מאוד, שהמדינה משקיעה בהם הרבה כסף – בדבר הזה אין מימון מהמדינה.
אלי ליפשיץ: התאמה טכנולוגית שתכניס את הזקנים לשוק הזה היא חשובה מאוד.
אלי ליפשיץ: יש פה גם כשל שוק.
אלי ליפשיץ: חברות שונות, ואפילו חברת "סאן", שמתייחסות לזקנים, עושות את זה כצדקה.
אלי ליפשיץ: אסור שנמשיך להתייחס לזה כך.
אלי ליפשיץ: זוהי הזדמנות עסקית.
אלי ליפשיץ: המדינה צריכה לעזור לכולם לעבור משלב הצדקה לשלב העסקי.
אלי ליפשיץ: קרן הון סיכון, חממות טכנולוגיות, המדען הראשי – כל הגורמים שמשקיעים כסף בטכנולוגיה – לא מוכנים להשקיע בכך, זה לא סקסי.
אלי ליפשיץ: עדיין לא מבינים את הפוטנציאל העסקי שטמון בכך.
אלי ליפשיץ: בחוץ-לארץ כבר מבינים.
אלי ליפשיץ: אנחנו יודעים שבעוד כמה שנים שיעור הזקנים יגדל ויגיע עד ל-20% מהאוכלוסייה.
אלי ליפשיץ: יש לזה פוטנציאל אדיר.
זבולון אורלב: לאיזה סיוע אתה מצפה מהמדינה?
זבולון אורלב: גם נציג משרד האוצר נמצא פה.
אלי ליפשיץ: חברה שאומנם לא עושה חדשנות טכנולוגית אבל עושה התאמות לזקנים, אין לה דרך לפנות לסיוע מהמדינה.
אלי ליפשיץ: היא יכולה לגשת לארגוני צדקה וכו', אבל מהמדינה היא לא תקבל כסף.
אלי ליפשיץ: לא צריך להמציא כאן כיסא גלגלים חדש או מחשב חדש, צריך רק להתאים את המחשב, כך שהמחשב הזה לא ייראה כמו כיסא גלגלים ולא יהיה מכונה שיודעת לעשות רק חצי מהדברים.
נאוה גלעד: IBM עשתה את זה לפני כמה שנים בארצות-הברית.
זבולון אורלב: עכשיו נשמע קצת את הממשלה.
זבולון אורלב: בועז דולב עובד עם סגן החשב הכללי במשרד האוצר, שממונה על כל הסוגיה של המחשוב הממשלתי.
זבולון אורלב: במסגרתו יש פרויקט גדול שנקרא "ממשל זמין", כדי שאזרחי המדינה יוכלו להיות בקשר עם השירותים הממלכתיים ואולי גם המוניציפליים.
בועז דולב: כל השירותים של "ממשל זמין" אמורים לשרת גם את אוכלוסיית הזקנים והקשישים.
בועז דולב: כשאנחנו מאפשרים לאנשים לשלם מהבית, למלא טופס מהבית, לבדוק איך לבצע פעולה במשרד ממשלתי מסוים – אנחנו מקלים מאוד על השכבה הזאת.
בועז דולב: אחד הדברים שאנחנו עושים הוא לבדוק מי משתמש במערכות שלנו.
בועז דולב: רואים שהאוכלוסייה של בני 50-60 ו-60-70 היא אוכלוסייה נכבדת:
בועז דולב: 28% מסך כל המשתמשים הם בני 50 ומעלה.
בועז דולב: 20% ומשהו עם עד גיל 65.
בועז דולב: אחת השאלות שבאמצעותן אנחנו בודקים זאת הוא פנייה לחברות האשראי בבקשה לפלח את כרטיסי האשראי של האנשים לפי גילים.
בועז דולב: כך יודעים מי משלם במערכות שלנו.
בועז דולב: רואים שהתשלומים הגדולים ביותר ואחוזי השימוש הגדולים ביותר הם מגיל 50 ומעלה, וגם מגיל 60-70 יש שיעור נכבד של משתמשים: 10%-15% מסך כל העסקאות.
בועז דולב: אנחנו מקבלים הרבה מכתבי תודה מהאוכלוסייה המבוגרת, על כך שחסכנו להם ביקורים במשרדי ממשלה.
בועז דולב: זאת התרומה הצנועה שלנו.
בועז דולב: מה שחסר בממשלה הוא ההנגשה של האתרים, שיהיה קל לקרוא אותם.
בועז דולב: עדיין לא את כל האתרים יכולים מבוגרים או אחרים לקרוא.
בועז דולב: זה תהליך שנמשך זמן.
זבולון אורלב: כשאתם עוסקים בכל הסיפור הזה, יש אצלכם מישהו שחושב דרך המשקפיים של אוכלוסיית הזקנים?
זבולון אורלב: זה צריך להיות, גם בעקבות הדיון הזה.
בועז דולב: התשובה שלילית, אני חושב שאתקן זאת באופן אישי.
אסתר רייס: ראשית, חלק גדול מ-700,000 הזקנים הם אנשים שכבר יודעים אינטרנט, ובכל שנה מצטרפת קבוצה חדשה של זקנים.
אסתר רייס: לא כולם צריכים ללמוד.
אסתר רייס: יש עכשיו קבוצה די גדולה כזאת, זה מתיישב עם הנתון שנתן בועז דולב.
אסתר רייס: האתר של הביטוח הלאומי רואה את הזקנים כאוכלוסיית יעד חשובה מאוד.
אסתר רייס: אנחנו נותנים מגוון גדול של שירותים, בין השאר – וזה אולי לא קיים במקומות אחרים – הנגשה מלאה, כולל אפשרות להגדיל פונטים ודברים נוספים, בפירוש משום שהובאו בחשבון אנשים בעלי מוגבלות.
זבולון אורלב: בועז יכול ללמוד מהניסיון שהצטבר אצלכם.
אסתר רייס: אני יכולה לתת לבועז את הטלפון של מי שאחראית על האתר.
אסתר רייס: חוץ ממידע, השירותים העיקריים שלנו הם הורדת טופסי תביעות וגם אישורים מגוונים.
אסתר רייס: אני יכולה להשאיר רשימה לוועדה.
אסתר רייס: יש סטטיסטיקה של כניסות.
אסתר רייס: אין אפשרות לדעת אם הנכנס הוא הזקן עצמו או בן משפחה אבל יש אלפי כניסות לחלקים שמיועדים לגיל השלישי באתר שלנו.
אסתר רייס: כל הנושאים הגיל השלישי מרוכזים בקובץ באתר.
אסתר רייס: זה מאוד נגיש.
אסתר רייס: גם אם מישהו לא יודע בדיוק מה יש שם, הוא יכול לברר זאת בקלות, לרבות שאלות שכיחות.
אסתר רייס: אנחנו מקווים שתוך זמן לא ארוך נדע גם לקבל תביעות באינטרנט ולעזור גם בזה מבחינת הנגישות לקשיש.
זבולון אורלב: אגב, קיבלתי כאן הערה שכדאי לבדוק את הנגישות לקשישים גם באתר הכנסת.
זבולון אורלב: את זה אבדוק זאת באופן אישי, כמו שבועז יבדוק באופן אישי ב"ממשל זמין".
שרה לוי: אני ממשרד הבריאות, האגף לגריאטריה.
שרה לוי: אמשיך בקו שהציגה אסתר רייס, וגם אני אשאיר תדפיס: לקראת הדיון הזה הוצאנו תדפיס של מספר הכניסות לאתר הגריאטריה של משרד הבריאות.
שרה לוי: אנחנו במקום טוב באמצע במשרד הבריאות.
שרה לוי: למשל, בספטמבר היו למעלה מ-19,000 כניסות לאתר בגריאטריה.
שרה לוי: יש פירוט של נושאים.
שרה לוי: אי-אפשר להפריד ולדעת אם מדובר באנשי מקצוע או בקשישים עצמם, אבל בחלק מהנושאים בהחלט רואים שיש אנשים זקנים שהתעניינו במידע שנמסר.
זבולון אורלב: האתר נגיש, כמו במתכונת הביטוח הלאומי – הפונטים, גודל האות?
זבולון אורלב: שרה לוי: האתר נגיש, הפונטים גדולים וברורים.
זבולון אורלב: אני משאירה לכם את החומר.
זבולון אורלב: זה תואם את מה שנעמה אמרה: מה שנוגע למידע על בריאות תופס נתח רציני מאוד אצל הזקנים.
זבולון אורלב: מה עם השירות לזקן במשרד הרווחה?
זבולון אורלב: אתם נייטרליים.
לאה אהרונוביץ: אני מבקשת לומר כמה מילים.
לאה אהרונוביץ: אני נציגה של הארגון הישראלי לטכנולוגיית מידע.
לאה אהרונוביץ: יש לי הערה מתודית, כאם לילד נכה: אתם מתייחסים הרבה פעמים לצורך להנגיש אתרים וטכנולוגיה.
לאה אהרונוביץ: אני רוצה להזכיר ולזכור שאוכלוסיית הזקנים לא שונה מאוכלוסיית הנכים במובן הזה.
לאה אהרונוביץ: גם נער בן 16 שהוא כבד ראייה צריך פונטים גדולים, וגם בחור נכה בן 21 צריך את ההגשה הטכנולוגית לגבי העכבר והחומרה, כמו קשיש בן 70.
לאה אהרונוביץ: אם כבר מוקדשים משאבים והתייחסות של gov.il, צריך להתייחס באופן כולל יותר לאוכלוסיות מיוחדות, ולא רק לזקנים.
לאה אהרונוביץ: הקושי קיים גם אצל אוכלוסיות נוספות.
זבולון אורלב: אני מקבל את ההערה, היא בהחלט במקומה.
זבולון אורלב: מנהלת הוועדה מעירה לי ששקלנו אם לכוון את הדיון גם לסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: החלטנו שלא לעשות זאת, כי זה נושא חשוב מדי שנטפל בו בדרך אגב, וגם הואיל והיום יום הקשיש.
זבולון אורלב: אבל ההערה נכונה מאוד.
זבולון אורלב: קודם כול משום שגם בין הקשישים יש אותן נכויות.
אסתר סקורניק: אני רוצה להוסיף שאיגוד האינטרנט, עם "נגישות ישראל" הוביל את הפעילות של הנגשת אתרים.
אסתר סקורניק: גם משרדי ממשלה קיבלו עליהם להנגיש.
אסתר סקורניק: לא מדובר רק בפונטים גדולים, זה הרבה מעבר לזה.
אסתר סקורניק: כך שיש פעילות, ואשמח אם תהיה ישיבה בנושא הזה, איך לקדם את זה בהמשך.
אסתר סקורניק: אנחנו בפירוש דיברנו על בעלי מוגבלויות, ולאו דווקא על קשישים.
אסתר סקורניק: אמרנו שקשישים הם חלק מהאוכלוסייה, וחלקם סובלים מאותם מוגבלויות.
זבולון אורלב: נחפש את ההזדמנות לקיים את הדיון הזה.
נאוה גלעד: היום הבין-לאומי לנגישות אלקטרונית בחסות האו"ם הוא ב-3 בדצמבר השנה.
זבולון אורלב: השאלה אם הכנסת מציינת זאת.
זבולון אורלב: אני יודע שיש בכנסת יום מיוחד בנושא זכויות של אנשים עם מוגבלות, אולי במסגרת היום ההוא נקיים את הדיון.
נאוה גלעד: האו"ם בחר לציין את הנגישות האלקטרונית השנה.
נאוה גלעד: זה פעם ראשונה.
זבולון אורלב: יש עוד הערה, של שלומית שכותבת על אתרי ממשלה: אומנם עבורי הם נוחים לשימוש, אני בת 32, אך עבור כל הקשישים שאתם אני עובדת הם מורכבים מדי.
זבולון אורלב: עודף המידע מקשה עליהם, והם הולכים לאיבוד.
זבולון אורלב: כמו כן גודל הכיתוב הקטן.
זבולון אורלב: היא מתפרצת לדלת פתוחה, למעשה.
זבולון אורלב: האם חברי הכנסת מבקשים להעיר?
זבולון אורלב: פרופ' ברזניץ, בבקשה.
שלמה ברזניץ: המספרים ששמענו בתחילת הדיון קצת מטעים, כי אנחנו עומדים בפני מהפכה בנושא זה.
שלמה ברזניץ: הם עומדים להשתנות.
שלמה ברזניץ: בארצות-הברית אוכלוסיית הזקנים היא האוכלוסייה שבה קצב הגידול בהתחברות לאינטרנט הוא הגדול ביותר מכל הקבוצות, כולל צעירים.
שלמה ברזניץ: זו רק שאלה של זמן, ולא יחלפו עוד הרבה שנים עד אז.
שלמה ברזניץ: הפיגור שלנו אחרי צפון אמריקה הולך ומצטמק.
שלמה ברזניץ: זה עומד לקרות.
שלמה ברזניץ: זה עומד לקרות מסיבה נוספת: שהאנשים שנכנסים לגיל שאנחנו מדברים עליו כבר מביאים אתם ניסיון במחשבים, כל שנה זה קורה יותר ויותר.
שלמה ברזניץ: בשבילם זה לא כלי חדש, אלא כלי מוכר היטב.
שלמה ברזניץ: לגבי השאלה המרכזית מאוד – איך לרתום את האנשים שהמהפכה הזאת פסחה עליהם, והם עומדים בפני משהו זר ושונה – מאוד התרשמתי מההערה של גב' אלישבע רמון על הדרך האישית ועל הצורך למצוא את מה שמעניין את האדם וכך להגיע לזה.
שלמה ברזניץ: ואני מכיר את גב' רמון מהאוניברסיטה.
שלמה ברזניץ: אני רוצה להעיר הערה אחת מהניסיון שלי.
שלמה ברזניץ: פעלתי במסגרת חברה שקמה לספק לאנשים מבוגרים כלים של אימון המוח – ואני עדיין עוסק בכך מעט, אם כי בהתנדבות כרגע.
שלמה ברזניץ: מבחינה זו אנחנו קצת דומים למה שמר ליפשיץ דיבר עליהם.
שלמה ברזניץ: המחסום של הפחד שהוזכר הוא לא גדול.
שלמה ברזניץ: הוא אורך בדיוק שעה וחצי.
שלמה ברזניץ: כי יש משהו יפה מאוד שקורה בשעה וחצי: אדם מחזיק עכבר בפעם הראשונה בחייו, וזו לא תנועה אינטואיטיבית בשבילו, כי קדימה בעכבר זה למעלה במסך.
שלמה ברזניץ: אבל המונח האנושי בנוי כך שקל ללמוד תנועה, בכל גיל.
שלמה ברזניץ: לכן בשעה או בשעה ומשהו, פתאום המשתמש הזקן מסוגל לעשות דברים עם העכבר שנראו לו בלתי סבירים בהתחלה.
שלמה ברזניץ: זה נותן תחושת העצמה אדירה – היכולת לעשות דברים שאתמול נראה לו שהם לא באים בחשבון.
שלמה ברזניץ: זו שפה אחרת, זה כוכב אחר.
שלמה ברזניץ: בשביל אנשים זקנים ההרגשה שהדברים לא רק נעשים יותר ויותר קשים כל יום, אלא יש משהו שנעשה מאוד קל היום מאשר אתמול – זו הרגשה משכרת.
שלמה ברזניץ: זה בכלל לא מפתיע אותי מה שסיפרה נעמה, שבתחום הדיכאון ומצב הרוח זה עושה פלאים.
שלמה ברזניץ: לכן, כמו שאת כבשת את האישה הזקנה עם החתולים והכלבים, צריך להתגבר עם האנשים על השעה וחצי הראשונות, באמצעות תרגול.
שלמה ברזניץ: ואז האדם נפתח.
זבולון אורלב: למי שלא יודע, חבר הכנסת ברזניץ הוא גם פרופסור לפסיכולוגיה.
אלישבע רמון: יש "חדר כושר למוח", כך קוראים לזה.
אלישבע רמון: תוכנה של 15 שעות, משלמים על התוכנה 400 ש"ח, והיא מכוונת לכל אדם באופן אישי.
נחמן פלוטניצקי: אנחנו נותנים הדרכות לקשישים בהתנדבות בכל רחבי הארץ.
נחמן פלוטניצקי: במסגרת ההדרכות לשיפור איכות החיים בגיל השלישי, חיים פתוחים בגיל השלישי, אנחנו משלבים סדנאות לשיפור הזיכרון ודרכים לשפר את הזיכרון.
זבולון אורלב: נשמע עוד נציג אחד.
זבולון אורלב: ד"ר אהוד גלב.
אהוד גלב: עד עכשיו כולם היו ממוסדים.
אהוד גלב: אני גמלאי, נציג העם.
זבולון אורלב: אתה גם מומחה למחשוב.
אהוד גלב: רציתי להעיר שלוש הערות קצרות: קודם כול, יש חוסר איזון.
אהוד גלב: ההגדרה של הדיון היום היא "האינטרנט והגיל השלישי".
אהוד גלב: רוב הדיבורים היו על האינטרנט ופתרונות לבעיות של הגיל השלישי בתחום זה.
אהוד גלב: אבל המוטיב המקביל הוא מה שגב' דסברג אמרה – שיש גם מה לתרום.
אהוד גלב: איך אפשר להפיק תועלת מהגיל השלישי.
אהוד גלב: נאוה דיברה על המטרות, ואני הייתי מדבר, למשל, על שימוש באינטרנט לקידום טכנולוגי ופיתוח כלכלי של המדינה, יש מה לתרום.
אהוד גלב: שנית, יש כאן הנחה שהאוכלוסייה בארץ היא הומוגנית.
אהוד גלב: זה לא נכון.
אהוד גלב: זה לא מקרה שבית הספר במטה יהודה היה הראשון שבו גייסו את המתנדבים.
אהוד גלב: באוכלוסייה הכפרית, במגזר הכפרי, הנושא של טיפול בגיל השלישי אחר לגמרי.
אהוד גלב: קחו את מה שקרה בגליל העליון בזמן מלחמת לבנון.
אהוד גלב: לרוב המשקים שם היו רשתות פנימיות, וכל אחד ישב וראה את מזכיר המשק על המסך אצלו בבית או בחדר הביטחון.
אהוד גלב: ואגב, יחידת התייחסות היא לא רק בית חולים אלא גם קהילה, למשל קיבוץ.
אהוד גלב: הקהילות האלה תפקדו במסגרת האינטרנט.
אהוד גלב: האנשים היו פעילים לא כנזקקים, לא כאנשים שצריך לפתור בעיה שלהם, אלא כתורמים ומקדמים.
אהוד גלב: שלישית, לא דובר כאן על סגירת הפער בין המרחב הכפרי למרחב העירוני: דוגמאות ששגורות בפי כול הן לימוד מרחוק ורפואה מרחוק, אבל זה רק חלק מהחיים.
אהוד גלב: אני ממליץ שיהיה כתוב בסיכום הוועדה שבכל ארגון יהיה אחד ש"יחשוב זקן".
אהוד גלב: לדעתי זו סיסמה יוצאת מן הכלל.
אהוד גלב: הערה אחרונה, לגבי ההגדרה של זקן, אני לא יכול להתאפק: דיברו על דור שלישי, גיל זהב וכו'.
אהוד גלב: קודם כול, לבני חמש ומטה אין בעיה.
אהוד גלב: תשאלו כל נכד, הם קוראים להם "זקנים", זה דבר רגיל.
אהוד גלב: ועוד הערה, בעקבות דברי לאה: כבר כמה שנים אני מתאים להגדרה של גמלאי או זקן, אבל שאלו את חזן ביום הולדתו התשעים מה מצחיק אותו.
אהוד גלב: הוא השיב: מצחיק אותי שקוראים לבן שבעים בשם "קשיש".
אהוד גלב: לאה הצטרפה.
אהוד גלב: היא קראה לבני שבעים, למשל לי, "קשישים".
אהוד גלב: בתור קשיש, תודה על תשומת הלב.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם ולומר שבמסגרת יום הקשיש הבין-לאומי קיימנו דיון על האינטרנט והגיל השלישי.
זבולון אורלב: שמחנו לשמוע וללמוד על פרויקטים שונים לקידום אינטרנט לבני הגיל השלישי, שמבוצעים על-ידי גופים שונים, בהם איגוד האינטרנט הישראלי, אש"ל-ג'וינט, משרד החינוך וגם חברות עסקיות.
זבולון אורלב: הוועדה מאמצת את המסקנות ואת ההמלצות של המחקר שביצעה נעמה שפירא.
זבולון אורלב: אני חושבת שצריך לחפש את הפתרונות במסגרת המסקנות והלקחים שעלו שם.
זבולון אורלב: גם לא שמעתי שלמישהו ממשרדי הממשלה היתה הסתייגות מההמלצות האלה.
זבולון אורלב: אין צורך למנות מחדש את היתרונות הרבים שהתגלו במחקר, וגם עלו מהעדויות של נציגי הגופים השונים שדיברו כאן.
זבולון אורלב: קודם כול, רשמנו לפנינו את הסכמת השר רפי איתן, השר לענייני גמלאים, למנות במשרדו איש מקצוע לקידום נושא האינטרנט והגיל השלישי.
זבולון אורלב: שנית, אנחנו פונים למערכת החינוך בבקשה שינסו להגביר מאוד את הפרויקט המבורך של הקשר בין תלמידים וזקנים, בעיקר בתחום ההדרכה.
זבולון אורלב: לדעתי, זה בעצם הפתרון הלאומי המתבקש בהיקפים האלה.
זבולון אורלב: גם רשמנו לפנינו את הודעת נציג משרד האוצר שפרויקט "ממשל זמין" יעבור בדיקה, או תיבדק האפשרות להתאים אותו יותר לזקנים, וגם אנחנו נפעל כדי שאתר הכנסת יהיה כזה.
זבולון אורלב: כמו כן אנחנו פונים לכל יתר מפעילי האתרים כדי שהאתרים יהיו נגישים לאוכלוסיית הגיל השלישי.
זבולון אורלב: אנחנו פונים לכל הגופים בבקשה להעלות את רמת המודעות.
זבולון אורלב: יש ארגונים, וקודם כול גופים ממשלתיים רבים, שמטפלים בזקנים.
זבולון אורלב: רק כאן נמצאים נציגי ממשלה שונים: משרד הבריאות, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי ועוד.
זבולון אורלב: יש לפעול להעלאת רמת המודעות של הציבור לחשיבות המחשב והאינטרנט בחיי הקשישים.
זבולון אורלב: נעקוב אחרי הטיפול בהקמת האתר שהזכיר נציג עמותת "מילבת" ונצפה לתשובה מהמוסד לביטוח לאומי בסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: נאמץ גם את ההמלצה של חבר הכנסת מילר לקשר בין סטודנטים לבין איגוד האינטרנט בכל הנוגע להדרכה.
זבולון אורלב: ואיגוד האינטרנט ודאי ראוי לברכה ולהוקרה על פעילותו בנושא הזה וגם בנושאים נוספים.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שזאת אחת הישיבות שבהן אדם יוצא מהן אחר ממה שנכנס אליהן.
זבולון אורלב: ציינתי את זה כבר בפתיחה.
זבולון אורלב: בתחילה חשבנו: במה כבר אפשר לפעול?
זבולון אורלב: בשעתיים האחרונות התגלה עולם חדש, שפתח בפני האנשים למודעות חדשה.
זבולון אורלב: אני מקווה שזאת תהיה תרומתנו.
זבולון אורלב: ידידי רון נחמן ראש העיר הנמרץ שאמרתי כבר כמה פעמים שאם הייתי צריך לבחור ראש עיר שאני רוצה לגור בה הייתי בוחר ברון נחמן, ידידי ועמיתי חבר הכנסת אלכס מילר חבר ועדת המדע והטכנולגיה, מר סורין לופו מנכ"ל נורטל ישראל, פרופ' דן מאירשטיין נשיא המרכז האקדמי באריאל, לשעבר מכללת יהודה ושומרון, אורחים יקרים, מורי ורבותי.
זבולון אורלב: אין ספק שיש חסמים במערכת הציבורית שלנו שבולמים התקדמות מדעית וטכנולוגית ואין ספק מצד שני שהיכולות האנושיות במדינת ישראל מקדימות שנים רבות את המחסומים, את החסמים ואת העכבות הבירוקרטיות והמנהליות במדינת ישראל.
זבולון אורלב: חלק מתפקידנו כוועדה הוא לאתר את אותם נפגעים מנהליים, לאתר את אותן בעיות ולנסות להתיר את הפלונטר.
זבולון אורלב: אני מודה שזה קשה.
זבולון אורלב: יש בהחלט עודף רגולציה ועודף בירוקרטיה, לא רק בתחום התקשורת, גם בתחום תכנון ובנייה.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים ברשות מקומית.
זבולון אורלב: תשאלו אזרח פה כמה זמן לוקח לאשר תוכניות וכדומה, תשאלו יזמים ויאמרו לכם וכן גם בתחומים רבים.
זבולון אורלב: אבל אנחנו כוועדת מדע וטכנולוגיה מופקדים בין היתר על תחום האינטרנט ולכן חובתנו לנסות ולסייע לתת את אותה תשתית חקיקתית, לתת את אותו סיוע ובעיקר למנוע הפרעות.
זבולון אורלב: להיאבק באותם גורמים שפשוט מפריעים ליצירתיות, ליזמות לצעוד קדימה.
זבולון אורלב: מהחומר שלמדתי אני בהחלט מכיר בכך שאנחנו משיקים היום תחום חשוב שיש בו פריצת דרך, שיש בו שינוי.
זבולון אורלב: נכון שאנחנו כחברי כנסת מאוד מוגבלים לעשות פרסומת מסחרית לכן אני לא יכול ללכת עם החולצה והלוגו של נורטל, ותסלח לי על זה סורין.
זבולון אורלב: אבל אין ספק שעצם נכונותנו לבוא לכאן ולהשתתף ולתת חסות לטקס ההשקה הוא גם בהחלט דבר שבח לחברת נורטל שנרתמה לעניין הזה מבלי שאנחנו נוקטים עמדה מסחרית כזאת או אחרת.
זבולון אורלב: עכשיו אנחנו משיקים פה עוד פרויקט אחד שבאופן אישי גורם לנו לצרות רבות.
זבולון אורלב: בכלל, לפני 30 שנה, ערוץ תקשורת אחד בלי מקומונים, החיים שלנו הפוליטיקאים בוודאי הרבה יותר קשים ככל שמערכת התקשוב, המערכות המקוונות מתפתחות.
זבולון אורלב: אבל ברצינות, אני חושב שזהו אחד השירותים החשובים למדינת ישראל.
זבולון אורלב: זה לא רק עניין של הוזלת מחירים לאזרחים.
זבולון אורלב: זה לא רק עניין של הגברת הנגישות.
זבולון אורלב: צריך לזכור שגם הנגישות היא מרכיב חשוב מאוד.
זבולון אורלב: אנשים זקנים, אנשים נכים.
זבולון אורלב: אלא גם בהיבט הלאומי של החוסן הלאומי, של העצמה מדעית וטכנולוגית שהיא סם החיים של מדינת ישראל ואני אומר את זה ממש בלי מרכאות.
זבולון אורלב: אנחנו חונכים פה היום פרויקט קטן אבל הוא מרכיב בפאזל והפאזל הזה, הרמה המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל הוא מרכיב חשוב בסם החיים שלנו וביכולת הקיום שלנו כמדינת ישראל.
זבולון אורלב: האיומים סביבנו הם גם איומים מדעיים, ראה את האיום הגרעיני האיראני ובוודאי כל פיתוח וכל סיוע וכל עזרה שאנחנו יכולים להביא לקידום הרמה המדעית יש בה פתיחות טובה ויש בה מרכיב חשוב בביטחון הלאומי.
שלומי אנג'י: אני רוצה להזמין את מר סורין לופו, נשיא נורטל ישראל, רוסיה ודרום מזרח אירופה לשאת את דברו.
סורין לופו: שלום לכולם, אני אחראי על הפעילות של נורטל בישראל ומתוך ישראל אנחנו מנהלים את הפעילות במזרח אירופה לשעבר כולל רוסיה – שטח הפעילות הגדול ביותר שלנו.
סורין לופו: רק הבוקר חזרתי ממוסקבה ואחת מהסיבות שהייתי שם היא בגלל שעשו רשת WIRELESS אלחוטית שנדבר על כך בהמשך.
סורין לופו: ראשית אני רוצה להודות לכם שהגעתם לכאן.
סורין לופו: לחבר הכנסת זבולון אורלב, לחבר הכנסת אלכס מילר, למר רון נחמן, ראשי הערים, חברי המועצה, המנכ"לים, מנמ"רים, נציגי משרד התקשורת, קברניטי התקשורת לרשת, גורי, ששמים את היסודות שאני מאמין, גם של ההייטק הישראלי.
סורין לופו: אנחנו כמה שנים ביחד ומה שאנחנו עושים ביחד זה לא על בסיס עסקי.
סורין לופו: אני חברה עסקית וכל דבר שאנחנו עושים אנחנו אמורים לראות מהיכן בא הרווח המיידי.
סורין לופו: אבל אני חושב שאנחנו עושים מעבר לזה ביחד.
סורין לופו: אנחנו בעצם עושים יזמות, רואים חלק מהשליחות שלנו להביא את הטכנולוגיה החדשה, את פריצות הדרך, לקדם את התשתיות במדינת ישראל.
סורין לופו: כפי שאמרתי, חזרתי הבוקר ממוסקבה.
סורין לופו: הסיבה שהייתי במוסקבה היא מכיוון שבמרכז מוסקבה יש כבר כ-9000 אנטנות של הטכנולוגיות שתראו היום.
סורין לופו: האנטנות האלה, הגישה לאינטרנט במוסקבה ניתנת לתושבים כשירות מוניציפלי כמו שניתן השירות של מים, חשמל לצד גישה למערכות העירייה.
סורין לופו: הייתי השבוע בעיר נוספת, בשטוקהולם.
סורין לופו: בשטוקהולם עשו את הפריסה של הסיב האופטי.
סורין לופו: הסיב האופטי נמצא בבעלות העירייה.
סורין לופו: מי שמשכיר את רוחב הסרט מהעירייה אלו חברות התקשורת שמביאות את רוחב הסרט, עשרות מגה ביט, מאות מגה ביט, כולל מה שאתם שומעים בטריפל פלי, עם ה-voice עם הכבלים ובעצם עושים קפיצת דרך במקום ADSL ומוסיפים עוד כמה מגה ביט ועוד כמה דולרים כל פעם שמאריך את הסרט.
סורין לופו: זו קפיצת דרך.
סורין לופו: זה תשתית, זה שירות חיוני.
סורין לופו: תשתית תקשורת כפי שאמרתי קודם זה כמו תשתית חשמל, תשתית כל השירותים של העירייה – אני אחד מהשירותים שהעירייה צריכה לתת לתושב.
זבולון אורלב: אתה יכול לומר כמה משפטים על הדור הרביעי?
סורין לופו: בהחלט.
סורין לופו: הדור הרביעי, בארץ כרגע פורסים טכנולוגיה של דור שלישי ודור שלוש וחצי כמו חברת פלאפון שעושה את ה-CDNA עם הרביעי.
סורין לופו: כשהם עכשיו מתחילים עם יכולת לתת גם voice ותשתיות של הסלולר.
סורין לופו: פרטנר שפורסת את ה- ENTS.
סורין לופו: אנחנו מדברים על טכנולוגיות דור רביעי.
סורין לופו: מבחינה טכנולוגית מדובר על תשתית שנקראת: OFDM מיימוק.