GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריאל פיסצקי: אנו היום ספק האינטרנט היחיד שפעיל בצפון, ותחת המתקפה הפיזית ממשיכים לספק שירות לכלל הציבור, גם כתשתית קריטית לאומית, גם כחברת תקשורת בין-לאומית וגם כחברת אינטרנט, בין השאר לחלק מהיושבים כאן, כנראה, ל-30% מהם, ולאתרי ממשלה.
אריאל פיסצקי: אנו רואים מתאם שונה למה שרואים בתהילה, לפחות לפי הסטטיסטיקות שלנו, אנו מחזיקים באלפי אתרי אינטרנט ובאלפי שרתים אצלנו, כאשר ההתקפות מגיעות למאות-אלפים ביום כלפי אתרים מסוימים, סך כל ההתקפות מגיעות למיליונים.
זבולון אורלב: מה ההגדרה שלך ל"התקפה"?
אריאל פיסצקי: יש כמה סוגי התקפות.
אריאל פיסצקי: יש התקפות מבוססות תשתית, שמטרתן למוטט או להפחית את זמינות אתר אינטרנט באשר הוא, ויש התקפות ברמת האפליקציה, שמטרתן לגרום נזק לאתר עצמו, אם על-ידי השחתת האתר או אם על-ידי הפקת תכנים שונים מהאתר.
זבולון אורלב: איך זה שאתה אומר שיש מיליונים- -
אריאל פיסצקי: גודל.
אריאל פיסצקי: אנו היום מחזיקים כ-16 ג'יגה של תקשורת, אני מניח שאתר תהילה מדבר על מגות.
זבולון אורלב: אנו מדברים על אתרי הממשלה.
אריאל פיסצקי: אני מדבר על התשתית בכלל במדינת ישראל.
אריאל פיסצקי: אתרים בעלי אופי הסברתי חווים התקפות מסוג שונה, אך גם אתרים מסחריים חווים התקפות.
אריאל פיסצקי: אנו רואים שתחילת ההתקפות בגל הנוכחי הגיע בעיקרו מהפעילות הצה"לית מלפני כחודש וחצי בעזה, אז נהרגו שבעה ממשפחה אחת בחוף הים, ומשם התחילה הפעילות שאנו רואים, אפשר לראות את זה בגרפים בצורה מובהקת.
אריאל פיסצקי: היא מתחלקת להתקפות מניעת שירות והתקפות השחטה.
זבולון אורלב: כמה התקפות מתוך המיליונים הצליחו?
אריאל פיסצקי: אנו מסתכלים היום על שברירי אחוז של הצלחות בתחום הזה.
אריאל פיסצקי: אנו מדברים על הצלחות בקנה מידה של מאות שמות מתחם, לטובת העניין יש לכל אתר שם מתחם.
אריאל פיסצקי: בשמות המתחם אנו רואים עליית מדרגה.
אריאל פיסצקי: אם בעבר היינו רואים בין 5 ל-10 שמות מתחם ביום שחווים תקלה, היום אנו רואים ממוצעים של 40 או 50 או יותר ביום, אבל הממוצעים הם 30-40, ושמות מתחם, המשמעות היא שאתר לא זמין לפרק זמן קצר, או שנפגע וחוזר לפעילות.
אריאל פיסצקי: לא ראינו פעילות שמשבשת את הסדר הציבורי, שיוצרת פגיעה בחיי אדם, חלילה, או יוצרת פגיעה באחוזים מהתל"ג.
זבולון אורלב: גם אתה כמו מר כהן מרוצה ממערכות ההגנה?
אריאל פיסצקי: אני כגוף עסקי לא לקוח של המדינה באיזו יכולת הגנה.
אריאל פיסצקי: אני מקבל ברמה העקרונית ייעוץ מגופים ממשלתיים, אבל זה ברמת ההתנדבות, אנו לא מוגדרים היום כגוף קריטי לאומי.
איציק כהן: יש שיתוף פעולה מלא.
אריאל פיסצקי: נכון, אך הכל ברמה של טובות.
אריאל פיסצקי: אין משהו מוגדר או גוף מוגדר שניתן לפנות אליו כדי לקבל ייעוץ בחוק כשירות לחברות האזרחיות, הכל מדובר על סמך היכרויות או טובות.
אריאל פיסצקי: קיים במקביל איגוד ישראלי לאבטחת מידע, שהוא מתבסס כולו על התנדבות, ומהווה גוף שנותן חלק מהכיסוי לשאלות שמנהלי אבטלת מידע בשוק האזרחי נתקלים בהן.
איציק כהן: יש שיתוף פעולה א-פורמלי.
זבולון אורלב: הנקודה הזאת, האם צריך להיות הסדר לאומי בסוגייה הזאת, עלתה בדיון של הוועדה הזאת ב-2004.
זבולון אורלב: לדעת הוועדה אז, ראוי לעשות הסדר לאומי, שלא יהיה מבוסס רק על טובות.
רון תקווה: יש שאלה מבחור בשם רמי, הוא שואל עד כמה הסכנה נשקפת רק מבחוץ, כלומר האם יש גם האקרים ישראליים שתוקפים את האתרים הישראליים, ועד כמה הם מהווים סכנה?
רון תקווה: אני אוסיף ואשאל, האם יש התפלגות של המתקפות האלה, כלומר מאילו אזורים ברחבי הגלובוס הם מגיעים, והאם אפשר למפות את זה?
אריאל פיסצקי: אשמח לענות.
אריאל פיסצקי: רוב הפעילות בישראל היא יותר מסחרית סביב הנושא של דואר פרסומי.
איציק כהן: יש מתקפות מתוך הארץ, אך לא בכיוון של חבלה במערכות, אלא בניסיון לפרוץ מערכות תשלומים כדי להונות את המדינה.
איציק כהן: לא כיוון לאומני.
איציק כהן: אגב, היו שתי פריצות כאלה בחודש האחרון.
זבולון אורלב: האם יש חוק שמגן על התקפות על רקע לאומי?
אריאל פיסצקי: חוק המחשבים מ-1985 מגדיר ששה סעיפים שונים סביב נושא חדירות מחשב, הפצת וירוסים, חדירה למחשב שלא כדין וכן הלאה.
אלי הכהן: לגבי נושא ההאקרים מישראל החוצה, יש הרבה ניסיונות לתקוף אתרי אויב מכל מיני סוגים: בואו נפיל אותם.
אלי הכהן: זה לא תמיד חכם.
אלי הכהן: מבחינה חוקית, זאת פריצה, ויש עונש בצדה.
אלי הכהן: זה לא חכם, וכל אחד יבין למה.
זבולון אורלב: נעבור לחברת החשמל.
זבולון אורלב: עכשיו אנו שואלים, האם אזרחי ישראל יכולים להיות בטוחים שהמערכות המחשוביות באינטרנט מוגנות מפני מתקפות טרור?
צבי חרפק: אתחיל מההערה שלך לגבי הפסקות חשמל; אני חושב שצריך לשאול בשבועיים האחרונים את תושבי מעלות, נהרייה, כרמיאל, צפת, קריית שמונה על המהירות הבלתי-רגילה שבה בכל הפסקת חשמל שקורית עכשיו כתוצאה מנפילת הקטיושות, והנפילות מזיקות לרשת החשמל, נקרעים חוטים, נופלים עמודים, נשרפים עמודים, ובתוך חמש-עשר דקות נמצאים שם צוותי החברה יחד עם צוותי מד"א, מכבי אש ומשטרה, ומתחילים בתיקון הרשתות.
זבולון אורלב: אני מוכרח לאשר את דבריך, בביקור בצפון שאני ערכתי אני חושב שכל ראש רשות מקומית דאג לשבח את חברת החשמל, והגדיל לעשות עדי אלדר, ראש העיר בכרמיאל, שאמר: חברת החשמל כזאת טובה, עוד לפני שהכבל נופל, הם כבר נמצאים שם.
צבי חרפק: בביקור של שר התשתיות, שהיה השבוע במספר אזורים שם, עדי אלדר גם התבטא ואמר שמגיעה מדלית זהב, אני מצטט אותו, לחברת החשמל, ובאמת האנשים עובדים 24 שעות בצורה בלתי-רגילה, וזה לא רק בנושא התיקונים, אלא בכל המשך השירות השוטף לקהל, כי מוקדי 103 עובדים גם בכל הערים בצפון וממשיכים לתת שירות לתושבים שפונים אליהם עם כל מיני בעיות, החל מהודעות על הפסקות חשמל, דרך תלונות על חוטים קרועים שנמצאים, שזאת סכנה בטיחותית שיש לטפל בה מייד וכלה בכל דבר אחר שהוא ביטחוני.
צבי חרפק: המוקדים שעבדו בכל מיני משרדים במקומות עם חלונות ועם דלתות, הורדנו אותם בכל המשרדים למקלטים, וכל אותם מוקדי 103 בכל המקומות ממשיכים לעבוד מתוך מקלטים עם ציוד מחשוב וקשר שהתקנו במיוחד, וכל השירות לקהל ממשיך באופן שוטף ללא שום הפרעה.
צבי חרפק: כך גם כל שירותי המחשוב האחרים של החברה המשיכו לעבוד בכל הנושאים שהחברה צריכה אותם במשך כל השבועיים האחרונים.
צבי חרפק: לגבי נושא התקפות, איני רוצה לנקוב במספרים או באתרים או במקורות של התקפות, אך אני רוצה להצביע על המגמה, והיא דומה אצלנו למה שהוזכר לפניי; ניסיונות של חדירה ופריצה לרשת יש באופן שוטף במשך כל השנה ובאלפים.
צבי חרפק: הכמויות גדלו לכדי פי חמישה בשבועיים האחרונים, וזה מצביע על ניסיונות הן שעוינים בכוונתם, ואולי ניסיונות לראות כתחביב, אם אפשר לשנות משהו ברשת.
צבי חרפק: הקריטיות של המחשבים של חברת החשמל ושל כל המדינה הוא ברור, ולכן אנו בשגרה התכוננו הרבה מאוד לאירועים מהסוג הזה.
צבי חרפק: עשינו הרבה מאוד הגנות בשנים האחרונות כדי למנוע מצבים כאלה.
צבי חרפק: הכנו מערכות הגנה שמונעות חדירה ושמתריעות על חדירות, ולכן יש לנו הנתונים באופן שוטף.
צבי חרפק: אני רוצה לציין את העבודה עם אותה רשות ממלכתית לאבטחת מידע, שהוקמה לפני שלוש שנים בעקבות אותה החלטה שהיתה ועוגנה אחרי זה גם בהחלטת ממשלה.
צבי חרפק: אנו עובדים אתם באופן הדוק במשך כל שלוש השנים האחרונות.
צבי חרפק: הרשות הזאת הגדירה 14 גופים במדינה כגופי תשתית קריטיים, והיא פועלת באופן שוטף כל השנה עם אותם 14 גופים כדי לבדוק כל הזמן את מערכות ההגנה שלהם וכדי לבדוק שהתשתיות של המדינה מוגנות ברמה שאפשר לצפות.
זבולון אורלב: עד עכשיו היתה התקפה מוצלחת עליכם?
צבי חרפק: עד עכשיו, לפחות לפי מה שידוע, ואני רוצה להדגיש את הנושא של "ידוע", כי התקפות זה גם לפעמים התקפות ששותלים משהו שמתעורר בתקופה מאוחרת יותר, ולכן איננו יכולים כולנו כאן לדבר בוודאות, ובטח שאי-אפשר לדבר בוודאות על מה שיקרה בעתיד.
צבי חרפק: לפחות עד רגע זה לא ידוע על שום הצלחה, כל הניסיונות נחסמו במעגלי הגנה שיש לנו.
צבי חרפק: רוב ההתקפות הן מחו"ל.
צבי חרפק: אנו מאתרים את הניסיונות, והם נחסמים במעגלים הראשונים, הם לא חודרים למעגלים הפנימיים, ששם אנו שומרים על כל המערכות התפעוליות של החברה בצורה מתאימה.
צבי חרפק: בנוסף, כיוון שהמשרדים שלנו בצפון ובחיפה, כולל מרכזי המחשבים, אנו עובדים כך שהכנו מערכים של גיבויים, ומכינים את עצמנו גם למצבים שאתרי מחשוב של החברה ייפגעו, כדי שנוכל לעבור לאתרים חלופיים.
צבי חרפק: הזכרתי את הרשות הממלכתית, כי העבודה שנעשית אתה היא ריכוזית, הם מעבירים מידע מגוף לגוף, וכך יש תיאום מלא בין כל הגופים הקריטיים של המדינה, יש אפשרות ללמוד מגוף לגוף ולהעביר מידע ולנצל את המידע הזה בזמן אמיתי ובשגרה.
אליעזר שפר: ראשית, תודה על ההזמנה של החבורה הנפלאה הזאת של הנערים והנערות ממעלות.
אליעזר שפר: אני מבקש תשומת הלב לעובדה שבקרב יהודי העולם יש היום כ-12 אלף קהילות ובתי כנסת, שלרובם יש אתרי אינטרנט, ועוד כ-3,000 מוסדות חינוך.
אליעזר שפר: רבים מהם ניזונים מאתרי האינטרנט גם במידע על מה שמתרחש כיום בישראל.
אליעזר שפר: נדמה לי שעדיין לא ניתנה תשומת לב מספקת לאספקת המידע דרך אתרי האינטרנט, שהם גורם היום משמעותי מאוד בקבלת מידע ובהפצת מידע, וכאשר דנים במדינת ישראל כמדינה יהודית בכל המערך הקשור במלחמה באתרי האינטרנט, ראוי להתייחס גם להיקף הגדול הזה של יהודים בעולם שניזונים הרבה מאוד מאתרי האינטרנט.
2482: מעבר למערכות הביטחוניות שכולם נתנו את תשומת הלב, והמדינה נותנת תשומת לב, החל ממשרד ראש הממשלה, דרך השב"כ ודרך המוסד ודרך כולם, כל אלה מערכות שיודעות להגן על עצמן, אני מדבר כרגע על מערכות האזרחים; כולנו גרים באיזה מקום, שולחים את הילדים לבית ספר, וקשורים בתחום הקהילתי.
2482: בתור חבר כנסת לשעבר אעלה את נושא החקיקה; אתה לא יכול להעניש האקר שבא מהאויבים הערבים מבחוץ.
2482: אפשר אולי לחסל אותם, אבל לא להעמיד אותו לדין.
2482: אני מדבר בתוך המדינה פנימה, ופה יש הפקרות.
2482: כניסות של אנשים מבחוץ לאתרים של רשויות מקומיות מגיעות לממדים מדהימים.
2482: אני לא מדבר על צורת הכתיבה בכלל, אלא על התוכן.
2482: אני מדבר מניסיוני עם האנשים שלנו ברשות שלי וברשויות אחרות.
2482: אני, למשל, סגרתי אתר שלנו בגלל הדבר הזה.
2482: יש כאלה שבגלל הפוליטיקה המקומית מנסים לעשות פגיעה במערכת המקומית, יש כאלה שמנסים מבחוץ לפגוע, המערכת של ההפעלה של הרשויות המקומיות היא בעיקרה על-ידי חברת האוטומציה, שמחזיקה מערכות אבטחה, אך במקומות שאין המערכות המרכזיות אפשר להיכנס בעיקר דרך האתרים.
2482: מטריד אותי יותר מכל, ובדקתי את זה לאחרונה, כאשר שולחים מיילים, זה לא לפרק את המערכת, אלא לאנשים בעלי תפקידים מסוימים, המערכת פתוחה, ואתה רוצה לאתר מיהו השולח את המיילים האלה, אתה לא יכול, אתה צריך היום לעשות פנייה לבית המשפט, בית המשפט צריך לעשות הסרת חיסיון השולח.
2482: יש אפשרות לקבל את זה, הפרוצדורה היא מאוד מסובכת.
2482: כיוון שאנו יושבים בבית המחוקקים פה, אדבר על נושא החקיקה; הייתי מבקש מהוועדה הזאת שתטיל על הגורמים המקצועיים פה בכנסת, שיבחנו עד כמה החוק שמכסה חדירות של האקרים למערכות, עד כמה יש בחוק הזה אולי לקונה לגבי הנקודות שהעליתי, כלומר לא תקיפה של אתר חברת החשמל, לא ניסיון לשבש את מערכות הבנקים, אלא אני מדבר על היום-יום, איך אפשר להתגונן בדברים האלה כדי לתת לפרט, לאזרח את האפשרות להגן על עצמו מעבר לזכות הציבור לדעת, זכות ההגנה בהתקפה על הרשת.
זבולון אורלב: אתה מעלה נושא שהוא מחוץ לתחום שלנו כרגע, איני מכיר את סוגיית החקיקה שקשורה לאינטרנט.
זבולון אורלב: אבדוק את הנושא הזה, ואשקול, האם יש לקיים עליו דיון.
זבולון אורלב: נראה לי שצריך להיות הסדר חקיקתי ברמה מסוימת שיגן.
זבולון אורלב: אני יודע שיש הצעת חוק בקשר למה שמכונה "דואר זבל".
זבולון אורלב: התחום הזה ראוי לבדיקה.
יהונתן קלינגר: לגבי סוגיית הדואר; אם נשווה את זה לעולם האמיתי, כשמישהו שולח לך מכתב מאיים, אתה לא יכול לפנות לרשות הדואר כדי לשאול מי כתב את המכתב, אתה פונה למשטרה, וכך גם פה.
יהונתן קלינגר: לגבי הסדר חקיקתי, הוא נועד להגן על הפרטיות של הגולשים, כדי שלא כל אחד יאמר: הטרידו אותי, אני רוצה לברר מי זה.
זבולון אורלב: יש הגנה חקיקתית על מתקפה של האקרים?
יהונתן קלינגר: על מתקפה אין שום הגנה.
יהונתן קלינגר: אם יש לך פרטים, אתה יכול לפנות לבית המשפט בבקשה לחייב את ספק השירות לחשוף את פרטי הגולש.
יהונתן קלינגר: יש לספק האינטרנט מאגר מידע מוגן.
זבולון אורלב: דורון שקמוני, יש הגנה חקיקתית?
דורון שקמוני: ככל שאני יודע, ואני לא עורך דין, חוק המחשבים מספק את אותה הגנה חקיקתית שאתה שואל לגביה.
דורון שקמוני: אם מישהו מזיק למערכות מחשבים, יש חוק שתחתיו הוא יישפט.
יורם ליכטנשטיין: אני חושב שיהונתן פה מתכוון שההגנה היא לא מגנה, היא באה לאפשר למצוא במקרים מסוימים של פגיעה שהגנת הפרטיות מצדיקה אותה.
יורם ליכטנשטיין: זה לא קו הגנה, אלא לאחר הפגיעה.
דב יהב: אני רוצה להצטרף למה שאמרו פה קודם.
דב יהב: כל המערכות התפעוליות של הסוכנות בארץ ובעולם מבוססי אינטרנט מותקפים, בעיקר מה שאנו רואים בתקופה האחרונה זה גם את האתר שלנו, שמותקף בהרבה מאוד דברי דואר ודברי נאצה.
דב יהב: אתרי הפורומים שלנו מותקפים בדברי דואר ודברי נאצה.
דב יהב: אנו שומעים יותר ויותר מקהילות יהודיות בין-לאומיות שמקושרות אתנו, שהם מותקפים בתקופה האחרונה יותר ממה שהיו מותקפים בתקופות רגיעה כאלה ואחרות.
דב יהב: האתר שלנו יושב בנטוויז'ן, אנו די חשופים לפגיעות כאלה ואחרות, בעיקר בתקופה האחרונה.
דב יהב: אנו מורידים מפעם לפעם את האתר, מעלים בחזרה.
דב יהב: יש כל מיני פעולות מנע שאנו עושים, אך אנו יודעים שאתרים יהודיים בחו"ל נפגעו, הם מקושרים אתנו ומקבלים סיוע כזה או אחר, בהתאם למה שאנו יכולים לעזור.
זבולון אורלב: נעבור לתחום השני של היבט האינטרנט כחלק ממערכת הסברה, שימוש באינטרנט להסביר.
זבולון אורלב: כל אחד מאתנו מבין שהיום המערכה אינה רק צבאית פיזית לוחמתית בשטח, אלא גם הסברתית, והתוצאות המדיניות בסופו של דבר יושפעו לא רק מהתוצאות המלחמתיות, ושוב נאחל לצה"ל לנצח, אבל גם מדעת הקהל הבין-לאומית, ולכן יש חשיבות גדולה.
זבולון אורלב: אני מבקש מאמיר גיסין, שהוא מנהל מערכת ההסברה במשרד החוץ, לפתוח.
אמיר גיסין: תודה.
אמיר גיסין: אני מבקש לתחום את מה שאנו עוסקים בו באופן רחב יותר; היחסים הבין-לאומיים היום בנויים אחרת מאשר איך שהיו לפני 50 או 100 שנה.
אמיר גיסין: בצורת העבודה שלנו במשרד החוץ, אני חושב שכך זה במשרדי חוץ בכל העולם, יש נטייה היום יותר מבעבר להבחין בין דיפלומטיה קלאסית, שהיא אותם דיפלומטים שנפגשים עם מנהיגי העולם, לבין דיפלומטיה ציבורית, שהיא התחום שבה אנו עוסקים.
אמיר גיסין: המינוח "הסברה" הוא מינוח בעייתי.
אמיר גיסין: אני חושב שכולנו מכירים את הבעייתיות בתחום הזה, מינוח שלא ניתן לתרגום, ל"הסברה" אין תרגום בשפה אחרת, אנו צריכים להשתדל להיות מדויקים כשאנו באים להסביר מה אנו עושים, אנו נוטים להתכנס תחת תחום הדיפלומטיה הציבורית, שהיא כל מה שהמדינה עושה כדי להסביר את עצמה.
אמיר גיסין: כמובן, האינטרנט בעשור האחרון לפחות הפך להיות תחום מרכזי בעבודה שלנו, ואני רוצה לחלק את הדברים שאומר על זה לשני תחומים עיקריים; אחד הוא נושא מערך ההסברה הפורמלי של מדינת ישראל, מערך ההסברה האינטרנטי של משרד החוץ כמי שאמון על הסברה לציבורים בחו"ל.
אמיר גיסין: הדיפלומטיה הציבורית משתדלת להתמקד בקהלי יעד של מובילי דעה, לא בהכרח המנהיגים, אלא אלה שמשפיעים עליהם.
אמיר גיסין: כמובן, האינטרנט הופך להיות יותר ויותר הכלי שדרכו אפשר להגיע לאותם אנשם שהם לא מקבלים את המידע שלהם רק בדרכים הקונבנציונליות של קריאת עיתונים וחדשות, אלא יותר קשובים לאופי המיוחד של האינטרנט, שהוא גם יותר זמין, גם נותן יותר מקורות מידע, ובשורה התחתונה, אם אתה רוצה להיות מסוגל להשפיע על מובילי דעה, שבתורם ישפיעו על קבלת החלטות במדינות היעד שלנו, רצוי שתהיה באינטרנט.
אמיר גיסין: משרד החוץ מחזיק את "אתר הדגל" של מדינת ישראל שמופנה לעולם.
זבולון אורלב: מה הכתובת של האתר?
אמיר גיסין: .
אמיר גיסין: גם דרך שער הממשלה אפשר להיכנס.
אמיר גיסין: באתר יש כ-40 אלף כניסות ביום, בעיקר מחו"ל.
אמיר גיסין: אנו מחזיקים גם אתר בעברית, גם אליו יש כניסות.
אמיר גיסין: אנו מחזיקים תחתינו היום שלושה אתרים מרכזיים, אתר הדגל הוא באנגלית, מעל 40 אלף כניסות ביום.
אמיר גיסין: בשנת 2005 ביקרו כ-7 מיליון מבקרים, אנו מדברים לא על כמה פעמים דפדפו, אלא אנשים נפרדים שביקרו באתר.
אמיר גיסין: בתקופות משבר כמו זאת וכמו בתקופת ההתנתקות הכניסה לאתר עולה לעתים ב-100% ויותר.
אמיר גיסין: מאז תחילת המשבר ממוצע הכניסות היומי הוא 40 אלף.
אמיר גיסין: יש באתר כמות אדירה של מידע, אנו מחזיקים שם מעל 30 אלף מסמכים, נוסחים, החלטות, תמונות, סרטי וידאו ואודיו.
אמיר גיסין: יש גם אזור של כלי עבודה למסביר.
אמיר גיסין: באתר שלנו אפשר למצוא גם מצגות למרצה, גם סרטונים ועוד חומר שמשמש את הקהילות והארגונים שמר שפר התייחס אליהם, הם יכולים להיכנס לאתר ולקבל את החומרים שהם נדרשים אליהם גם מבחינת חינוך הדור הבא של העם היהודי בחו"ל לגבי ישראל, וגם ניתנים שם כלי העבודה או כלי הנשק במאבק על דמותה של מדינת ישראל.
אמיר גיסין: זה אתר באנגלית, הוא מתעדכן 24 דעות, נכנס עוד חומר, עובר עריכה וסינון ומופץ.
אמיר גיסין: יש אתר בעברית שמשמש את הציבור בישראל יותר בנושאים שהם קונסולריים, ישראלים במצוקה, הוא פחות קשור למאמץ המלחמתי שבו אנו עוסקים היום.
אמיר גיסין: אתר נוסף שיש לו חשיבות אדירה מבחינתנו הוא אתר האינטרנט בערבית.
אמיר גיסין: במשרד החוץ התקבלה לפני כשלוש שנים החלטה להשקיע הרבה אנרגיה ומשאבים בנושא הסברה לעולם הערבי.
אמיר גיסין: אתר האינטרנט בערבית של משרד החוץ משמש ראש החץ במאמץ הזה.
אמיר גיסין: יש הרבה מאוד כניסות ממדינות ערב.
אמיר גיסין: אנו מדברים על עשרות-אלפים בשבוע, אין לי מספרים מדויקים.
אמיר גיסין: אתר נוסף שנמצא כרגע בהכנה אחרי שהתקבלה לפני כחודשיים החלטה להקימו – לכל החלטה כזאת יש משמעות תקציבית – הוא אתר אינטרנט בפרסית, נראה לי שלא צריך להסביר, למה חשוב למדינת ישראל לדבר לציבור דוברי הפרסית בעולם ובמזרח התיכון.
דב יהב: לסוכנות יש אתר כזה, אתם יכולים להצטרף.
אמיר גיסין: יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם הסוכנות, אני חושב שאחת הדוגמאות הטובות ביותר זה מערך קורסי ההסברה שאנו עושים במשותף עם הסוכנות, משרד החוץ מעמיד את הדוברים ואת המידע.
אמיר גיסין: אנו נעזרים במערך התקשוב של הסוכנות.
אמיר גיסין: צריך לזכור שעיקר עבודתו של משרד החוץ היא בחו"ל.
אמיר גיסין: יש היום לכל נציגויות ישראל בעולם להוציא שתיים או שלוש אתר אינטרנט משלה, מדובר ב-83 אתרים ב-30 שפות.
אמיר גיסין: סך הכניסות לאתרי הנציגויות משתווה בממוצע הכללי לסך הכניסות לאתרי הדגל.
זבולון אורלב: ישבתם הלילה ועיבדתם את חומר ההסברה להיום.
זבולון אורלב: השגרירות בארגנטינה אוטומטית מתרגמת את זה לספרדית?
אמיר גיסין: כן.
אמיר גיסין: עד עכשיו דיברתי על המערכת הפסיבית, שאנשים נכנסים אליה.
אמיר גיסין: באופן אקטיבי יש לנו רשימות תפוצה, המספר עולה כל הזמן, באלפים מדי יום.
אמיר גיסין: אנו מפיצים מדי יום חומר הסברה מעודכן.
אמיר גיסין: כמו שאמרת, אותם דגשי הסברה שעודכנו בלילה על בסיס מה שקרה למחרת מופץ לכ-40 אלף איש מדי יום.
אמיר גיסין: אותו חומר מגיע גם לנציגויות.
אמיר גיסין: אם אוספים את כל רשימות התפוצה באינטרנט של קרוב ל-90 נציגויות ישראל בעולם, אנו מגיעים למאות-אלפים שמקבלים מדי יום בזמן אמיתי את כל החומר הרלוונטי שמדינת ישראל היתה רוצה להפיץ באינטרנט עבורם.
אמיר גיסין: אנו נתקלים השכם וערב בתלונות של הרבה מאוד גורמים, בעיקר בקהילות היהודיות ברחבי העולם, על זה שחומרים לא מגיעים.
זבולון אורלב: נתקלתי בזה הרבה.
אמיר גיסין: אנו שלמים עם כל שכל אדם שיש לו איזה קשר עם שגרירות ישראל באיזה מקום בעולם, כל מי שיוצר קשר ומעביר כתובת אינטרנט, במקרים רבים אנו יוזמים את הפנייה הזאת, מקבל חומרים באופן קבוע.
אמיר גיסין: צריך לזכור שנושא שליחת ספרונים, חוברות בדפוס זה עסק יקר מאוד.
אמיר גיסין: תפיסת העבודה היא המעבר לאינטרנט, פרסום הדגל שלנו, Facts About Israel, שהופץ במשך השנים בעותקים קשיחים במיליוני עותקים בעולם היום נמצא כולו באינטרנט.
אמיר גיסין: אם האיש בבית רוצה לקבל את הפרסום, כל מה שהוא צריך לעשות זה להדפיס אותו מתוך אתר משרד החוץ.
אמיר גיסין: בשורה התחתונה, מאות-אלפים מדי יום בכל רחבי העולם, כל מי שאנו יכולים להגיע אליו מקבלים את החומר ועושים בו שימוש.
אמיר גיסין: עד עכשיו דיברתי על הפן הפורמלי.
אמיר גיסין: ההצלחות הגדולות באינטרנט גם מבחינה פרסומית, גם מבחינה מסחרית הן של אתרים ושל חברות שהצליחו לשמר את הפן האנרכיסטי באינטרנט.
אמיר גיסין: כל ההצלחות הגדולות של השנים האחרונות, ואני חושב שגוגל היא הדוגמה הטובה ביותר, הן של חברות שהצליחו לשמר את המחשבה היצירתית ואת הצורה הלא-קונבנציונלית של העבודה.
אמיר גיסין: גם משרד החוץ ער לעניין הזה, למרות שזה עומד בסתירה לאופיינו כדיפלומטים ולעובדה שאנו מייצגים את המדינה.
אמיר גיסין: אנו מפעילים מערך רחב מאוד של קשרים עם ארגונים, עם פרטים, עם אישים בהרבה מאוד מדינות בעולם, ובעיקר בארץ, שמסייעים לנו בצורות שונות לשמר נוכחות ברשת בצורה יעילה.
אמיר גיסין: יש חומרים שאפשר לדמיין מהם, שמדינת ישראל כמדינה פורמלית לא יכולים להפיצם, אבל אנשים פרטיים יכולים להפיצם, אלה דברים שקורים, ולעתים ההישגים ההסברתיים הגדולים שלנו נובעים משם.
אמיר גיסין: לגבי המאמץ שלנו כאנשי הסברה מול אמצעי התקשורת; העיתונות הזרה שמשדרת מהארץ, מדובר ב-400 עיתונאים זרים שנמצאים פה בזמן שגרה ועוד 400 שנמצאים פה במשבר הספציפי הזה, יש לה נרטיב.
אמיר גיסין: הנרטיב הזה, שחוזר על עצמו, הוא שישראל בכל מצב נתון תפעיל כוח עודף.
אמיר גיסין: זאת הצורה הכי דיפלומטית שהצלחתי לנסח את זה.
אמיר גיסין: אני מניח שמי מכם שעוקב אחרי התקשורת הזרה יודע שלעתים הסיפור הזה אף יותר חמור ובאופן די קבוע.
אמיר גיסין: אנו מחפשים מזה שנים את הדרכים, איך לעקוף את הפילטר הזה של התקשורת הזרה.
אמיר גיסין: בתקשורת, כמו שאתם יודעים, החזק הוא החלש, ומי שמצליח לרכז אצלו את הצלמים שמביאים את התמונות הקשות יותר זוכה בדרך-כלל במאבקים האלה.
אמיר גיסין: לדוגמה, עשינו בדיקה על רשת CNN, שהיא מבחינת הסיקור עומדת במקום טוב באמצע, כלומר רשת BBC מסקרת אותנו באופן גרוע יותר, ורשת FOX האמריקאית באופן חיובי יותר, אבל ה-CNN הוא במקום טוב באמצע.
אמיר גיסין: בעשרת הימים הראשונים של האירועים ה-CNN סיקר את המאבק הנוכחי במשך 4,000 דקות שידור, כלומר בערך שליש מזמן השידור הכללי.
אמיר גיסין: דוברים ישראליים מילאו 400 דקות מתוך הזמן הזה, כלומר הם מילאו 10% מהזמן.
אמיר גיסין: דוברים ערבים, בין אם פלסטינים, בין אם לבנונים, הם מילאו 30 דקות, כלומר פחות מאחוז.
אמיר גיסין: אני חושב שיש הרבה תובנות שמסתתרות במספרים האלה, והראשון הוא היותם של הדוברים כלי עבודה שאבד עליו הכלח.
אמיר גיסין: הדוברות היא לא חזות הכל.
אמיר גיסין: אם דיברנו ביחס של 1 ל-10 מול הפלסטינים והלבנונים ואנשי החיזבאללה ועדיין מצבנו לא מזהיר בתקשורת, יכול להיות שהדוברות אינה חשובה כמו שהיתה.
אמיר גיסין: אני חושב שזה מדגיש את חשיבות איחוד הכוחות, כי האינטרנט הופך להיות חשוב יותר ויותר.
אמיר גיסין: בשאר הזמן היו תמונות ופרשנים.
אמיר גיסין: אם בשנות האינתיפאדה היינו רגילים לכך שעולה דובר ישראלי ואחריו עולה דובר פלסטיני, מצבנו היום גרוע יותר.
אמיר גיסין: היום עולה דובר שלנו, והוא צריך להתמודד עם התמונות מבירות.
אמיר גיסין: מי שעולה בנתונים כאלה, מלכתחילה מצבו קשה יותר.
אמיר גיסין: אנו מפעילים הרבה מאוד מאמצים עם הרבה מאוד שותפים באיסוף מידע ותמונות על הצד שלנו, על האזרחים הישראליים- -
זבולון אורלב: שמעתי מדוברת צה"ל, נדמה לי שלשום, שציידו לוחמים במצלמות, כדי שיוכלו להביא סרטים.
אמיר גיסין: צלמים של דובר צה"ל נכנסו תחת אש לפאתי העיירה בינת ג'בל, והביאו קליפ של שלוש דקות של תמונות מסגד שבתוכו הוחבאו אמצעי לחימה ומתוך המתחם שלו נורו קטיושות.
אמיר גיסין: הקליפ הזה הופץ באינטרנט, וללא ספק, הגיע למיליוני אנשים וגם לחלק מהרשתות הזרות שכבר עשו שימוש בקליפ הזה.
אמיר גיסין: זאת דוגמה אחת, לצערי, אין מספיק דוגמאות כאלה, למה שניתן לעשות דרך הרשת.
אמיר גיסין: אחת הדוגמאות המובהקות להצלחה היא אתר גיוס.
אמיר גיסין: מדובר בחברה ישראלית שנשארה בעילום שם, שתרמה למאמץ ההסברה תוכנה קטנה ויעילה שהיא יצרה.
אמיר גיסין: אנו עושים כל מה שאפשר גם מטעם משרד החוץ וגם באמצעות הארגונים היהודיים בכל רחבי העולם, אנו זוכים לשיתוף פעולה גם מאיגוד הפדרציות, גם מארגוני האקדמאים, גם הסוכנות ומרשימה ארוכה של ארגונים נוספים.
אמיר גיסין: התוכנה הזאת מאפשרת לידידי ישראל לקבל מידע בזמן אמיתי לא רק על סקרים, אלא גם על מאמרים נבזיים במיוחד, על יכולת להעביר מסרים, ואנשים מקבלים על המסך שלהם ב"פופ אפ" מידע על מה שקורה עכשיו ברשת בתחום שלנו, והם נכנסים, מצביעים.
זבולון אורלב: אני בטוח ששיעור השימוש באינטרנט בקרב אזרחי ישראל עולה לאין ערוך על שימוש באינטרנט גם בלבנון, גם בסוריה וגם באיראן.
זבולון אורלב: למה אנו לא מנצחים אותם בתחום הזה בסוגיית ההסברה?
זבולון אורלב: פה יש רשת שעוקפת תקשורת.
זבולון אורלב: העולם המערבי, שאנו זקוקים מאוד לדעת הקהל שלו, גם בצפון אמריקה וגם באירופה, הוא ציבור שמשתמש באינטרנט.
זבולון אורלב: לכאורה היה צריך להיות לנו כוח עודף בסוגיית האינטרנט הרבה יותר מאשר בכוח הלחימה הפיזי אפילו.
זבולון אורלב: העוצמה האינטרנטית של מדינת ישראל ושל העם היהודי עולה לאין ערוך על העוצמה של האויבים שלנו.
זבולון אורלב: למה אנו בהרגשה שדעת הקהל נגדנו בגלל בעיות בהסברה?
אמיר גיסין: אני לא שותף לתזה שהצגת, אני רוצה לחסוך את השעה וחצי הרצאה הנדרשת כדי לענות כמו שצריך למה שהעלית.
אמיר גיסין: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות; אחת, באינטרנט אנו לא נלחמים בעולם הערבי, אלא בדעת הקהל המערבית, בעיקר האירופית.
אמיר גיסין: יש נרטיב אירופי שהוא מסיבותיו, קצת שרידים של חוסר באהבת ישראל, קצת ייסורי מצפון על מה שעם ישראל חווה על אדמת אירופה, קצת חשש מזה שאנו, הישראלים במזרח התיכון, מערערים את יציבות חייהם כי אנו משפיעים על הרגיעה בעולם הערבי ועל עליית מחירי הנפט ועוד אי אילו נושאים, גם חלק מהדברים שאנו עושים, שוודאי מעוררים עוינות בקרב דעת הקהל האירופית.
אמיר גיסין: סקרי דעת קהל באירופה מצביעים על כך שאנו נמצאים מבחינת אהדה של דעת הקהל בתמונת ראי לארצות הברית.
אמיר גיסין: אם לאורך 25 השנים האחרונות שהנושא נבדק בסקרי דעת קהל התמיכה בישראל בארצות הברית עומדת על בין 45% ל-55%, והתמיכה בפלסטינים בין 5% ל-10%, וזאת תופעה שנמשכת לאורך שנים, הרי שבאירופה יש תמונת ראי.
אמיר גיסין: יש הרבה מאוד אתרים ערביים, הרבה מאוד יוצאי העולם הערבי שאינם אוהדי ישראל, שמפעילים רשתות רחבות מאוד של עבודה אינטרנטית, בין על-ידי אתרים באירופה, וזה הבסיס, אך התמיכה בהם היא של הרבה מאוד ארגונים עם נטייה עמוקה לזכויות אדם, בייחוד זכויותיו של העם הפלסטיני, ואנו מתמודדים עם מכונת תעמולה שהיא הרבה מעבר לגבולותיו של המזרח התיכון.
אלי הכהן: היתרון הגדול של האינטרנט הוא שאין לו גבולות.
אלי הכהן: אומר חבר הכנסת אורלב משהו נכון לגבי העניין של פרסית, למשל, שאתם משקיעים בו מאמץ אדיר.
אלי הכהן: ואם האתר הזה ייחסם באיראן ואם כל הטכנולוגיה תמנע מהגולשים להיכנס לאתר הזה, למה את המאמץ לא מפנים בכיוון אתר מקרו בצרפתית, בספרדית?
אלי הכהן: זה נראה כל-כך מתבקש.
אמיר גיסין: זה קיים.
אלי הכהן: לא באותם סדרי גודל.
דב יהב: הסוכנות היהודית מפעילה אתר בשש שפות - עברית, צרפתית, אנגלית, רוסית, גם פרסית, אתרי תוכן אדירים.
זבולון אורלב: אותו יהודי בארגנטינה, נראה לי שהאתר הזה פחות מעניין אותו, יותר מעניינת אותו סוגיית הלחימה, מה קורה, מה הוא משיב לשכן שלו, כי הוא עובד בבנק, והגוי מציק לו, והוא צריך להשיב לו.
זבולון אורלב: השאלה היא האם אותו אתר של השגרירות נותן לו את התשובות בזמן אמיתי, כי הוא שולח לארגנטינה, ועד שארגנטינה מתרגמת לוקח זמן.
זבולון אורלב: למה לא עושים פה ב-15 שפות בסיסיות?
אברהם מיכאלי: האם אנו מתמודדים לפעמים באותם כלים "מלוכלכים" שהם משתמשים נגדנו?
אברהם מיכאלי: כשקראתי על אותו גוף שקם לפני כמה שנים וחבר'ה ישראליים שהתגייסו להשיב מלחמה נגד אותן כתבות באינטרנט, שהציגו אותנו בצורה כל-כך שלילית, שמדינת ישראל לא תמיד רוצה להתמודד עם זה, ולהשיב להם באותה צורה, אז אולי נקים סיירות מובחרות שלנו, לא תמיד פורמלי, ולהשיב להם מלחמה באותה צורה?
אברהם מיכאלי: הרי הפליטים של לבנון הפכו לאייטם כי הם מסכנים, איפה התושבים שלנו?