GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרשל קליין: אני עובד בג'וינט.
הרשל קליין: אני רכז הכשרה מקצועית בגוינט ישראל להשמה ותעסוקה לציבור החרדי.
הרשל קליין: איציק כהן צירף אותי לצוות של הוועדה הלאומית.
הרשל קליין: הנושא של ממשל זמין לציבור החרדי הוא חשוב מאוד.
הרשל קליין: יחד עם ההתפתחות הוא מתפתח בצורה יוצאת מן הכלל.
הרשל קליין: באיזשהו מקום, הציבור הזה, כתוצאה מכל האיסורים והדברים שיש סביבו, יצטרכו בעצם לקדם אותם.
הרשל קליין: אחד הרעיונות הם למשל קיוסקים של ממשל זמין בתוך הציבור הזה, שאם אדם, שאין לו אינטרנט בבית, ירצה הוא יוכל לקבל השירות המלא.
הרשל קליין: כך גם אפשר לחבר הציבור לאינטרנט הישראלי בצורה הכי חשובה.
איציק כהן: הוא ליווה את הנושא של חרדים בעבודה.
איציק כהן: הוא הביא את כל הרבנים הכי גדולים, בנושא של ביתר עילית וכן הלאה.
זבולון אורלב: מכיר את הסוגייה של ממשל זמין, נחשפתי מתפקידיי הקודמים.
זבולון אורלב: ההרגשה שלי היא שיש פער גדול מאוד בין רמת הממשלה ובין הרמה של הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: אני מרגיש מה שקשור ברשויות המקומיות – אני לא יודע אם יש אבא ואמא.
זבולון אורלב: בממשלה יש אבא.
זבולון אורלב: הואיל והם לא פה, אני לא יודע אם יש מישהו שישיב.
איציק כהן: תל אביב זה לא שלטון מקומי.
איציק כהן: זה לא רשויות מקומיות.
גיל צוקרמן: אנחנו רואים כאחד מהנושאים המרכזיים את שיפור השירות לתושב, ולנכנסים בשערי העיר.
גיל צוקרמן: ככזה אנחנו מקצים גם משאבים וגם רעיונות, ומנסים לבצע הרבה פעילויות לטובת הנושאים הללו, כולל הקמה של אתרי אינטרנט, הקמה של פורטלים ארגוניים, כולל תמיכה, כולל בחינה של שיתוף פעולה עם ממשל זמין, וכל מה שקשור לקידום הנושאים האלה בצורה החזקה ביותר.
גיל צוקרמן: נכון שבעצם אצלנו זה מרוכז - חלק גדול ממשתמשי האינטרנט, אחוז החדירה באזור המרכז הוא מן הסתם יותר גבוה.
גיל צוקרמן: אנחנו גם יודעים שהאוכלוסייה שאנחנו פונים אליה יודעים להתעקש ולדרוש.
גיל צוקרמן: הלקוחות שלנו יודעים בדיוק מה הם רוצים, והדבר הזה מחייב אותנו להתייעל כל הזמן.
גיל צוקרמן: שם אנחנו נמצאים.
איציק כהן: יש לכם הרבה תקציב.
גיל צוקרמן: אני לא מדבר על תקציב.
גיל צוקרמן: אנחנו אלה שעושים את העבודה.
גיל צוקרמן: צריך להבין דבר אחד: ככל שאנחנו נותנים יותר, יש דרישה יותר גבוהה.
גיל צוקרמן: אנחנו באמת משתדלים לתת את המקסימום.
גיל צוקרמן: אנחנו גם מרגישים שאחוז השימוש בשירותים שלנו הולך וגדל בצורה מדהימה.
גיל צוקרמן: אפשר לראות גם ברייטינג, וגם באחוז השימוש בכל השירותים שאנחנו נותנים, שאני חושב שהם באמת מובילים במדינת ישראל.
זבולון אורלב: ברור לי שתל אביב לא משקפת המצב בישראל.
איציק כהן: במאות אחוזים לא.
זבולון אורלב: אנחנו כנראה נצטרך לקיים דיון מיוחד עם שר הפנים
איציק כהן: הפער הוא ענק.
אסתר סקורניק: - - לתת פתרון אחיד - -
זבולון אורלב: המגע של האזרח עם השלטון – עם כל הכבוד למשרדי הממשלה, הוא בשכיחות גבוהה יותר במגע שלו מול הרשות המקומית.
זבולון אורלב: בשירותים המרכזיים של חינוך, רווחה, תשלומים – אלה המגעים העיקריים.
זבולון אורלב: זה מול הרשות המקומית, וכמובן - גם בתחומים חברתיים ופיזיים, תכנון ובניה, וכדומה.
זבולון אורלב: זה לא הממשלה.
זבולון אורלב: זה הכל שלטון מקומי, לא ממשלה.
זבולון אורלב: בכל המגעים האלה - הרגשתי, כשר שראה מה קורה בכל ביקור ברשות המקומית – הרגשתי שהם כמה שנים אחורה.
אסתר סקורניק: הקטע הוא שכל אחד ממציא הגלגל מחדש, ולא עושים משהו אחיד לכולם.
איציק כהן: כבר אין להם כסף.
זבולון אורלב: אם הממשלה היתה יכולה להתארגן ולפעול כמערכת אחת בראשותו של איציק כהן – מדוע השלטון המקומי גם לא יכול להתארגן כדי להקים - -
אסתר סקורניק: אולי זה צריך לבוא מלמעלה.
אסתר סקורניק: צריך מישהו שיארגן.
מרסל שטראון: אני מנכ"ל של ISERD, המנהלת הישראלית לתכנית המסגרת של האיחוד האירופי.
מרסל שטראון: המנהלת הזאת היא ממשלתית, והיא מחברת את הלשכה של המדען הרשי של משרד התמ"ס, משרד המדע וגם - – .
מרסל שטראון: היא אמורה לממש את ההסכם שיש לנו עם הקהילה האירופית, שמכניסה אותנו כשותפה מלאה בפעילות המו"פית של אירופה.
מרסל שטראון: במובן הזה אנחנו לא אומרים פעילות בין-לאומית, כי אנחנו רואים את עצמנו כחלק מאירופה, משתתפים בוועידות הפנימיות שלהם, ובאותה מידה אנחנו כאן ושם.
מרסל שטראון: בתוך התוכנית יש אלמנט גדול של אי-גוברמנט – יש תכנית שנקראת information to - - technology, שמראה החברה ו-IT.
מרסל שטראון: התוכנית הזו היא התוכנית הכי גדולה בתוך התוכניות שלנו, תוכניות המסגרת.
מרסל שטראון: , בתוכנית החמישית 40% מההחזר שלנו בא מה - IT.
מרסל שטראון: בתוכנית השלישית, שהיא עכשיו – 60%.
מרסל שטראון: בתוכנית השביעית – שאנחנו עכשיו במשא ומתן, ואתה שואל על הבעיות, אנחנו עכשיו עם אירופה כדי להמשיך הפעילות – יש קטע מאד גדול של אי גוברמנט.
מרסל שטראון: בתוכנית חמישית – משרד האוצר אפילו השתתף באחת התוכניות זה יכול להיות מקור לא רק לשיתוף פעולה אבל לידע מאוד חזק, מה שאחרים עושים באירופה, אנחנו במפה בצורה מינורית עדיין.
מרסל שטראון: יש הרבה יותר פעילויות שאנחנו צריכים לעשות.
מרסל שטראון: אנחנו מקווים שבהמשך, עם התוכנית השביעית שמתחילה בתחילת 2007, נוכל לרשום יותר ויותר הצלחות.
מרסל שטראון: אבל כאן נצטרך את ההתגייסות של המוסדות ושל החברה האזרחית כמו הממסד הממשלתי.
מרסל שטראון: אני יודע שבועז דולב מתארגן.
מרסל שטראון: בכמה קטעים הוא לא היה יכול להשתתף בעבר, אנחנו מקווים בעזרת האוצר, אבל על זה צריך לדבר עם אגף התקציבים במשא ומתן על סכום ההשתתפות, כי היא תהיה מאד יקרה.
מרסל שטראון: התוכנית היא 50 מיליארד.
מרסל שטראון: הוא צריך להוסיף 20 מיליון יורו לתשלום השנתי.
מרסל שטראון: אנחנו למעשה חלק מההתארגנות הכי הגדולה בעולם של עבודה באי-גוברמנט.
מרסל שטראון: הם גם קובעים פרוטוקולים בתוך הפעילות הזו, לכן החשיבות בהשתתפות הזו.
מרסל שטראון: אולי נחזור יותר מאוחר על התוכנית כולה בנושא הזה.
זבולון אורלב: דרכנו פתוחה לעניין.
זבולון אורלב: יש לנו עוד שלוש בקשות ונסיים את הישיבה, רק בגלל לחץ הזמן.
ביאטריס אלמוג: אני ממנהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך.
ביאטריס אלמוג: רציתי לציין שהמשרד כמשרד בשיתוף מינהלים שונים ויחידות שונות עושה פעילות מאוד ענפה בתחום של הטמעת השימוש בטכנולוגיה בכל המישורים.
ביאטריס אלמוג: למותר לציין שאם הפעילות בתחום החינוך היא לא הכי חשובה, היא ודאי בין החשובות ביותר.
זבולון אורלב: אבל המינהל שלכם לא אחראי על הטמעת הסוגייה במערכת החינוך אלא רק במינהל של מערכת החינוך.
ביאטריס אלמוג: המינהל שלנו אחראי בעיקר על מתן השירותים לכל הגורמים שעוסקים בתוכן, וזה אומר – אתר האינטרנט של המשרד, התשתיות לניהול כל הפעילות הענפה, פורומים, תכנים, פורטלים, שירותי מידע אישיים לתלמידים, למורים, לאנשי פיתוח תוכניות לימודים וכדומה, וגם העמדת השירותים המינהליים לצורך ניהול מערכת החינוך עם המשרד, הן בתי הספר והן שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות.
זבולון אורלב: למה לא מעלים את בחינות הבגרות, במקום כל הטופסיידה ענקית של 600 סוגי בחינות בגרות ו -2 מיליון מחברות – למה אי אפשר בבוקר של בחינת בגרות להעלות את הבחינה על האינטרנט?
ביאטריס אלמוג: טכנולוגית ודאי שאפשר.
ביאטריס אלמוג: ערכית ומבחינת נגישות לכל – לא בטוח.
ביאטריס אלמוג: אני בכל מקרה לא ממש מוסמכת לענות לך על זה.
זבולון אורלב: מה זה ערכית?
ביאטריס אלמוג: זה עניין של מדיניות אם עושים בחינות רק בפלטפורמה אלקטרונית.
זבולון אורלב: לא, במקום שהנבחן יקבל את הנייר - שיקבל את זה באינטרנט.
יהודה קונפורטס: יש בעיה עם המורים, אני מתבייש להגיד.
קריאה: לא כל בית ספר מחובר לאינטרנט.
זבולון אורלב: אם שאלתי את זה כדי שיתברר לי שלא כל בית ספר מחובר לאינטרנט – אז היה כדאי לשאול.
קריאה: זה דיון נפרד.
ביאטריס אלמוג: אז קודם כל, באמת, הקושי העיקרי הוא הטמעה, שיווק, מסע פרסום כמו שעשו gov il, ורמת החשיפה ישירות ודרך שער הממשלה.
ביאטריס אלמוג: ההטמעה נעשית דרך הפעילות במידה רבה, הן בקרב התלמידים, הן בקרב סגלי ההוראה וכל העובדים – וזה מאוד חשוב.
לאה אהרונוביץ: אני מהאיגוד הישראלי לטכנולוגית המידע.
לאה אהרונוביץ: איל"א פועל כבר 40 שנה במדינה, ומהווה קורת גג לאיגוד האינטרנט הישראלי ואיגודים נוספים, כמו מוח, שזה מכשיר - -
זבולון אורלב: מה זה קורת גג?
לאה אהרונוביץ: איל"א היה האיגוד הראשי שהוקם לפני 40 שנה ופעל להקמת איגודי משנה במהלך השנים לטובת נושאים מיוחדים –כמו האינטרנט הישראלי, מחשבים בחינוך, מערכות מידע ברפואה.
לאה אהרונוביץ: היום הם מהווים פעילות עצמאית.
לאה אהרונוביץ: איל"א מקדמת היום כמה דברים.
לאה אהרונוביץ: מדובר על איגום משאבים לטובת הפער הדיגיטלי וגם מטרות נוספות.
לאה אהרונוביץ: איל"א מנסה לפנות לאותן תעשיות שפועלות היום במדינת ישראל.
לאה אהרונוביץ: הזכירו כאן שלמדינה יש הרבה תעשיות עתירות ידע, ויש פה עוד שחקן שיכול לתרום לטובת המטרות שהועלו כאן, לא רק הממשלה וישירות מול האזרח.
לאה אהרונוביץ: היום הרבה חברות ותעשיות תורמות במסגרת התרומה שלהן לקהילה להקמת כיתת מחשבים פה והקמת כיתת מחשבים שם, יש מקום לנסות לאגם את כל התרומות של החברות השונות כדי שביחד ייווצר סל הרבה יותר גדול שיוכל לפנות לטובת משרד החינוך או מטרות אחרות.
לאה אהרונוביץ: במקום לתת תרופות קצת יותר קטנות ומפוזרות בארץ.
לאה אהרונוביץ: יש פעולות שאנחנו עושים יחד עם לשכת המדען הראשי, כדי לקדם התעשיות המסורתיות בישראל.
לאה אהרונוביץ: המדען הראשי – זה התמ"ת.
לאה אהרונוביץ: – כדי לפעול ולהביא את הטכנולוגיות לתעשיות המסורתיות, שעדיין הן האחרונות במדינה להשתמש ולהיעזר בשימוש מושכל באותן טכנולוגיות.
לאה אהרונוביץ: גם אליהם צריך לפנות בדיוק כמו שפונים לאוכלוסיות אחרות שרוצים להטמיע את הטכנולוגיה.
דפנה ליפשיץ: אני המנכל"ית והיועצת המשפטית של תפוח – עמותה לקידום עידן המידע בישראל.
קריאה: לא רק הלוגו, גם הפעילות מאוד יפה
דפנה ליפשיץ: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים: תפוח היא עמותה שהקימה IDB .
דפנה ליפשיץ: יש לנו 50 מרכזי אינטרנט קהילתיים בפרפריה,
זבולון אורלב: מה זה מרכז?
זבולון אורלב: מחשב אחד?
דפנה ליפשיץ: מרכז זה 20 עמדות מחשב מחוברות ברשת, עם מדפסת, שרת, שעובדות מ-8 עד 10, ממוקמות בפריפריה הגיאוגרפית וחברתית.
דפנה ליפשיץ: חלקם במתנ"סים, חלקם בספריות, חלקם במבנים שהרשויות המקומיות מקצות לטובת העניין.
דפנה ליפשיץ: העמדות נגישות לכולם בחינם.
זבולון אורלב: יש נתונים על שימושים?
דפנה ליפשיץ: יש נתונים שמשרד האוצר והחשכ"ל בדק לעומק, בישיבה מיוחדת שנעשתה.
דפנה ליפשיץ: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה גם עם חברות הייטק, עם חברת אינטל – מפעילים פרוייקטים חינוכיים - -
זבולון אורלב: עם מי מתאמים?
זבולון אורלב: למי אומרים בוקר טוב?
דפנה ליפשיץ: קודם כל לראש העיר, מנהל מחלקת הרווחה.
דפנה ליפשיץ: אנחנו לא פוליטיים.
דפנה ליפשיץ: אנחנו פועלים עם כל המגזרים.
דפנה ליפשיץ: אנחנו למדנו בדרך הקשה שכאשר ראש העיר נמצא בתמונה, זה עוזר.
דפנה ליפשיץ: נותן ברכתו אבל לא מעבר לכך, וזה יפה.
דפנה ליפשיץ: אנחנו מפעילים תוכניות בלמעלה מ-250 בתי ספר ברחבי הארץ.
דפנה ליפשיץ: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים: אחד, לאיגום משאבים.
דפנה ליפשיץ: עברנו דרך ארוכה, מסלול מקביל, של אי שיתוף פעולה עם "להבה".
דפנה ליפשיץ: לשמחתי היתה השבוע פגישה עם - - מהחשב הכללי - -
זבולון אורלב: בעצם, "להבה" עושים בדיוק אותו הדבר, רק מטעם הממשלה.
איציק כהן: בדיוק אותו הדבר, בקיר השני.
דפנה ליפשיץ: בחלק מהמקרים – כן, אבל במרבית המקרים - -
זבולון אורלב: אמרו לי שיש לי שכונות - -
איציק כהן: כן, כן.
איציק כהן: שכונה ל' בבאר שבע – יש כפילות.
זבולון אורלב: אז זה בזבוז?
זבולון אורלב: או שיש מספיק עבודה - -
דפנה ליפשיץ: אנחנו מאמינים - -
אברהם מיכאלי: יש מקומות שאין, שלא הגיעו אליהם.
איציק כהן: פעם היה שר והיה ראש עיר.
דפנה ליפשיץ: זה דיון מורכב וארוך.
דפנה ליפשיץ: כמו שאיציק כהן אמר - טוב שנעשה דיון, אבל אני חושבת ש - -
זבולון אורלב: יש רשימת ראשי ערים שבטוח שיש להם את שני הדברים.
דפנה ליפשיץ: היינו שמחים לשדרג מערכות המחשוב, תחת ידי איציק כהן, לתפארת מדינת ישראל.
דפנה ליפשיץ: אין מה לומר.
דפנה ליפשיץ: לגבי החיבור עם משרד החינוך – אנחנו עובדים בלמעלה מ- 200 בתי ספר בכל המגזרים, ועושים עבודה עם תוכניות חינוכיות – זו פעולה נוספת.
דפנה ליפשיץ: כאשר ראינו שרשויות מקומיות מתקשות לעמוד בנטל היסעים, נכנסנו עם התוכניות לתוך בתי הספר, כדי לשדרג את תחום התקשוב.
דפנה ליפשיץ: יסודי, חטיבות ביניים ועל יסודי.
דפנה ליפשיץ: בהרבה בתי ספר אין אינטרנט, בהרבה בתי ספר המחשבים ישנים.
דפנה ליפשיץ: באילת יש תיכון שהמחשבים בו הם בני 12 שנה, קשה מאד לעשות שם איזשהו סוג של תוכנית חינוכית.
דפנה ליפשיץ: אנחנו מפעילים תוכנית גדולה שנקראת נטע, ש- - אנחנו פועלים עם המגזר החרדי.
הרשל קליין: אני מכיר מקרוב.
דפנה ליפשיץ: אנחנו גם מתחילים לעבוד בירושלים עם עמותת מרגלית בסמינר לבנות ספרדיות שרוצות לצאת לתחום של טכנולוגיה.
איציק כהן: אם הזכרת את תפוח – זה עשירית ממשאבים של אחרים.
איציק כהן: כשזה פרטי, זה נראה אחרת.
דפנה ליפשיץ: דבר אחרון – אנחנו הרבה מאוד זמן מנסים לשתף פעולה עם משרד החינוך, באותם 20 מרכזי אינטרנט קהילתיים שפועלים בדרום אחר הצהריים ללא הצלחה.
דפנה ליפשיץ: אנחנו שמחים להעמיד לטובת אותם מרכזים את הידע, הניסיון והתוכניות של חברות הייטק.
זבולון אורלב: תודה רבה, חברים, אנחנו אף פעם לא מספיקים.
1063: אני מפורטל נשר, פורטל האינטרנט של הנשים.
1063: אנחנו פתחנו את הפורטל לפני 8 שנים, כאשר היו רק 14% גולשות.
1063: דבר ראשון שעשינו היה קורסים לאינטרנט לנשים.
1063: בנושא חממות עסקיות בארץ, תקציב המו"פ של מיליונים בארץ, התקציב לא הולך לנשים בכלל.
זבולון אורלב: יש קריטריונים.
1063: בכל העולם מטפלים בנושא.
1063: אנחנו נעשה פרה-חממות לנשים, להכשיר נשים.
זבולון אורלב: בתור שכנים של הוועדה למעמד האישה, אני מבקש - -
1063: אני נפגשתי עם מי שאחראית על החממות העסקיות בארץ.
1063: מתוך 100 חממות עסקיות, יש 3 בבעלות נשים.
1063: אז אני חושבת שצריך להקצות תקציבים ולעשות תוכנית, על פי תוכנית מפורטת.
זבולון אורלב: אנא כתבי לי בפירוט את הנושא ואת הבעיה.
זבולון אורלב: אני אבוא בדברים כאן עם הקולגות שלנו.
זבולון אורלב: אולי נקיים איזשהו דיון משותף עם הוועדה למעמד האישה.
זבולון אורלב: נראה מה ניתן לעשות.
זבולון אורלב: אני מוכן להתייחס.
זבולון אורלב: רבותיי, אני שמעתי בסיפוק שבסוגיית המידע והאינטרנט מדינתנו נמצאת יחסית לעולם במקום טוב,, כפי שראוי שיהיה ועל כך תודה והוקרה לכל מי שפועל בעניין הזה ועושה, ויש כאן עושים ומעשים רבים מאוד.
זבולון אורלב: יחד עם זאת, אנחנו מבקשים מראש הממשלה לחדש בהקדם האפשרי את המינוי של הוועדה הציבורית העליונה לתקשוב ולטכנולוגיית מידע, מתוך הכרה שהוועדה הזאת נחוצה למלא את היעדים והמטרות כפי שהוגדרו לה ברמה הלאומית.
זבולון אורלב: אנחנו נטפל – ברור שסוגיית הפער הדיגיטלי היא סוגייה מטרידה מאוד, בדיוק כמו ששמענו אתמול בחדשות שנוספו כמות לא קטנה של מיליונרים במדינת ישראל, מול כמות לא קטנה של עניים שמצטרפים, הפערים האלה בחברה שלנו הם בעייתיים מאוד.
זבולון אורלב: קראתי את הרצאתו של חתן פרס נובל לכלכלה מארצות הברית בכנס קיסריה, שדיבר על הנושא הזה בדאגה עמוקה.
זבולון אורלב: ודאי שנטפל בסוגייה הזו של הפער הדיגיטלי.
זבולון אורלב: הפתרונות יכולים להיות איגום משאבים, אבל לפי דעתי זו לא רק בעיה של איגום משאבים, זה הרבה – מעל ומעבר.
זבולון אורלב: אנחנו לא צריכים להסתכל תמיד על הקטר ועל הקרון הראשון, אנחנו צריכים לדאוג לכל הרכבת החברתית הארוכה.
זבולון אורלב: גם נושא החתימה הדיגיטלית מטריד אותי, כשבעצם, מכשולים לא טכנולוגיים מעכבים את הפעלת הנושא הזה.
זבולון אורלב: אני אבוא בדברים עם יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, כדי לנסות ולבנות אולי עוד דיון משותף, אוו התערבות שלנו או דיון מיוחד שלנו בסוגיה הזו, כדי לקדם את החתימה הדיגיטלית.
זבולון אורלב: נושא אחרון שאני לוקח מהדיון הזה – סוגייה של רשויות מקומיות שמאוד מטרידה אותי, שהממשלה רצה קדימה והרשויות המקומיות נשענות על פרוייקטים מאד מבורכים כמו תפוח, אבל הן צריכות גם להתארגן.
זבולון אורלב: זו לא רק בעיה שיתארגנו, אלא גם תשומת לב של הממשלה.
זבולון אורלב: וגם סדרי עדיפויות של סיוע הממשלה לרשויות המקומיות, איך הוא יכול לעבוד.
זבולון אורלב: הממשלה מעבירה לרשויות המקומיות מכל משרדי הממשלה – להערכתי סדר גודל של כ-40 מיליארד שקל לשנה – סכום עתק וגדול מאוד - -
איציק כהן: רק החברה לאוטומציה – 900 מיליון.
זבולון אורלב: משרד הרווחה 2 מיליארד, משרד החינוך – על פי סדר גודל של 10 מיליארד – יש כאן משרדים גדולים מאד שמעבירים תקציבים לרשויות המקומיות, לכן זה נראה לי שבסדרי גודל כאלה זה יותר ממוזר שלא נמצא פתרון ראוי לקדם את הסוגיות של טכנולוגיות המידע, גם ברשויות המקומיות.
זבולון אורלב: יש רשויות מקומיות וגם בתוכן יש פער עצום.
זבולון אורלב: אריאל היא עיר דיגיטלית, עיר מתוקשבת, למי שלא ביקר שם.
זבולון אורלב: לעומתן, אתה מגיע לרשויות מקומיות, ולא אזכיר שמות, שאתה נכנס לתקופת האבן, ולא אזכיר שמות, הכל עם טפסים וניירות ואין שום לחלוחית של טכנולוגיית מידע.
זבולון אורלב: זה בלתי מתקבל על הדעת ובלתי נסבל.
זבולון אורלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה משותפת של ועדת החינוך, התרבות והספורט עם ועדת המדע והטכנולוגיה, בסוגיה של החינוך למדעים ולטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את עמיתי, יושב ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת הרב מיכאל מלכיאור ומנהלת הוועדה יהודית גדלי, בעיקר כשאנחנו מארחים אותם בחדר החדש שלנו.
זבולון אורלב: מן הכתובים, שגם מונחים לפניכם, ידוע ששתי הוועדות עסקו בסוגיה הזאת ולא בכדי, כיוון שהחינוך למדעים וטכנולוגיה הוא בעצם המסד והיסוד לכל המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל.
זבולון אורלב: ככל שהחינוך למדעים ולטכנולוגיה יהיה ראוי יותר, נכון יותר, בהיקף הנכון, כך התשתית לפיתוח המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל - יהיה להם סיכוי טוב יותר להתפתח.
זבולון אורלב: מחר, אגב, אנחנו דנים בסוגיה של בריחת מוחות, הלא היא סוגיה אקסקלוסיבית שלנו שהיא המשך של הדיון הזה, אבל זה הדיון הבסיסי, כשמאוד מאוד ברור שתפקידה של מערכת החינוך הוא להכשיר, להכין ולחנך את התלמידים בהיקפים הראויים ובתכנים הראויים לחינוך למדעים וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני מודה שאני באופן אישי קרוב לעניין מהיותי חבר אותה ועדה מפורסמת שנקראה בשם 'ועדת הררי', פרופסור חיים הררי, שהיה נשיא מכון וייצמן למדע, שהוקמה בראשית שנות התשעים ומסקנותיה, כמדומני, הוגשו לשרה שולמית אלוני.
זבולון אורלב: בעקבותיה הוגשו תוכניות.
זבולון אורלב: אנחנו גם נרצה לדעת מה קרה, אם עדיין, למשל, המלצה מרכזית כמו שגם מורה למתמטיקה בחינוך היסודי צריך שיהיה מורה מקצועי, האם ההמלצה הזו התקיימה, לא התקיימה ועוד המלצות נוספות.
זבולון אורלב: אני מזמין גם את חבר הכנסת מלכיאור לומר דברי פתיחה ואז נבקש מדוקטור חנה ויניק, שהיא מנהלת המינהל למדע וטכנולוגיה לפתוח ולאחריה תת אלוף נסים ברדה, שהוא ראש חטיבת תכנון ומינהל בכוח אדם, באגף משאבי אנוש ולאחריהם אמור להגיע שרגא ברוש, שביקשתי במיוחד את השתתפותו, כי השתתפנו בכמה כנסים, שנינו, גם תת אלוף ברדה וגם מר פלג, בכנס ממש מרשים שארגנה אורט בגן אורנים בתל אביב.
זבולון אורלב: אז לא ידעתי שאהיה יושב ראש הוועדה, אבל נזכרתי שיש לו דברים רלוונטיים מאוד לומר, כך שנקיף את הבעיה מכל היבטיה, גם מנקודת מבטה של מערכת החינוך, נקודת מבטו של הצבא ונקודת מבט של המשק הישראלי.
מיכאל מלכיאור: קודם כל אני רוצה, כפי שמקובל במחוזותינו, לברך את האכסניה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו באמת באכסניה מאוד יפה, אני מלא קנאה, אפשר גם לראות מחוץ לחלון, וכפי שאנחנו יודעים דירה נאה וכלים נאים מרחיבים את דעתו של האדם, אז אין ספק שפה בחדר הזה תהיה הרבה הרחבת דעת, שזה מאוד חשוב.
מיכאל מלכיאור: אני מוכרח גם להודות, בניגוד לעמיתי, חבר הכנסת זבולון אורלב, אני בתחום הזה לא מבין שום דבר, לא מדע ולא טכנולוגיה, טוב שלא צריכים פה להציג ציונים, כמו פעם בבית הספר, כשעוד הייתי מחויב לעסוק בנושאים האלה.
מיכאל מלכיאור: לכן אני שמח מאוד שחבר הכנסת זבולון אורלב, גם בתור יושב ראש הוועדה הזאת, אבל בעיקר כחבר שצריך לדאוג לכל תחומי החינוך במדינת ישראל, בוועדת החינוך, שהוא יוביל בעניין ואני אשמח מאוד להיות תלמיד חרוץ ומקשיב ומנסה ללמוד, כמה שאני יכול.
מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה להגיד הערה אחת, עניינית.
מיכאל מלכיאור: המדע והטכנולוגיה, יש פה פוטנציאל כמובן להוביל את מדינת ישראל למקומות ולמחוזות ששם מדינת ישראל צריכה להיות, גם מבחינת הפיתוח הכלכלי והמדעי ואין תחום אחר ועל מה שהזנחנו, אני חושב במידה מסוימת בתחום הזה, בשנים האחרונות, אנחנו נשלם על זה מחיר יקר וברור שהשקעה בתחום הזה עכשיו תניב פירות להרבה מאוד זמן.
מיכאל מלכיאור: זה חלק מהטעות של המערכת הציבורית שלנו, שאנחנו לא מסתכלים בהוצאות גם במידת השפעתם כהשקעה.
מיכאל מלכיאור: אין ספק שזה נכון לגבי האוניברסיטאות ולגבי מחקר וטכנולוגיה ולגבי צבא ההגנה לישראל.
מיכאל מלכיאור: היום הדברים האלה ידועים וברורים.
מיכאל מלכיאור: אבל יש גם צד שני וזה הצד של האוכלוסיות היותר חלשות מבחינה סוציו אקונומית.
מיכאל מלכיאור: פה, לדעתי, אפשר גם דרך מדע וטכנולוגיה, בכלים שיש היום, אם נשתמש בהם נכון, אפשר פה לסגור פערים דווקא בתחום הזה, שאי אפשר לסגור בשום תחום אחר, בשום דרך אחרת.
מיכאל מלכיאור: גם בגלל המשכורות הגבוהות, אפשר לעשות פה שינוי סטטוס חברתי מהותי בתחום הזה, אם מרחיבים את הדעה גם אצל עניי ישראל ולא רק אצל האליטה והמצוינים והמחוננים ואלו שבאופן טבעי.
מיכאל מלכיאור: להיפך, אנחנו צריכים פה להשתמש בכלי הזה לפיתוח המדינה והחברה מכל הכיוונים.
מיכאל מלכיאור: לחתור מכל הכיוונים ואז אנחנו באמת יכולים להצליח במשימה.
חנה ויניק: הסקירה שלי תתייחס להיקף הלומדים, לפעילות המשרד לקידום החינוך המדעי-טכנולוגי ובכלל זה המדיניות, הכשרת מורים לא במובן של פרי סרביס, אלא מה עושים בתוך המערכת ותמונת מצב כוח ההוראה ושיתופי הפעולה עם גורמים חיצוניים.
חנה ויניק: היקף הלומדים.
חנה ויניק: אם אני סוקרת את תחומי המדעים, ביולוגיה, כימיה, פיזיקה, בשנים תשס"ג עד תשס"ה, אז אנחנו רואים שבכל שנה נבחנו בביולוגיה כ-11,000 תלמידים ותלמידות.
חנה ויניק: אני בכוונה זרקתי את המספר שהוא גולמי, בשביל סדרי גודל, אבל גם בשביל שתהיה לי ההזדמנות תלמידות ותלמידים, ויש פה איזה שהוא מסר.
חנה ויניק: 9,000 בפיזיקה ו- 8,000 בכימיה.
חנה ויניק: מרביתם לומדים בהיקף מוגבר של חמש יחידות.
חנה ויניק: בחינוך הטכנולוגי, ואני רוצה להדגיש, רק בכיתות י"ב, לא לאורך השלוש שנים, לומדים בשתי קבוצות של מגמות טכנולוגיות.
חנה ויניק: אני מדגישה, שתי קבוצות ואני אתייחס אך ורק לאותן טכנולוגיות שהן מבוססות מדע.
חנה ויניק: לכל תחומי הטכנולוגיות במשרד שהן אינן מבוססות מדע, אני כרגע אינני מתייחסת.
חנה ויניק: בשתי הקבוצות האלה, כשבקבוצה אחת מגמות מדעיות הנדסיות שעוסקות בתחומי אלקטרוניקה, מכונות, מדעי המחשב ותוכנה, ביו טכנולוגיה ומגמה חדשה שנקראת מדעית הנדסית.
חנה ויניק: שם לומדים בשנתון כ- 12,000 תלמידים.
חנה ויניק: והקבוצה השנייה, של מגמות טכנולוגיות וכאן מדובר במערכות ייצור ממוחשבות, בקרה ואנרגיה, בנייה ואדריכלות, עיצוב תעשייתי וטכנולוגיות תקשורת, כאן לומדים כ- 14,000 תלמידים.
חנה ויניק: בקבוצה הראשונה אנחנו מדברים על תלמידים בעלי יכולות גבוהות, עם פוטנציאל לבגרות איכותית.
חנה ויניק: הם עומדים בסף הדרישות האוניברסיטאיות.
חנה ויניק: ובקבוצה השנייה נכללים תלמידות ותלמידים שחלקם יגיעו לבגרות, חלקם יסיימו בגרות חלקית, אבל תמיד תהיה להם תעודה טכנולוגית שבפוטנציאל מאפשרת להם להמשיך למסלול של טכנאים והנדסאים, ב- י"ג, י"ד, או במסגרת מבוגרים.
חנה ויניק: בתחומי המדעים יכול להיות שאני יכולה לחבר את שתי הקבוצות מכיוון שלא הרבה תלמידים לומדים יותר ממקצוע מדעי אחד, אבל כשאני אנסה להשוות את המדעים והטכנולוגיות, ונכון להיום, ואני אומר את זה תיכף, דיברתי על טכנולוגיות מבוססות מדע, אנחנו מחייבים אותם ללמוד מקצועות מדעיים.
חנה ויניק: אז בעצם הפול הכולל הוא כ-40-35 אלף תלמידים.
חנה ויניק: אלה בחינוך הטכנולוגי שמחויבים היום ללמוד מקצוע מדעי.
זבולון אורלב: המספרים פה יכולים להיות אותם תלמידים.
חנה ויניק: אלה פה, מעט מאוד.
חנה ויניק: כי בתנאים של היום, תלמיד בוחר בדרך כלל מקצוע אחד, ברמה מורחבת.
חנה ויניק: אנחנו מדברים רק על רמה מורחבת, של מינימום שלוש יחידות לימוד, שלוש וחמש.
זבולון אורלב: יש כ- 1,500 תלמידים למשל שלומדים גם פיזיקה וגם כימיה.
זבולון אורלב: זה צירוף שהוא לא גדול, אבל בכל אופן.
אלכס מילר: למה בכל זה מתמטיקה לא מופיעה?
חנה ויניק: יש לי גם נתונים על המתמטיקה.
חנה ויניק: לא ביקשו ממני, אבל יש לי נתונים, אני אומר לכם אחר כך.
חנה ויניק: יש לי, אני הבאתי, אני הכנתי שיעורי בית.
חנה ויניק: אחר כך אני אשלוף ואני אדווח לכם.
גרשון כהן: אבל מתמטיקה זה מקצוע חובה, מדעים זה מקצוע בחירה.
גרשון כהן: במתמטיקה כולם ניגשים לבגרות.
זבולון אורלב: כן, אבל עדיין זה לא באחריות המינהל שלכם.
חנה ויניק: נכון.
חנה ויניק: אני רק רוצה להוסיף שבנוסף על מקצועות המדעים ברמה מוגברת, נכנס מקצוע חדש שנקרא 'מדע וטכנולוגיה בחברה', כפועל יוצא של המלצות מח"ר 98', מיועד ללא מתמחים והיקף הלומדים בשנתון אחד זה בערך כאלף תלמידים.
חנה ויניק: יכולת ההמראה של המקצוע בעצם מותנית באישור חוקת זכאות שנדבר על זה בהמשך.
חנה ויניק: גם בקבוצות המדעים, גם בקבוצות הטכנולוגיה: במדעים, בשלוש השנים האחרונות יש איזה שהיא יציבות, יש עלייה קלה בכימיה.
חנה ויניק: בחינוך הטכנולוגי, בטוטאל יש יציבות, אבל כשמסתכלים בתוך מגמות, יש עלייה במגמות מדעיות הנדסיות וזה מחוזק כאן על ידי נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לטובת ירידה במגמות האחרות.
חנה ויניק: איכות תעודת הבגרות.
חנה ויניק: ברמה הארצית, כשבודקים את סך הכול התעודות שעומדות בסף כניסה לאוניברסיטה ובודקים את נתח המקצועות ברמה הגבוהה, גם מתמטיקה וגם מדעים.
חנה ויניק: ברמה ארצית, מדובר על 11 אחוזים מכלל התעודות העומדות בדרישות הסף וכשאני מסתכלת לפי מגזר, אני מרימה את הכובע לדוברי ערבית.
חנה ויניק: אני חושבת שהם עושים עבודה יפה, אנחנו יכולים ללמוד מהם לגבי הגישה החיובית כלפי תחומי המדע והטכנולוגיה.
חנה ויניק: 17 אחוז, הם מובילים, 15 אחוז דרוזים.
ג'מאל זחאלקה: הסיבה היא שלא מקבלים אותם לעבודה בהיי-טק, אז הם נאלצים להיות מורים.
חנה ויניק: מדובר בתלמידים, לא במורים.
חנה ויניק: אני רק אוסיף לך שבקרב דוברי ערבית יש איזה שהוא טרנד, אופנה של סגירת מגמות Low Tec לטובת היי טק, ואולי זה מראה על איזה שהוא אופק אחר.
חנה ויניק: המשמעות של תעודות שעומדות בסף הקבלה לאוניברסיטה אומר שאם לוקחים את שכלול הבגרות, אז הוא מאפשר להם מספר יחידות, אנגלית ארבע יחידות לפחות, מתמטיקה ברמה סבירה.
שרגא ברוש: אדוני היושב ראש, אנחנו ביקשנו ממנה שתחזור על המשפט.
שרגא ברוש: היא הגדירה מופע חיובי שקרה, אנחנו מבקשים שהיא תחזור עליו.
שרגא ברוש: הוא שורש כל הבעיה.
חנה ויניק: אני אמרתי שבשנים האחרונות אנחנו עדים לאיזה שהיא תופעה חיובית של צמצום מגמות חסרות צפי עתידי בשוק.
שרגא ברוש: אמרת צמצום מגמות Low Tec ונהירה להיי טק.
חנה ויניק: לא, סליחה, Low Tec במובן המדעי.
שרגא ברוש: אז אני אומר לך, כמבוגר ממך בחצי שעה, הוא אבי אבות הטומאה מכל - - -,
חנה ויניק: אני חזרתי בי והדגשתי, כי גם כימיה זה Low Tec.
שרגא ברוש: כל הדיון מתמצא במשפט הזה.
חנה ויניק: לא, אבל אני רוצה לתקן את עצמי.
חנה ויניק: Low Tec זה משהו אחר לגמרי.
חנה ויניק: חזרתי בי.
זבולון אורלב: במתח הזה צריכים לדון היום.
זבולון אורלב: זו אחת הסיבות המרכזיות, אגב, שהזמנתי והגיע גם מר ברוש ואני מאוד מודה לו שהוא ביטל תוכניות אחרות.
זבולון אורלב: זו בדיוק הסוגיה שצריכים להתרכז בה.
זבולון אורלב: אבל זה נכון מה שהיא אומרת.
זבולון אורלב: זו תופעה ידועה שמשרד החינוך לוחץ על בתי הספר לסגור מגמות שנקראות Low Tec.
חנה ויניק: דיברתי על תופעה שהם עשו.
זבולון אורלב: תופעה שקיימת בשטח, שנדבר עליה, מי עושה אותה, של סגירת מגמות של בעלי מקצועות לעומת תחומי למידה, תחומי דעת, של היי טק.
חנה ויניק: רק נעשה הבהרת מושגים.
שרגא ברוש: צריך להגדיר את האמירה הזאת כאבי אבות הטומאה בחינוך הטכנולוגי.
זבולון אורלב: מר פלג, שהוא מנהל כללי רשת אורט
צבי פלג: זו עובדה, ה- Low Tec ברשת אורט במשרד החינוך ירד לאפס, כתוצאה מתקצוב לא נכון, כתוצאה מאי כספים ותשתיות.