GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: משרד החוץ, בבקשה.
יעקב קידר: רק עדכון על הנושא, על מה מדובר בעניין תעלת הימים מים סוף לים המלח.
יעקב קידר: התקבלה החלטה שממשלת ישראל מחויבת לסקר היתכנות שמנוהל על ידי הבנק העולמי לנושא של צינור מים סוף לים המלח לצורך הצלת ים המלח.
יעקב קידר: זאת הכותרת.
זבולון אורלב: צינור, לא תעלה.
יעקב קידר: מדובר היום על צינור.
יעקב קידר: קוראים לזה מובל הכוונה היא לצינור, לא לתעלה פתוחה.
דב ליטבינוף: סליחה שאני קוטע אותך אבל אם שר התשתיות פואד מדבר זה משהו אחד ואם פרס מדבר זה משהו אחר.
יעקב קידר: אני מדבר על מחויבות רשמית חתומה של המדינה שהתחילה כהיענות לבקשה ירדנית בעצם ללכת לפרויקט הזה כשהכוונה הירדנית בנוסף להצלת ים המלח היא גם התפלת מי ים עבור ירדן בעיקר בירדן.
זבולון אורלב: המובל יגיע עד ירדן?
יעקב קידר: לא, מרבית הצינור יעבור בצד הירדני, מים סוף לים המלח בצד הירדני של הערבה.
יעקב קידר: ההתפלה תהיה בסמוך לים המלח, יוקם מתקן התפלה בצד הירדני - - -
זבולון אורלב: הגבהים של ים סוף וים התיכון זה אותו גובה?
אבי רותם: כמעט אותו דבר.
אבי רותם: ברגע שהים פתוח לים אחר זה אותו גובה.
יעקב קידר: המחויבות היא מחויבות שחתם עליה שר התשתיות בשם ממשלת ישראל במאי לפני שנה במכתב לנשיא הבנק העולמי יחד עם שר ירדני והיה בזמנו גם שר פלסטיני.
יעקב קידר: סקר ההיתכנות עדיין לא התחיל.
יעקב קידר: הוא אמור לקחת בערך שנתיים.
יעקב קידר: הוא אמור לבדוק בעיקר את ההיבטים הסביבתיים אבל גם היבטים אחרים.
יעקב קידר: את כל ההיבטים כפי שממשלת ישראל הכניסה לקווי הייחוס של ספר ההיתכנות.
יעקב קידר: היו שותפים משרד איכות הסביבה, משרד התשתיות וכדומה לניסוח קווי הייחוס.
יעקב קידר: מדובר על 15 מיליון דולר שרובם נאספו כבר, חלק מהעבודה של השר פרס זה גם לאסוף את הכסף הזה.
יעקב קידר: הסיבה שזה לא התחיל היא סיבה פוליטית, לא פיזית.
יעקב קידר: הסיבה הפוליטית היא שהפלסטינים הוכרזו כצד נהנה לפרויקט והבטיחו שנציגיהם יישבו בוועדת ההיגוי של אותו סקר היתכנות.
יעקב קידר: ברגע שעלתה ממשלת החמאס, כל הנושא נפל.
זבולון אורלב: איך הם צד נהנה?
יעקב קידר: הם צד נהנה מבחינת קבלת מים אם יותפלו מים - - -
זבולון אורלב: אבל ההתפלה אתה אומר שהירדנים עושים.
יעקב קידר: רובה לירדן, חלקה הקטן לישראל וגם לפלסטינים.
יעקב קידר: הם יכולים להיות צד נהנה מבחינה תיירותית אם יהיו פרויקטים של תיירות וכדומה.
יעקב קידר: היום הנושא תקוע, אני לא יודע עד מתי.
דב ליטבינוף: הבנק העולמי הודיע שכרגע הוא רוצה לצאת מהעניין.
יעקב קידר: לא נכון, מבחינה רשמית נכון להיום, הבנק העולמי מנסה למצוא נציג פלסטיני שיהיה מקובל על כל הצדדים.
זבולון אורלב: חברים, אנחנו נסכם את הדיון.
זבולון אורלב: ראשית, רשמנו לפנינו את הדיווח של המכון הגיאולוגי וגם של סמנ"כלית המשרד איכות הסביבה.
זבולון אורלב: כמו כן כן רשמנו לפנינו שתוך כמה שבועות, בין 4 ל-6 שבועות, צפוי שתוגש הצעת החלטה לממשלה בהתבסס על המלצות הצוות הבין משרדי לים המלח.
זבולון אורלב: הוועדה גם רשמה לפניה את ההערות של המועצה אזורית תמר.
זבולון אורלב: אגב, איפה הגבול ביניכם לבין מגילות?
דב ליטבינוף: מעט צפונית מבית ספר שדה.
זבולון אורלב: כלומר מצפה שלם אצלם ועין גדי אצלנו, כי בין מצפה שלם לעין גדי אין יישוב - - -
עמיר אידלמן: הקו הירוק זה הגבול בין שניהם.
זבולון אורלב: רשמנו לפנינו את הערות המועצה המתרכזות בעיקר סביב הבעיות ההנדסיות, התכנון והפתרונות המעשיים שקשורים בנסיגת ים המלח ותופעת הבולענים.
זבולון אורלב: לדעת הוועדה ראוי שהממשלה בהחלטתה תסדיר גוף ממשלתי – ציבורי שיאגד בתוכו את כל הגורמים הקשורים בים המלח, הן הגופים הממשלתיים, הן הגופים הסטטוטוריים כמו המועצה האזורית והן גופים ציבוריים, כדי שתהיה רשות אחת הכוללת את כל ההיבטים הקשורים בתופעות, בבעיות ירידת המפלס בים המלח.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת שהחלטת הממשלה תכלול לוח זמנים ותקציב הדרוש (2007) ליישום ההמלצות.
זבולון אורלב: הוועדה סבורה כי בחירה בלעדית של חלופת "השארת המצב הקיים" היא לא ראויה ונכון יותר וראוי יותר שהחלטת הממשלה תתייחס בהחלטתה גם לשתי החלופות הנוספות.
זבולון אורלב: הוועדה תקיים דיון נוסף בראשית מושב החורף לאחר שתקבל את דוח הצוות ואת החלטת הממשלה.
זבולון אורלב: כלומר שזה לא יהיה מותנה כי מה שאנחנו מבקשים זה לקבל את - - -
רוני בונדי: את הצעת החלטת הממשלה, לא את החלטת הממשלה.
זבולון אורלב: או את ההצעה או את ההחלטה.
זבולון אורלב: בכל מקרה יהיה דיון.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים שלפני הדיון ימציאו לנו את דוח הוועדה ואת ההצעה על ההחלטה או את החלטת הממשלה כדי להבטיח, ובאותו דיון יושלם גם הדיון באשר לחלקם של מפעלי ים המלח בפיתרונות האמורים.
זבולון אורלב: אז נקיים דיון יותר מעמיק על הכל, רבותי תודה רבה, הישיבה נעולה.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה שתעסוק היום בחקר החלל.
זבולון אורלב: הפעילות הישראלית בתחום החלל החלה בשנות הששים והתמקדה תחילה באוניברסיטאות ובשנת 1983 הוקמה סוכנות החלל הישראלית, שפועלת כגוף ליד משרד המדע ובמהלך השנים יש למדינת ישראל בהחלט במה להתגאות.
זבולון אורלב: בספטמבר 88' שיגרה מדינת ישראל לחלל, בהתרגשות גדולה מאוד, את הלוויין הישראלי הראשון, "אופק 1", לוויין טכנולוגי שפותח ונבנה בישראל והוא שוגר באמצעות משגר הלוויין הישראלי "שביט" הידוע, ובכך בעצם הצטרפה מדינת ישראל ל-8 המדינות שמשגרות בכוחות עצמן לוויינים מהתוצרת שלהן.
זבולון אורלב: רוסיה היתה ראשונה, אחריה ארצות הברית ולפי הסדר: צרפת, יפן, סין, בריטניה, הודו וישראל – זו בהחלט חבורה מאוד מכובדת.
זבולון אורלב: בשנת 90' שוגר הלוויין הטכנולוגי "אופק 2", ב-95' לוויין הצילום "אופק 3" ולוויין התקשורת "עמוס 1" שוגר ב-96'.
זבולון אורלב: לאחר מכן שוגר לוויין הסטודנטים "טקסס 2", שהוא פרויקט הלוויין של המכון לחקר החלל בטכניון.
זבולון אורלב: לאחר מכן שוגר לוויין התצפית המסחרי "ארוס A1" בשנת 2000, לוויין הצילום הצבאי "אופק 5" ב-2002, לוויין התקשורת "עמוס 2".
זבולון אורלב: בקיצור יש מושבה ישראלית מכובדת בחלל.
זבולון אורלב: כמובן אי אפשר שלא לציין את ההישג של שיגורו לחלל של האסטרונאוט הישראלי, אילן רמון, זכרונו לברכה.
זבולון אורלב: ב-16 לינואר 2003 הוא המריא לחלל על סיפון המעבורת האמריקאית "קולומביה" בטיסה STS107 המפורסמת.
זבולון אורלב: 16 ימים שהתה המעבורת בחלל, ביצעו יותר מ-80 משימות.
זבולון אורלב: הניסוי שביצע האסטרונאוט הישראלי, אילן רמון, היה בתחום סופות אבק והשפעותיהם על האטמוספרה.
זבולון אורלב: כידוע, לדאבוננו, בראשון בפברואר 2003, עם כניסתה חזרה לאטמוספרה, התרסקה המעבורת "קולומביה" וכל שבעת חברי הצוות, ואילן רמון בתוכם, נספו, יהי זכרם ברוך.
זבולון אורלב: כמו כן אני רוצה להזכיר את השר יובל נאמן, זכרונו לברכה, שלפני שבועות ספורים ציינו את יום הזיכרון לפטירתו, שהקים את משרד המדע, אבל בהקשר שלנו, הקים את סוכנות החלל הישראלית ויש לו זכויות רבות.
זבולון אורלב: אני גם רוצה לקדם בברכה את יושב ראש סוכנות החלל הישראלית, האלוף במילואים פרופ' יצחק בן ישראל, שזו לו הופעתו הראשונה בוועדת המדע והטכנולוגיה ואנחנו מברכים אותו בתפקידו ובטוחים בהמשך שיתוף הפעולה.
זבולון אורלב: המטרה שלנו היום זה לתת תיאור מצב של פעילות החלל הישראלית, לעמוד על ההישגים בקצרה (אנחנו מצמצמים בתחום המחמאות) ובעיקר לעמוד על תחומי הבעיות, לראות אם ניתן להתגבר, לראות היכן החסמים.
זבולון אורלב: אני כבר אומר שכוועדת מדע וטכנולוגיה, יש לנו עניין מיוחד לעקוב כדי לדחוף קדימה, כדי לסייע בקידומה של הפעילות הישראלית בחלל, מכל הסיבות האפשריות.
זבולון אורלב: כיוון שהאוצר המיוחד של מדינת ישראל זה האוצר האנושי, שיכול לבוא לידי ביטוי באופן מיוחד בפעילות ישראל בחלל, דרושים כאן מדענים ואנשי טכנולוגיה ברמות הגבוהות ביותר בעולם.
זבולון אורלב: זהו תחום שבו ישראל יכולה לחזק את שיתוף הפעולה הבינלאומי עם המעצמות הידידותיות.
זבולון אורלב: יש לו כמובן גם השלכות ביטחוניות ואנחנו מדברים בעיצומם של ימי לחימה קשה גם בלבנון וגם ברצועת עזה, וכמובן יש לו גם השלכות כלכליות ובחומר שהכין מרכז המידע והמחקר, שגם מונח לפניכם, צוין שהערך המוסף של פעילות כלכלית ישראלית בתחום המדע הוא ערך מוסף כפול מערך מוסף של פעילות בתחום ההיי טק ואם אנחנו כולנו רואים גולת כותרת בפעילות ההיי טק, אז אנחנו ודאי צריכים לפעול ולקדם ולהרחיב את הפעילות בתחום החלל.
זבולון אורלב: כלומר זה תחום שגם אין בו מחלוקת פוליטית בין קואליציה לבין אופוזיציה.
זבולון אורלב: בינתיים הלוויינים לא מרגלים איש אצל רעהו ולא נותנים רעיונות פוליטיים כאלה ואחרים.
זבולון אורלב: אני חושב, כמו כל יתר התחומים שהוועדה עוסקת בהם, שהאנשים העיקריים שעוסקים בתחום החלל, הן במגזר הממשלתי, הן במגזר האקדמי והן במגזר הכלכלי, המסחרי, יוכלו ליהנות מגיבוי מלא, ולהיפך, לנו תהיה תביעה חוזרת ונשנית מכל הגופים; תפעלו, תעשו יותר, תגביהו את מדינת ישראל לגבהים רמים יותר בתחום הישגי החלל.
זבולון אורלב: סדר הדיון יתחיל בשלושה פותחים: פרופ' יצחק בן ישראל, יושב ראש סוכנות החלל הישראלית יפתח בדברים, לאחריו דר' צבי קפלן, מנהל סוכנות החלל הישראלית.
זבולון אורלב: אני מבין שגם ליצחק וגם לצבי יש מצגות.
זבולון אורלב: לאחר מכן דר' אמנון סטופ, מנהל מדעי צומת נאס"א בישראל.
יצחק בן ישראל: אני רוצה לחסוך קצת בזמן, אז לפתיחה שלך, שהיא די הציגה את מצב החלל, לא אוסיף הרבה.
יצחק בן ישראל: אני אזכיר אולי נקודה אחת שהיא יותר חצי רגשית מעובדתית, אבל היא חשובה.
יצחק בן ישראל: אתה הזכרת את זה שסוכנות החלל הוקמה ומתי הוקמה.
יצחק בן ישראל: רק נזכיר שהוקמה על ידי פרופ' יובל נאמן שהלך השנה לעולמו ובמידה רבה מאוד היווה את האב הרוחני של פעילות החלל בישראל.
יצחק בן ישראל: החלק הראשון מוקדש למצגת של סוכנות החלל ואני אחליף את הסדר ביני, ברשותך, ובין המנהל הכללי של הסוכנות, צביקה קפלן.
יצחק בן ישראל: הוא יציג את עיקר העניין ואני בסוף אתן כמה דגשים שהם, אני חושב, חשובים יותר לעבודת הוועדה.
צבי קפלן: שלום לכולם.
צבי קפלן: אני רוצה להגיד תודה לכל הנוכחים.
צבי קפלן: יושב ראש, נמצאים כאן ראשי התעשיות, חברי אקדמיה, מיטב החוקרים באקדמיה, סטודנטים, אנשים ממשרדי ממשלה והקבוצה שביצעה תוכנית אסטרטגית עבור סוכנות החלל, אנשי מערכת הביטחון, מיטב האנשים, כי הנושא קרוב ללבם.
צבי קפלן: ההרצאה שלי נחלקת לשני חלקים; בחלק הראשון, כדי להבין את הקונטקסט הישראלי, בלי הקדמות ארוכות, אני רוצה לתת איזה שהיא תמונה למצב של הפעילות בחלל העולמית כדי שנדע מה הוא Bench Mark ואיפה אנחנו נמצאים ולאיפה אנחנו יכולים להגיע ואחר כך נתמקד ונלך ישר לפעילויות היום.
צבי קפלן: למה מדינות משקיעות בחלל?
צבי קפלן: הנושאים מובנים באופן אינטואיטיבי.
צבי קפלן: יש את הנושא של כל הממדים הביטחוניים, החל מממד ההרתעה והממדים הפרקטיים של הכוונת נשק ובעצם העיסוק בחלל יש בו איזה שהוא ביטוי לעוצמה ביטחונית.
צבי קפלן: כשאנחנו מסתכלים 15-10 שנים אחורה, ואנחנו נציג את זה, החלל הוא גורם משמעותי כלכלי.
צבי קפלן: לכל השחקנים הקטנים והגדולים יש את נושא הגאווה הלאומית ויש הרבה עיסוק בנפש, אם זה תגליות, הישרדות הפלנטה וחלומות על עולמות רחוקים.
צבי קפלן: במקום אחר, כבר דיברתי, כשאתה מנתח, אתה רואה שהדרייב הפוליטי הוא הגורם העיקרי וקנדי לא התבייש להגיד את זה שיותר ממה שסיקרן אותו הירח, סיקרן אותו להדביר ולהשיג את ברית המועצות.
צבי קפלן: יש איזה עיוות בראיית החלל היומיומית, כי התקשורת שהיא, כידוע, "אשמה" בהרבה דברים, נתפסת תמיד לאירועים החריגים ואנחנו עוסקים הרבה בסדקים בקצף, אבל כשאנחנו מורידים את התמונה היומיומית, מה שאני קורא 'הלחם', החלל הוא בכל מקום והוא גורם מאוד משמעותי בעולם המודרני.
צבי קפלן: אני פילחתי את זה לסוגים שונים של לקוחות, אם זה ממשלות, העולם העסקי והעולם הצרכני בתמונת החלל של השנים האחרונות.
צבי קפלן: כל הגישה כמעט בכל מקום לערוצי תקשורת, כולל טלוויזיות באיכות גבוהה.
זבולון אורלב: לא רק דיגיטלי, גם שידורים אנלוגיים משתמשים בלוויין.
צבי קפלן: אמת.
צבי קפלן: אנחנו עוד נחזור על זה באיזה שהוא מקום.
צבי קפלן: העברות מטבע, או גילוי מקורות אנרגיה על ידי חברות פרטיות וכל נושא הביטחון שכבר הזכרתי וגם שירותים, כמו הצלה או גילוי אסונות טבע.
צבי קפלן: הנושא הסביבתי גם בהיבט של תחזיות מזג אוויר מדויקות, שיש לזה משמעות כלכלית עצומה, לפעמים שיפור הדיוק במעלה רק במדינה כמו ניו יורק יכול להתבטא במיליארדי דולרים בשנה.
צבי קפלן: ועוד כהנה וכהנה, כל אחד יצוד מהשקף הזה מה שמעניין אותו.
צבי קפלן: מה המכירות בעולם?
צבי קפלן: בעזרת פרופ' בן ישראל והאסטרטגים, התלמידים שלו, אנחנו מאוד חזקים בכל הנושא של נתונים ויש פרסומים אפילו מיוני 95', אבל אני בחרתי פילוח קצת יותר ישן.
צבי קפלן: הסגמנט הגדול של המכירות זה השוק של התקשורת כשפה הפרדנו את נושא הניווט ודווקא, מה שאנחנו קוראים האבסטרים, הנושא של ייצור וכדומה, הוא קטן יותר מבחינה כמותית, אבל כמובן לא פחות חשוב, וגם תצפיות כדור הארץ שמעניינות את מדינת ישראל.
צבי קפלן: דווקא בנתוני יוני השנה זה המקטע שצומח הכי מהר, אבל עדיין הוא באזור השלושה-ארבעה מיליארד, כשסך הכול המכירות הישירות בשנים האחרונות הן כמאה מיליארד דולר בשנה, ועם גידול של ששה-שבעה אחוזים.
צבי קפלן: אי אפשר להבין, וזה מאוד רלוונטי לדיון שלנו, איך הגענו הלום בלי כל הנושא של ה-dual use, דהיינו שימוש כפול, הן למטרות ביטחוניות והן למטרות אזרחיות או עסקיות.
צבי קפלן: החלל לא היה צומח בלי השקעות, בעיקר בארצות הברית, רוסיה, צרפת.
צבי קפלן: עתירות הון.
צבי קפלן: יש פה את המספרים מהדוחות של האו.
צבי קפלן: אס.
צבי קפלן: סי.
צבי קפלן: די ורק בניווט הושקעו כ-28 ביליון לאורך השנים, השקעות ישירות, וכמובן שהדברים האלה הצמיחו לנו כלכלות שעוד בנסיקה מתמדת.
צבי קפלן: הפלח העיקרי הוא פלח התקשורת.
צבי קפלן: הלוויין נמצא בתחרות ובהשתלבות עם התקשורת הקרקעית, אבל יש לו כמה יתרונות.
צבי קפלן: זה לא מוקד הדיון, אני לא אדבר הרבה על הנושא הזה.
צבי קפלן: כאן אנחנו רואים בצד את עמוס שלנו.
זבולון אורלב: שכחתי באמת להודות לדוד פולק, שיושב כאן, שאתמול פגשתי אותו בוועדת הכלכלה בעניין שידורים דיגיטליים ושידורים אנלוגיים ואמרתי 'אולי תביא לוועדה איזה לוויין', והוא לקח אותי ברצינות ואני ממש מודה לך.
צבי קפלן: הוא צלצל אליי והוספנו את השקף הזה ברגע האחרון.
צבי קפלן: בכל אופן, הנושא הזה של תקשורת.
צבי קפלן: היום, עד שהצרכן הבודד בקמצ'טקה לא יקבל את הפס הרחב ויוכל לשחק באינטרנט ולראות תמונות, הוא לא יירגע, וזה מה שנותנים הלוויינים שבעיקר ב'עולם הצומח', אני מדבר בדרך כלל על מזרח אסיה, קצת דרום אמריקה וקצת מזרח אירופה, הפריסה התשתיתית של הלוויינים מנצחת.
צבי קפלן: אנחנו, בגלל האזור הצפוף שלנו, לא מרגישים את זה ואין לנו זמן להביא נתונים, אבל התחומים האלה צומחים בצורה מטורפת.
צבי קפלן: כדי שנבין את מצבנו, בקטע הישראלי, לקחתי כמה נתונים כלכליים, מי משקיע ולמה.
צבי קפלן: אני חושב שהם הכי חשובים.
צבי קפלן: אנחנו מסתכלים על שלושה פרמטרים.
צבי קפלן: הפרמטר הראשון זה השקעה פר אדם, והגודל קובע – ככל שהמדינה גדולה יותר, היא משקיעה יותר.
צבי קפלן: ארצות הברית היא קרוב ל-70 אחוזים מכל ההשקעות בחלל והמוקד של הדיון היום זה החלל האזרחי (כל נאס"א נחשבת כאזרחי), קרוב ל-60 דולר לבן אדם.
צבי קפלן: בארצות הברית ההפרדה מאוד חדה.
צבי קפלן: השניות, מדינות כמו צרפת ויפן – כחמישים דולר.
צבי קפלן: הפרמטר השני שאוהבים להסתכל עליו, לצורך השוואה, זה האחוז מהתוצר הלאומי הגולמי, ושוב, ארצות הברית, בחלק האזרחי, כאחוז וחצי, וכך צרפת.
זבולון אורלב: איפה ישראל פה?
צבי קפלן: אנחנו נגיע לזה – שני סדרי גודל פחות, זה פשוט לא יאומן.
זבולון אורלב: איך זה מסתדר עם זה שאנחנו חברים במועדון השמונה?
צבי קפלן: שאלה טובה, אבל התשובה היא: בגלל מורשת והמעשים של מערכת הביטחון לאורך שלושים שנה.
צבי קפלן: אני פה מדבר על חלל אזרחי.
צבי קפלן: ופה נמצא פרופ' חיים אשד, שמלווה את התוכנית מעריסתה והוא אחד מאבותיה, והוא בטח ירצה להרחיב.
זבולון אורלב: הוא ראש הלוויינים במשרד הביטחון.
צבי קפלן: הפרמטר השלישי זה האחוז מתקציב מחקר ופיתוח ואנחנו רואים שבמדינות האו.
צבי קפלן: אס.סי.
צבי קפלן: די זה שמונה וחצי אחוז, ממוצע אירופי של השוק המשותף זה ששה וחצי אחוז.
זבולון אורלב: גם פה אנחנו אחורה?
צבי קפלן: מאוד, אנחנו בסנטים.
צבי קפלן: אני חוזר: תמיד אנחנו שני סדרי גודל מהמינימום שאנחנו חושבים שהיה צריך.
צבי קפלן: רק להשלים את התמונה: חלק גדול מהעיסוק האזרחי, ותקציבי החלל האזרחי הם כ-46 מיליארד דולר בעולם, עוסקים בדברים פוטוריסטיים, במדעים, בתצפיות אסטרונומיות, תצפיות כדור הארץ, גם בהיבט מעשי וגם בהיבט עיוני, תחנת החלל, ניסויים בביולוגיה.
צבי קפלן: לא מתביישים, גם במדינות הסוכנות האירופית וגם ארצות הברית לא עושים את זה במחשכים, מאוד גאים בהשקעה הזאת בשביל עתיד העולם.
צבי קפלן: מה יקרה?
צבי קפלן: אז אמרנו שבגלל הנושא הפוליטי, החלל ימשיך להיות בלב ההוויה.
צבי קפלן: הודו ויפן מדברות על שליחה לירח ויש טכנולוגיות שהרבה פעמים נראות עתידניות אבל מדי פעם הן נושקות… ייצור אנרגיה, האמריקאים עכשיו הולכים לירח ולמארס, בין היתר לכרות את ההליום 3, ותיירות בחלל שעד סוף העשור הזה כבר תיהפך לחלק משמעותי.
צבי קפלן: הנתונים קיימים.
צבי קפלן: בגלל שזה חמש או שש חברות, אנחנו מדברים רק על תיירות סברוביטלית ואפילו כתבנו על זה מאמר, אני מוכן לשלוח לך.
צבי קפלן: כמובן שמדינה שמובילה בחלל, אנחנו מרגישים גם בישראל, יש לה מיצוב גיאופוליטי חזק, אז אולי רק נגיד כמה אייטמים מהסיכום.
צבי קפלן: החלל הוא נגיש.
צבי קפלן: כשאני מדבר על תאי גזע, אז מבינים את השם, לא כולם מבינים מה זה.
צבי קפלן: הוא מקרב ציבוריות מאוד רחבה למדע וטכנולוגיה, הוא קשור לרווחת החברה, הוא יישאר בלב התחרות ויש בו הרבה אתגרים חדשים.
זבולון אורלב: איך זה תורם לרווחת החברה?
צבי קפלן: בעיקר בנושא הביטחון הסביבתי.
צבי קפלן: ברגע שאנחנו מנטרים זיהומים, מזהירים מפני אסונות טבע, נותנים שירותי הצלה לפרט הבודד, כל נושא הרפואה ברמה הכי גבוהה, telemedicin וחינוך ב-600,000 כפרים בהודו, הכול ברשתות לווייניות ועוד כהנה וכהנה.
צבי קפלן: רק שתדע, התעשייה הזאת, מבחינת צבר הזמנות, היא קרוב למיליארד דולר ויש ששה-שמונה בדרך, לא כולם ממומנים.
דוד פולק: עמוס 3 בשנת 2007, נראה לי שזה הלוויין הבא.
זבולון אורלב: שמה הוא יהיה?
זבולון אורלב: לוויין תקשורת שוב?
זבולון אורלב: מה הוא מוסיף על עמוס 2?
דוד פולק: לוויין תקשורת.
דוד פולק: הוא מוסיף על עמוס 2 ביכולות, גם לשימושים של המדינה בתחומים שהיום אי אפשר וגם מגיע לאזורים שהיום עמוס 1 ו-2 לא מגיעים וזה מהווה מקור הכנסה חשוב מאוד כדי לתמוך בפעילות החלל בישראל.
דוד פולק: הרבה כסף זורם מחוץ לארץ באמצעות הלוויינים האלה, לתמוך בפעילות הזאת.
צבי קפלן: התוצר: זה תוצר של ארוס 1, מגדל אייפל, אבל הלוויינות הישראלית, לפני שאני מגיע לסוכנות החלל, מצאה לה את הגומחה שלה שהיום באה לביטוי כמובילה עולמית וזה היכולת שלנו, בפלטפורמות מאוד קטנות, לייצר לוויינים איכותיים.
צבי קפלן: כאן אנחנו רואים את הסיבה, אנחנו יכולים לשגר רק למערב (אני לא בטוח, חיים אולי יעיר על זה אחר כך) וזה נותן לנו נחיתות של כשלושים אחוזים, ייתכן וזה אחד הגורמים.
צבי קפלן: אני חושב שהיו עוד גורמים.
זבולון אורלב: למה זה נותן לנו נחיתות?
יצחק בן ישראל: כדור הארץ הרי מסתובב.
יצחק בן ישראל: אתה נעזר בשוונג של כדור הארץ, עם הסיבוב שלו.
יצחק בן ישראל: אנחנו משגרים הפוך, לכיוון ההפוך, מערבה, לא מזרחה, אלא הפוך לכיוון של סיבוב כדור הארץ.
זבולון אורלב: למה אתה לא יכול לשלוח מזרחה?
יצחק בן ישראל: כי אז הטילים והשבבים שנופלים בדרך ייפלו על המדינות הלא כל כך ידידותיות לנו, קשה לתאם איתם.
דוד פולק: פחות רוצים שזה ייפול של המלך בירדן.
צבי קפלן: אבל זה מגיע גם לסעודיה.
יצחק בן ישראל: לכן הלוויינים הישראלים הם בעצם היחידים בעולם שמסתובבים הפוך.
יצחק בן ישראל: יש כאלה שחושבים שזה בגלל שאנחנו כותבים בעברית.
יצחק בן ישראל: זה פוגע בביצועים, כי יש לך פחות משקל , אז יש לך פחות ביצועים להכניס ללוויין.
צבי קפלן: הלוויינות הישראלית מצטיינת ואמרתי, אני לא אעבור על כולם, אבל אנחנו מסתכלים על המוצר העתידי שישוגר בעתיד הקרוב וזה לוויין המכ"ם (מגלה כיוון ומרחק) הישראלי הראשון והוא עתיר ביצועים ביחס לכל מתחריו האירופאים, למרות שהם לפחות פי ארבע במשקל.
צבי קפלן: החידושים זה שהוא לוויין שמצלם יום ולילה, בכל מזג אוויר בדיוק מאוד גבוה, בטכנולוגיה של מכ"ם.
יצחק בן ישראל: בסוף אתה מקבל תמונה כמו שאתה מקבל תמונה אופטית, אלא שהוא עושה אותה באמצעים מכ"מיים.
יצחק בן ישראל: נניח אם יש עננים, אתה לא יכול לראות היום באופטי מתחת לעננים, ועם הלוויין הזה אתה כן רואה.
יצחק בן ישראל: אז יום, לילה, עננים – לא משפיעים עליו ואיכות התמונה היא כמו תמונה אופטית.
זבולון אורלב: הוא אזרחי, צבאי?
יצחק בן ישראל: סוכנות החלל הישראלית מציגה רק את הלוויינים האזרחיים.
צבי קפלן: שוב, והיושב ראש דיבר על כך, יובל נאמן זכרונו לברכה הקים את הסוכנות בשנת 83'.
צבי קפלן: ייעודה השתנה, אבל כמעט בכל סוכנות שתסתכל, היא נדרשת לנושאים של תוכנית חלל אזרחית.
צבי קפלן: רציתי להגיד שהיום העולם, הקשר הבין לאומי שהוא מאוד חשוב בחלל, מדבר בסוכנויות.
צבי קפלן: ניתחנו את המבנים של הסוכנויות השונות, אבל צרפת נשאה ונתנה איתנו על פרויקט ונוס, שמיד נציג אותו והקשר הוא בין הסוכנויות.
זבולון אורלב: למה קוראים לזה סוכנות?
זבולון אורלב: מה זה סוכנות?
צבי קפלן: Agency בכל השפות – תרגום.
צבי קפלן: לאורך השנים הסוכנות עסקה קצת במימון מחקרים וכאן יש לך איזה שהיא רפלקציה של מה עושה הקהילייה המדעית וקצת התעשייתית.
צבי קפלן: אין פה התמקדות, אני לא בטוח שצריכה להיות התמקדות, אבל יש לנו פה נושאים ברפואה, רובוטיקה, לוויינים זעירים, תצפיות כדור הארץ, מכל טוב.
צבי קפלן: הקשרים הבין לאומיים: יש קשרים שהם קצת יותר רדומים, למרות שנחתמו הסכמים, אבל הקשרים הגדולים הם עם שלוש סוכנויות, נאס"א, סוכנות החלל הצרפתית וסוכנות החלל ההודית ועוד בדרך קצת נדבר על זה.
צבי קפלן: זה דוגמה לפוטנציאל החינוכי של החלל.
צבי קפלן: כאן זה ניסוי שנעשה בשנת 99' על הדיסקברי.
צבי קפלן: תלמידי בתי ספר ליטשו את המראות, המעבורת הניחה את הלוויין הזה, את הסטאר שיין ויכולת לעקוב אחריו על ידי הערה.
זבולון אורלב: מה עושה הלוויין הזה?
צבי קפלן: הוא מכוסה מראות ומחזיר את הסיגנל ואתה לומד את המקום שלו.
צבי קפלן: זה פרויקט מדעי חינוכי.
צבי קפלן: אי אפשר לא להזכיר את נושא האסטרונאוט שבראייה שלנו הערך הגדול של הפרויקט הזה היה באמת בקירוב החלל לתודעה של ציבורים רחבים.
זבולון אורלב: יש תוכנית לאסטרונאוט נוסף?
צבי קפלן: יש רצון, אבל כל נושא המעבורות הוא היום נושא משברי וגם אין היום מעבורות מדעיות.
צבי קפלן: אז, להערכתי, זה ייקח עוד זמן.
זבולון אורלב: דיסקברי לא מעבורת מדעית?
צבי קפלן: אבל הם כבר הכריזו על הסיום והם נאבקים בהרבה בעיות---
זבולון אורלב: בנחיתה שהיתה לפני כמה ימים, נכון?
צבי קפלן: יהיו שיגורים, אבל ב-2010 הם יוציאו.
צבי קפלן: אולי אני טועה בתאריך, אבל מחליפים את הטכנולוגיות ובעתיד בוודאי שייצא.
צבי קפלן: פרויקט אחד בעבר זה לוויין הטכניון.
צבי קפלן: אם תרצו, היה חלוץ המיקרו לוויינים שהיום הם מאוד באופנה.
צבי קפלן: מיקרו, בטכנולוגיות שלנו, זה עד כמאה קילו, זה שונה ממדינה למדינה.
זבולון אורלב: במציאות מה הגודל שלו?
צבי קפלן: לווייני אופק הם בין 200 ל-300 קילו, קוטר מטר ושלושים והגובה שני מטרים ושבעים.
צבי קפלן: ישנו פרויקט הטאווקס, שהתחיל אותו עוד יובל (נאמן) ושוב, זו לא מטרת הדיון.
צבי קפלן: היום אנחנו בשלב מאותחל מחדש שלו ביוזמת השר מודי זנדברג וחברת אילור ואוניברסיטת תל אביב והוא ישוגר, אני מקווה, לקראת סוף שנה הבאה, על גבי לוויין הודי.
צבי קפלן: זה מוקד לשיתוף פעולה עם הודו.
צבי קפלן: ישנו הלוויין ונוס שאני אקדיש לו כמה שקפים, ואנחנו מבשלים עוד שלושה-ארבעה פרויקטים לתצפיות יותר מתקדמות.
צבי קפלן: כאן זה ברמת כותרות.
צבי קפלן: אנחנו מתכננים להתניע פרויקט של לוויין היבר ספקטרלי, יש לנו דיבורים עם סוכנות החלל האיטלקית, להתחלת סטדיאל מכ"מ אינטר פרומטרי.
זבולון אורלב: מאזינים לנו אנשים בבית שהם לא בדיוק מסוכנות החלל.
זבולון אורלב: מה זה אינטר פרומטרי?
יצחק בן ישראל: כשאתה מסתכל משתי זוויות שונות על אותו דבר.
יצחק בן ישראל: בראיית לוויין, אז אותו הרעיון: אתה יכול לקבל עוד אינפורמציה מהעובדה שאתה מסתכל על אותו דבר בהפרש פאזה.
צבי קפלן: אותו מתְעֵד שהראינו קודם על טקסר, אנחנו רוצים לשלב אותו עם פרויקט לחקר המאדים ואנחנו בתהליך של שיווק הפרויקט הזה, כי כאן יש סינרגיה בין היכולת של ישראל לייצר… אנחנו קוראים לזה מתעדים, אבל זה המטען היהודי, המצלמה, או אלמנט החישה שעל הלוויין, שהוא קל בצורה ייחודית בעולם ולכן הוא מתאים למשימות מהסוג הזה.
צבי קפלן: יש הרבה פעילות בארץ בכיוון של הקטנת משקל הלוויינים ושילוב של טכנולוגיות מתקדמות.
זבולון אורלב: הקטנת המשקל בלוויינים היא בגלל בעיית השיגור, או לאחר מכן, בגלל בעיית הסיבוב סביב כדור הארץ?
יצחק בן ישראל: לא, הקטנת המשקל היא בגלל בעיית השיגור.
יצחק בן ישראל: זאת אומרת, ככל שהמשקל יותר קטן, יותר זול לשגר.
יצחק בן ישראל: אם נרד לגודל לוויינים של מתחת למאה קילו, יכול להיות שאפשר כבר יהיה לשגר אותם אפילו ממטוס, ולא מטיל כבד שעולה עשרות מיליוני דולרים.
יצחק בן ישראל: או לחילופין, במשגרים הכבדים, כשאנחנו קונים שיגורים בחוץ לארץ, יש לאירופאים כזה, לרוסים כאלה, ואנחנו משתמשים בהם – לוויינים קטנים, אם הם קלים, אפשר לשגר כמה ביחד, בשיגור אחד.
צבי קפלן: זה מה-Artist View של הטאווקס – שלוש הנקודות הקטנות האלה.
צבי קפלן: בינתיים הפרויקט הזה מתנהל כשורה ואני מקווה שישוגר בשנה הבאה על גבי לוויין תקשורת הודי.
צבי קפלן: שיתוף הפעולה עם צרפת מדובר כבר למעלה מעשר שנים, אבל רק החל מלפני שלוש-ארבע שנים התחלנו ב- consolidationשלו, והיה כאן צירוף מקרים שגם תעשיות הביטחון וגם שרי המדע וגם סוכנות החלל וגם פרופ' בן ישראל ומערכת הביטחון, כולנו התלכדנו והצלחנו להשיק את הפרויקט.
צבי קפלן: מדובר בלוויין תצפית לשתי משימות.
צבי קפלן: אני אציג רק משימה אחת עכשיו, בגלל קוצר הזמן.
צבי קפלן: הלוויין הזה נעשה בשיתוף פעולה עם צרפת.
צבי קפלן: אני אתן דוגמה לתוצר, הוא מחזיק מצלמה מיוחדת שמסתכלת בצבעים ויכולה להגיד משהו על הרכב החומרים, וכאן אנחנו רואים תמונה של הפליטה של הביובים לתוך ים התיכון וקצת של המשקעים בדלתא של הנילוס.
צבי קפלן: זה מראה את הפוטנציאל של הלוויינים האלה.
צבי קפלן: היתרון הגדול של הפרויקט הזה, זה גם הקשר עם סוכנות החלל המובילה, חשיפת מוצרי התעשייה---
זבולון אורלב: אין מעצורים פוליטיים בקשר עם הצרפתים?
צבי קפלן: זה נורא מעניין, אבל דווקא צרפת, למרות שהרבה פעמים היא ברת פלוגתא שלנו מבחינה פוליטית, טוענת כל הזמן שאנחנו לא עוינים והבה נשתף פעולה בנושאים מדעיים.
צבי קפלן: והזכרתי גם שהודו שהיא מדינה רגישה ויש לנו איתה שיתופי פעולה מדעיים.
צבי קפלן: יש פה חשיפה של התעשייה הישראלית, יש פה השתלבות עם תוכנית אירופית מאוד רחבה שיהיו בה השקעות גדולות.
צבי קפלן: חלק גדול מהתוכנית השביעית האירופית יהיה ואנחנו רואים הרבה יתרונות לעיסוק הזה.
צבי קפלן: כשנכנס פרופ' בן ישראל לתפקידו, לפני כשנה, הוא עבד על רענון החזון והזכרנו את המעמד הגבוה של הנושא, הודות להישגי מערכת הביטחון של ישראל בחלל.
צבי קפלן: אנחנו חושבים שיש לנו פוטנציאל לתפוס את אחד מהמקומות הראשונים, עם התמחות בנישה של תצפיות כדור הארץ.
צבי קפלן: לשאלתך בחלק הראשון: מה שאנחנו רואים זה שתקציב סוכנות החלל במשרד המדע והטכנולוגיה הוא זעיר וכמעט ללא השפעה.
צבי קפלן: הייתי אומר שהוא כמעט בלתי רלוונטי.
צבי קפלן: מיליון דולר בשנה.
צבי קפלן: כשאתה מסתכל ברצף, אתה רואה שבעצם הוא תקציב שנבנה מאיזה שהיא התנהלות ספורדית ולא מניהול.
צבי קפלן: בנושא האסטרונאוט, היתה הקצבה ייחודית וזה הפִּיק של 2002 וכאן אתה רואה את ונוס, שפרויקט המערכת שלו היא ששים מיליון דולר, אבל חלקו של משרד המדע הוא שבעה מיליון דולר.
צבי קפלן: כשאנחנו מסתכלים על מעמדה של ישראל, האזרחי, זה שני סדרי גודל מתחת למדינות שאנחנו רוצים להתחרות בהן, כמו יפן וצרפת.
זבולון אורלב: זה לפי מה?
זבולון אורלב: זה אחוז מהתקציב, אחוז מהתוצר הלאומי הגולמי?
צבי אפלן: זה אחוז מהתוצר הלאומי הגולמי.
יצחק בן ישראל: זה לא משנה, בכל מדד אחר זה אותו דבר.
זבולון אורלב: מעניין אותי איזה מדינות לפנינו.