GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל זיידרמן: בדיוק הזכירו את איכות הסביבה, פשוט סגרו.
אורי מינגלגרין: אני סגן ראש המינהל החקלאי.
אורי מינגלגרין: לשעבר הייתי מדען ראשי של המשרד לאיכות הסביבה.
אורי מינגלגרין: ראשית, אני רוצה להגן על אחיי המדענים.
אורי מינגלגרין: ההרגשה היא שכל אחד עושה את עבודתו, ואחר כך העבודה הזאת מעלה אבק או נשארת במוחו הקודח.
אורי מינגלגרין: בכל ברנז'ה אנשים נפגשים, יש כנסים, חובת הפרסום היא חובה שכל חוקר נאלץ לעמוד בה, גם אם הוא לא רוצה, כדי להתקדם.
אורי מינגלגרין: כלומר, מחקרים כן, והידע כן נפרס.
אורי מינגלגרין: הטעות היא שהידע נפרס רק בתוך הברנז'ה, ולעתים קרובות לא עובר הלאה.
אורי מינגלגרין: נקודה שנייה הרבה יותר חשובה והיא גם האחרונה, ה-4.8% הקצאות למחקר ופיתוח הם הסכנה הגדולה ביותר להמשך המחקר בישראל.
אורי מינגלגרין: כולם, מראש הממשלה רבין זכרונו לברכה ועד יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה דהיום, אומר מה אתם בוכים.
אורי מינגלגרין: יש לכם 4.8% הכי הרבה בעולם.
אורי מינגלגרין: לכן אני חושב שפשוט הצעד הראשון שצריך להיות בפעולת הוועדה לבחון את המספר הזה.
אורי מינגלגרין: למספר הזה יש שתי בעיות.
אורי מינגלגרין: ראשית, האמיתות שלו, כמו שדן כבר אמר.
אורי מינגלגרין: למשל, ברגע שנכלל במספר הזה פיתוח של תכניות, שאיזה מפעל צריך לצורך שימושו הפנימי, המספר הזה לא שווה שום דבר.
שאול פריירייך: ל-OECD יש בדיוק כללים שהולך לסקירה של אותו אחוז.
שאול פריירייך: אתה יכול לומר שאתה נגד השיטה.
שאול פריירייך: השאלה אם זה הולך באדיקות אחרי השיטה הנהוגה בכל העולם כי זה הבסיס להשוואה, זו השאלה.
אורי מינגלגרין: זה לא הולך באדיקות, כי אנשי הלמ"ס היו אצלנו במשרד החקלאות, יחד עם המדען הראשי שלנו שהוא לא נמצא כאן.
אורי מינגלגרין: הם שאלו אותנו מה צריך להיות, הם לא בטוחים בעצמם, הם לא יודעים, חייבים לבחון את המספר הזה מההתחלה.
אורי מינגלגרין: הנקודה השנייה החלוקה הפנימית.
אורי מינגלגרין: אמרו כאן כבר כמה אנשים שלנושא התמיכה בפיתוח תעשייתי אולי אין מספיק, אבל יש אחוז ענקי שלא מקובל בעולם.
אורי מינגלגרין: אחוז ענקי מסך כל התמיכה במו"פ שהולך לתעשייה הוא ענקי.
אורי מינגלגרין: יש גם למחקר הבסיסי די הרבה כסף.
אורי מינגלגרין: לטווח הביניים אין כסף בכלל.
אורי מינגלגרין: אני רוצה להדגיש, אלו שתי הבעיות העיקריות.
אורי מינגלגרין: המספר שלדעתי הוא לא נכון ומטה וגורם לאנשים לחשוב שהמצב טוב, ובטח חלוקה פנימית בסיסית, נקרא לזה תשתיתי ופיתוח פשוט לא נכון.
זבולון אורלב: הטכנולוגיה החקלאית של ישראל, נחשבת – והתדמית שיש לה בעולם כמובילה בעולם.
זבולון אורלב: מה התלונות על המו"פ?
אורי מינגלגרין: התלונות הן כאלה.
אורי מינגלגרין: אנחנו חיים בין השאר על תהילת העבר.
אורי מינגלגרין: אנחנו חיים בין השאר על נאמנות של חוקרים למשימה שלהם.
אורי מינגלגרין: אלה חבר'ה שנולדו על ברכי הציונות, והם עובדים, ומכלים את רוב זמנם לחפש כסף למחקר בארץ ובחוץ לארץ, להוסיף כמיטב יכולתם.
דן זסלבסקי: ומוכרים את הבכורה בנזיד עדשים.
אורי מינגלגרין: ומוכרים גם את הבכורה בנזיד עדשים, כי אחרת לא תהיה בכורה.
אורי מינגלגרין: יש מחסור עצום בכסף למחקר.
אורי מינגלגרין: המחקר נשחק.
אורי מינגלגרין: מה שהושג הושג.
אורי מינגלגרין: הידע הקיים, מוחות האנשים קיימים, ולכן גם התמיכה בחקלאות קיימת.
אורי מינגלגרין: אתן דוגמה שהיא פוטנציאל אדיר, שהיא חקלאות מדייקת.
אורי מינגלגרין: כפי שפעם היה טפטוף, יש גם נושא של חקלאות מדייקת.
אורי מינגלגרין: כלומר, כל עץ במטע יקבל בדיוק את כמות המים, כמות הדשן, כמות חומרי ההדברה שהוא צריך.
אורי מינגלגרין: זה כולל היי-טק, זה כולל בחישה מרחוק, כולל פקודות מאיזה מקום מרכזי לצינור שממנו יוצאים המים או חומרי הדשן.
אורי מינגלגרין: זאת החקלאות העתידית.
אורי מינגלגרין: אין כמעט כסף למחקר הזה.
אורי מינגלגרין: יש מחקר על אש מאוד קטנה.
אורי מינגלגרין: אם היה כסף היינו יכולים להיות מובילים, ולא רק לקדם את החקלאות הישראלית, אלא להיות ממש אור לגויים.
אורי מינגלגרין: כפי שהטפטוף הוא מקור לתעשייה עצומה, תעשייה רב לאומית שמרכזה בישראל נטפים, כך גם החקלאות המדייקת יכולה להיות בעתיד ההיי-טק החקלאי העולמי שאנחנו נהיה במרכזו.
אורי מינגלגרין: כלומר, אין כסף.
רון תקווה: רציתי לסבר את האוזן לגבי 4.8%.
רון תקווה: בערך חצי מהנתון הגולמי הזה הולך בעצם למחקר אקדמי, ועד שליש למו"פ תעשייתי, כך שבפועל מו"פ ממשלתי אזרחי מכוון.
רון תקווה: כלומר, לכם המדענים הראשיים זה בערך 19% הסכום.
רון תקווה: 0.8% זה בעצם מהסכום שאנחנו צריכים לנקוב אם מדברים על מו"פ ממשלתי אזרחי מכוון.
רמי רחמימוב: זה לא מתאים לנתונים של מוסד נאמן של הטכניון.
רמי רחמימוב: תברר את זה איתם, משום שהנתונים שמקבלים מהם שונים לגמרי.
דן זסלבסקי: יש לי עצה פרקטית.
דן זסלבסקי: למדנו שמזה כמה שנים הפסיקו לאסוף נתונים על מו"פ, מפני שהיה תקציב לזה, וביטלו אותו במשרד המדע.
דן זסלבסקי: אנחנו בקשר עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כדי לחדש את כל התהליך הזה וללמוד.
דן זסלבסקי: אשמח אם תהיו משולבים בו.
זבולון אורלב: יש לי ישיבת ועדה שבה נדבר בין היתר על סוגייה זו.
זבולון אורלב: לסוגייה זו חייב שיימצא פתרון.
זבולון אורלב: זה ללכת באפלה.
יוסי בר טוב: לצערי, אולי התוצאה היא שגם לשמחתי, מוסדות המחקר שלנו, במשרד התשתיות הלאומיות זכו להיות כאן על שולחן הוועדה הזאת.
יוסי בר טוב: זכו להיות נידונים בשנים האחרונות בצורה אינטנסיבית למדי, וזכו גם לתמיכה גורפת מהוועדה.
יוסי בר טוב: במידה רבה היא הצילה את חייהם.
יוסי בר טוב: כפוף למה שתחליט ועדת השרים למדע וטכנולוגיה בזמן הקרוב.
יוסי בר טוב: דן מצר על קטע מסויים ומרכזי במחקר שאמור להיות בכתלי משרד התשתיות הלאומיות, וזה מחקר מו"פ אנרגיה, בעיקר בנושא תחליפי אנרגיה.
יוסי בר טוב: אני מצר כמוהו, ומוכרח להצהיר שהיום גיאולוג עומד בראשות משרד המדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות, אין לזה שום דבר בנקודה הזאת --
זבולון אורלב: היתה תקווה שתמצא נפט.
יוסי בר טוב: -- תיכף נדבר גם על בעיית מציאת הנפט.
יוסי בר טוב: חלק גדול של פעילות המו"פ של המשרד נפגע קשות בשנים האחרונות, וזה אותו חלק של מו"פ אנרגיה.
יוסי בר טוב: אבל במשרד אצלנו מבנה המשרד הוא קצת שונה מאשר במשרדים אחרים, מתקרב למה שקורה במשרד החקלאות, וזה שיש שני תחומים למו"פ.
יוסי בר טוב: ראשית, מו"פ שמבוצע על ידי עובדי המשרד, בשלושה מכוני מחקר ממשלתיים.
יוסי בר טוב: המכון הגיאולוגי שהוא יחידת סמך לכל דבר, ועובדיו עובדי מדינה.
יוסי בר טוב: שני מכוני מחקר נוספים הם במעמד של חברות ממשלתיות.
יוסי בר טוב: בטעות שהם מלכ"רים ממשלתיים, אין דבר כזה.
יוסי בר טוב: הם פשוט חברה שנועדה כביכול להרוויח כסף.
יוסי בר טוב: המכון הגיאופיזי והחברה לחקר הימים והאגמים.
יוסי בר טוב: שני מכוני המחקר האלה הן חברות ממשלתיות, זאת אנומליה שראוייה לתיקון ונדבר על זה בבוא הזמן.
יוסי בר טוב: השירות ההידראולוגי איננו מכון מחקר ואיננו חלק ממשרדנו, הוא חלק מנציבות המים.
זבולון אורלב: מי השר הממונה על נציבות המים?
יוסי בר טוב: אותו השר הממונה, אבל עדיין זו יחידת סמך נפרדת, זה לא שייך אלינו.
זבולון אורלב: הייתי חבר ועדת החקירה לענייני מים, במשך חצי שנה ראיתי את ישראל במערומיה.
יוסי בר טוב: בנוסף לשלושת מכוני המחקר האלה שמאוגדים במינהל מחקר עם מדעי האדמה שהוא גוף מטה במשרדנו, הוא עצמאי וזה המכון הגיאולוגי.
יוסי בר טוב: שני מכוני המחקר הן חברות ממשלתיות מתוקצבות בחלקן על ידינו עם בעיות קשות מאוד בתיקצוב.
יוסי בר טוב: בנוסף לזה ישנה מערכת מחקרית שהמשרד מנהל כמו מדענים ראשיים של משרדים אחרים, בדרך של הוצאת קולות קוראים בנסיון לענות על צרכי המשק בתחום מדעי האדמה והים.
יוסי בר טוב: כמו שהזכרתי קודם, יש מו"פ אנרגיה, יחידה נוספת במסגרת משרדנו.
יוסי בר טוב: לצערנו הרב התקציבים שעוברים הולכים ופוחתים.
זבולון אורלב: כדי לקבל מושג, מה תקציב המדען הראשי?
יוסי בר טוב: התקציב שלנו בסביבות 60 מיליון.
יוסי בר טוב: זה כולל משכורות ותמיכה בשני מכוני המחקר שהן חברות ממשלתיות.
יוסי בר טוב: כולל גם את המכון הגיאולוגי.
יוסי בר טוב: למעשה המשרד שלנו הוא אכסנייה למכוני המחקר האלה, אבל הוא איננו שואל השאלות המרכזי.
יוסי בר טוב: המכונים האלה נותנים תשובות בתחומי מדעי האדמה והים לכלל משרדי הממשלה.
יוסי בר טוב: גם למשרד לאיכות הסביבה, גם למשרד הפנים, בנושאי תכנון ובנייה, גם למשרד הביטחון בנושאים שהמכון זקוק למחקר בתחומים האלה, וגם למשרדנו.
יוסי בר טוב: כשאני אומר למשרדנו, עיקר המחקרים מתבצעים במטרה לתת תשובה מחקרית לשאלות שעולות על ידי הממונה על חיפושי נפט, ועל ידי הממונה על המכרות.
יוסי בר טוב: זה במקרה אותו אדם אבל שתי רשויות סטטוטוריות נפרדות.
יוסי בר טוב: למעשה המשרד הוא אכסניה למכוני מחקר שנותנים שירותים לשירותי מחקר לכלל משרדי הממשלה.
יוסי בר טוב: המבנה האנומלי הזה שהגענו אליו הוא מבנה היסטורי.
יוסי בר טוב: לא כדאי להיכנס כאן
יוסי בר טוב: לעובי הקורה מדוע זה נעשה כך, אבל בשלוש השנים האחרונות הנושא הזה הגיע לידי משבר, כי אין דרך, הממשלה איננה יכולה לתקצב חברות ממשלתיות שאמורות אמנם לתת לה פירות מחקריים, אבל דרך התיקצוב איננה יכולה לעבוד.
יוסי בר טוב: ואכן, כשנקודה זאת הגיעה לידי משבר, הוקמה ועדה ביוזמה של ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ובהחלטה של מליאת הממשלה, מינה היא יושבת הראש של הוועדה, והוועדה הזאת נכנסה לעובי הקורה, ויש לה המלצות אופרטיביות איך לרפא את המחלה הזאת שקוראים לה חברות ממשלתיות כגופי מחקר ממשלתיים.
יוסי בר טוב: אני מניח שזה יעלה על שולחן הוועדה הזאת.
יוסי בר טוב: זה המשבר שאליו הגענו, מסתמן פתרון למשבר בדרך של רה-ארגון המערכת כולה.
רמי רחמימוב: יש לי שאלה, האם חינוך ומדע בבתי ספר תיכוניים זה בסמכות הוועדה?
זבולון אורלב: בוודאי, איזו שאלה.
רמי רחמימוב: שם הולך להיות משבר עצום.
זבולון אורלב: אנחנו נדון בזה, אני אציע ליושב ראש ועדת החינוך שהוא חבר הוועדה הזאת לעשות אולי ועדה משותפת.
זבולון אורלב: ולהזמין את פרופ' קני פרייס שעכשיו דואג למשבר העצום שישנו בנושא הזה.
מינה טייכר: אני יכולה להוסיף שאני חברה בוועדה של קני פרייס לחינוך מדעי וטכנולוגי בבתי הספר.
מינה טייכר: נכון שהמטרה שגם משרד המדע צריך לדאוג, אבל הכלי לביצוע זה דרך משרד החינוך.
ישראל זיידרמן: לשאלה ששאלת מה ההבדל בין היום ובתחילת קום המדינה, כאשר כן הושפעו כספים, וכן נבנו תשתיות של המחקר הממשלתי.
ישראל זיידרמן: ההבדל הוא שאז המדינה היתה המשק, המשק היה של המדינה.
ישראל זיידרמן: היום זהו משק קפיטליסטי, וכל פיתוח זה דבר פרטי.
ישראל זיידרמן: ולכן כאשר מנהל התקציבים בודק ואומר יש לכם תשואה גדולה, 700% של תשואה על השקעה במחקר, אז למה המדינה צריכה לממן את זה?
ישראל זיידרמן: הרי אם זה עסק כל כך כדאי, למה המשק הקפיטליסטי והחברות והמשקיעים שהם יעשו את זה, למה אנחנו צריכים להשקיע?
ישראל זיידרמן: זאת התשובה שאני מקבל מאנשי האוצר בעניין הזה.
ישראל זיידרמן: הם מבינים את הערך של הדברים, הם לא רואים שהמדינה צריכה להיות צד בזה כי זה עסק כל כך טוב.
שאול פריירייך: הערה קטנה למה המדינה צריכה להשקיע, נסתכל מה קורה בעולם הגדול הקפיטליסטי ותראה את השקעות המדינה, אז התשובה לכך ברורה.
שאול פריירייך: שני דברים – נושא של עלויות מחקר, היום מול לפני כ-20, 30 שנה, המחקר הרבה יותר יקר, אין חוכמות.
שאול פריירייך: זה בציוד, זה בציוד נלווה שצריך, זה באמצעים שונים.
שאול פריירייך: כל נושא מחקר בהשוואה למה שהיה לפני 30, 40 שנה הוא אבסולוטית יותר יקר עם כל הכפוף לזה.
שאול פריירייך: הבעיה שאנחנו רואים כאן מתמצית בסופו של דבר בקביעת סדרי עדיפויות.
שאול פריירייך: כי התקציב הוא תקציב, אין חוכמות.
שאול פריירייך: לבוא ולומר אצלי זה חשוב, זה נכון.
שאול פריירייך: כל אחד יטען את הטיעונים שלו, האם זה נעשה באוצר, אני לא בטוח שזה הכתובת הנכונה, עדיף שזה ייעשה כאן.
שאול פריירייך: לבוא ולומר בתוך שלל נושאי המחקר החשובים למשרדים / מדינת ישראל וכן הלאה, אלה עומדים למעלה, אלה עומדים למטה, אלה יקבלו עדיפות גדולה, ועדיפות פירושו של דבר תקציבים.
זבולון אורלב: ההבדל בינינו חברי הכנסת לבינכם, שאתם חייבים לקבל את חוקי מסגרת התקציב, את המעטפת כמו שהיא.
זבולון אורלב: אנחנו לא מחוייבים לכך, אני חושב שאחת הרעות החולות של מדינת ישראל זו המעטפת שנפגעה, בה אני רואה בעיה גדולה מאוד.
זבולון אורלב: כלומר, מדינה שגידול האוכלוסייה שלה הוא 1.8% ושמחליטה להגדיל את התקציב רק באחוז אחד, בשעה שיש לה גידול ניכר בהכנסות, בשעה שהצמיחה היא 6.6% מכל אחוז צמיחה זה מיליארד דולר, יש פה כמה אבסורדים שצריך לדבר עליהם.
זבולון אורלב: זה לא רק סדרי עדיפויות בתוך עוגה נתונה, צריכים לדבר על העוגה עצמה.
זבולון אורלב: פה יש אידיאולוגיות כלכליות, אידיאולוגיות חברתיות, יסודות צמיחה, מה צומח.
זבולון אורלב: אני לא רוצה כרגע להיכנס לזה.
שלמה ברזניץ: הבעיה שלנו בארץ היא שהטוב הוא האוייב של המצויין.
שלמה ברזניץ: נוצר רושם מוצדק במשך כמה שנים, שבתחום של המחקר ובתחום של המדע, אנחנו בין הטובים שיש בהרבה תחומים.
שלמה ברזניץ: מהנסיון שלי, ובהשוואות למקומות אחרים, אני חושב שהמחקר והמדע הישראלי מצויין, אבל יכול להיות הרבה יותר טוב ממה שהוא עכשיו.
שלמה ברזניץ: גם בתחומים של הכדאיות של ההשקעות, אנחנו יותר מדי נשענים על הפירות שאנחנו קוצרים היום מההשקעות שהיו בעבר.
שלמה ברזניץ: ולכן פה דרוש להערכתי חריש מאוד מאוד עמוק של שינוי התפיסה ושל העמדה של מקבלי ההחלטות, ושל הגוף הזה שאנחנו יושבים בתוכו היום, כדי שלא ניקח את זה כמובן מאליו, ולכן בצוק העתים זה הופך להיות הסעיף האחרון ברשימה, כי שם זה פחות או יותר סביר.
שלמה ברזניץ: הגוף הזה הוא בהחלט צריכים להיות מנוף בחינוך של מקבלי ההחלטות.
שלמה ברזניץ: כאשר יש לנו בעיה, יש לנו בעיה רצינית ביותר, החל מהתחום של החינוך והמשיכה לנושאים של מחקר.
שלמה ברזניץ: יש לאוניברסיטאות בעיות קשות, יש בעיות קשות מאוד של בריחת מוחות.
שלמה ברזניץ: אני לא רוצה לפתוח את זה, אני אומר שהמכלול כולו פרובלמטי ביחס להזדמנויות שעומדות בפני החברה שרוצה להיות מאוד איכותית, זה מצדיק כל מאמץ וכל השקעה.
אברהם מיכאלי: אני באמת מתרשם פה מהמידע שאולי הוא לא כל כך חדש, מפני ששמענו פה מהמדענים שבעצם הבעיות קיימות.
אברהם מיכאלי: אנחנו חיים באשליה שהמדינה צועדת עדיין בזכות אותה הילה שכבר היתה לנו מהעבר.
אברהם מיכאלי: בשנתיים האחרונות הוועדה דנה בנושא של איך לטפח את נושא ההשקעה בתחום המו"פ.
אברהם מיכאלי: לדעתי, אין ספק שנצטרך להמשיך ולדון בכל הנושאים המעשיים של הדיונים האלה.
אברהם מיכאלי: להביע כל פעם תסכולים, ולומר שזה בסדר, ולא בסדר.
אברהם מיכאלי: ברשות היושב ראש ניתן לזה תשומת לב, נהפוך את זה לצעדים מעשיים כדי לחזק.
אברהם מיכאלי: אם צריך לנתח את הנתון שדיברו עליו פה, ואולי הוא לא מגיע לשטח, צריך לדעת איך להפריד בין משהו שלא מגיע לשטח, לבין מה שכן.
אברהם מיכאלי: בפועל צריך להגדיל את המודעות.
אברהם מיכאלי: אין ספק שיש פה קבוצת מדענים עולים שאני לא יודע באיזה פורומים הם נותנים את הנכס הגדול שהביאו איתם מחוץ.
אברהם מיכאלי: לצערי, אני חושב שהם מבוזבזים בארץ כי הם לא נותנים להם את הבמה הנכונה.
דן זסלבסקי: לא כל כך מבוזבזים.
אברהם מיכאלי: בסך הכל כל מוח טוב שנמצא פה ואנחנו נאבד אותו, ואחר כך הוא בורח למקום אחר, יעשיר את המדינה, אחרת זה יהיה חבל, חבל לנו כמדינה, חבל לנו כעם.
אריה אלדד: אני מתנצל שלא הייתי ברוב הישיבה.
אריה אלדד: זה נכון שהאוצר בא ואומר, תראו, התשואות על ההשקעות הן אדירות, אז תעזבו אותנו שהתעשייה תשקיע.
אריה אלדד: אנחנו עכשיו עדים לתופעה שהכנסת מתעסקת בה בחוסר אונים מוחלט, של שביתת רעב שנמשכת 16 יום, של אנשים שהתרופות שלהם אינן נמצאות בסל.
אריה אלדד: המדינה בכלל לא במעמד לדבר עם חברות התרופות, משום שהם אומרים, אתם לא השקעתם שום דבר בדבר הזה.
אריה אלדד: ההשקעות שלנו בפיתוח תרופה זה 4.5 מיליארד, בזה דנו בישיבה הקודמת של הוועדה.
אריה אלדד: אנחנו צריכים לקבל באיזשהו אופן את ההשקעה שלנו חזרה.
אריה אלדד: נדמה לי שאם מדינה בכל זאת תשמור בידה חלק מההשקעות, אפילו תחילת המנגנון של הנעה, של חממות, של מסירת תחילת נבטים של המצאות, פיתוחים, תרופות, חומרים, שיטות, לידי חברות, יהיה להם מעמד אחר לגמרי, כאשר היא באה לעשות רגולציה ולקבוע, ולא רק לעמוד בחוסר אונים ולהגיד, תשמעו זה מה שעולה ואין לנו הכסף.
זבולון אורלב: אני מודה לכל אלה שהשתתפו, למדתי הרבה מאוד בישיבה הזאת.
זבולון אורלב: ניסיתי הרבה מאוד בישיבה הזאת בעיקר להבין קצת יותר ממה שהבנתי קודם על מצב מחקר המו"פ באחריות משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: אני חושב שיש אחריות ישירה בהתנהלות של המדינה לחיי אזרחיה, וגם להשקעות לטווח ארוך במדע הבסיסי.
זבולון אורלב: אני מסכים לאווירה שהיתה כאן שבשנים האחרונות קרה לנו משהו רע ביחס לשלטון מקבלי ההחלטות, כל הידע שלהם למדע ולטכנולוגיה ולרצות להשקיע בהשקעות בפיתוח העתיד.
זבולון אורלב: לא כל השקעה נושאת תשואות מיידיות כמו בתמ"ת, השקעות בחינוך הן השקעות ארוכות טווח, השקעות במים, אנרגיה חלופית, להשקיע ברפואה מונעת זה פחות פופולרי מאשר להשקיע במחקרים אחרים.
זבולון אורלב: בוודאי קרה כאן דבר שאני חושב שזה חלק מתפקידנו לנסות ולשנות את הדבר הזה.
זבולון אורלב: כשמינה דיברה על הגשרים נזכרתי בסיפור הידוע על הגשר בחלם שהיה כל כך רעוע, שחכמי חלם מה שהחליטו לעשות זה להקים בית חולים.
זבולון אורלב: עלינו לדאוג לקיומה של המדינה לחוסנה לעוצמתה, לאיכות החיים, הבעיה היא עם אותם דברים שכולם מסכימים עליהם, זאת הבעיה הכי גדולה.
זבולון אורלב: חלק מהתפקיד שלנו זה להוציא את זה לפועל.
זבולון אורלב: בדיונים נעבור נושא נושא בצורה מוסדרת.
זבולון אורלב: נקבל החלטות בצורה מסודרת, נפעיל את ההשפעות שלנו.
זבולון אורלב: עכשיו הולכים לדון בתקציב המדינה בוועדת הכספים, ביניהם גם תקציב משרד המדע.
זבולון אורלב: נשתדל להפגין שם נוכחות ולעשות את המאבק שלנו, אם כי שר המדע מחוייב בכל.
זבולון אורלב: הציע להצביע בעד התקציב, אבל לפחות שנינו לא מחוייבים.
זבולון אורלב: חשוב לנו שתדעו שאנחנו נשתדל להיות כתובת כדי לא רק לענות למצוקות ולבעיות, אלא גם לראות עם ראייה ארוכת טווח יותר, כדי לנסות לבנות מחדש כראוי את מעמד המדע, מדע המחקר ופיתוח במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אנחנו מצפים לשמוע מהשר את ראייתו והשקפתו בתחום המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: השר חדש בתפקידו וגם אני חדש בתפקידי בתחום הזה, למרות שהיית חבר הוועדה, ואני הייתי בתחומים נושקים, הרי שכבר אחרי מספר מועט יחסית של ישיבות הוועדה, התמונה המצטיירת משקפת פער לא מובן.
זבולון אורלב: מצד אחד, חזון גדול של תפקיד המדע, חשיבותו, ולא רק לתפארת המליצה אלא לדברים קיומיים של מדינת ישראל, כלכלתה, ביטחונה, בריאות תושביה וכדומה.
זבולון אורלב: מאידך גיסא, הצלילה המדאיגה של ההשתתפות הממשלתית במחקר ובפיתוח.
זבולון אורלב: בכל מה שקשור לתחום האזרחי, ולמחקר ופיתוח שקשורים ביזמות פרטית, אנחנו מבין המובילים בעולם.
זבולון אורלב: אבל בכל מה שקשור במחקר ובפיתוח וביזמות הממשלתית אנחנו בתחתית הסולם.
זבולון אורלב: חברה ומדינה לא יכולים להתקיים בפער הזה.
זבולון אורלב: כלומר, הפער הזה הוא פער שפוגע בעיקר באותם תחומים שיזמים לעולם לעולם לא יוכלו לכסות עליו כיוון שבתחומים האלה, עד שרואים את התשואה, זה מרחקים של 10 עד 15 שנים.
זבולון אורלב: אנחנו בהחלט רואים את עצמנו בקואליציה אחת כדי לנסות ולחולל שינוי בתחום, וכפי שאמרתי, אין חילוקי דעות ביחס לחשיבותו של המדע והטכנולוגיה.
אופיר פינס-פז: תודה רבה לאדוני היושב ראש, ידידי זבולון אורלב.
אופיר פינס-פז: בקדנציה אחת הייתי חבר ועדת המדע של הכנסת.
אופיר פינס-פז: גם אז התמודדנו עם הרבה מאוד קשיים, בעיקר בכל מה שקשור למיצוב תחום המדע בישראל.
אופיר פינס-פז: יש פער, שבעיני הוא פער בלתי נתפס, בלתי נסבל, שחייבים להתמודד איתו, בין איך הציבור בישראל ממקם את התחום המדעי ומבין את חשיבותו, ובין זה שבאמת לאחרונה, בתהליך מאוד מדאיג, יש תחושה שהנושא המדעי מתדרדר בסדר העדיפויות של ממשלות ישראל.
אופיר פינס-פז: אגב, במחקר האחרון של הכנסת, של הממ"מ, שעיקרי נתוניו מונחים לפני, מוכיח דברים מאד קשים: בשלוש השנים האחרונות חלה ירידה של 34% בהוצאות הממשלה להשקעות, מדע ופיתוח – זה שליש.
אופיר פינס-פז: פה הבעיה היא לא רק משרד המדע.
אופיר פינס-פז: יש משרדים עתירי תקציב שעוסקים בנושאים האלה, והקיצוצים הם לאורך כל המערכת.
אופיר פינס-פז: בשנת 2006 תקציב הממשלה למטרות מחקר ופיתוח היה 1.8 מיליארד שקלים לעומת 2.7 שקלים ב-2003.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, שזה תהליך של השנים האחרונות.
אופיר פינס-פז: יש פה פירוט לגבי משרד התמ"ת, משרד הביטחון ומשרדים אחרים.
אופיר פינס-פז: גם משרד המדע, שהוקם ב-1982, ובתקופות השיא שלו, בימי יובל נאמן ז"ל ואחרים, הגיע לתקציבים של קרוב ל-300 מיליוני שקלים, רק לתחום המדע, בלי תרבות וספורט.
אופיר פינס-פז: כיום זה קוצץ בשליש.
אופיר פינס-פז: כמובן שהאמירות של חלק משרי המדע לא עזרו לעניין.
אופיר פינס-פז: האלטרואיזם הזה שאפשר לוותר, שאפשר לסגור, לא תרמו לעניין.
אופיר פינס-פז: אני חושב שקרו שני דברים.
אופיר פינס-פז: פעם אחת, חל שינוי אסטרטגי בהתייחסות אגף התקציבים לנושא המחקר והפיתוח כנושא מכריע בהשגת הצמיחה הכלכלית.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, הנושא המדעי, על פי כל הפרמטרים, הוא מנוע צמיחה מספר אחד בכל חברה ובכל מדינה, על פי נוסחאות מדעיות מאוד פשוטות שהוכיחו את עצמן.
אופיר פינס-פז: התחושה היא, שבגלל, אולי, התופעה שזבולון מדבר עליה - הרבה מאוד מחקר ופיתוח ויוזמה פרטית בשוק החופשי, בשוק הפרטי - גורם שהשוק הממשלתי פחות מכריע.
אופיר פינס-פז: בקיצור, מסתכלים על האלמנטים המדעיים והמחקריים כאלמנטים שהם פחות משפיעים מבחינה כלכלית.
אופיר פינס-פז: הדבר השני: אנחנו לא ידענו, להפוך את המדענים שלנו לגיבורי תרבות.
אופיר פינס-פז: תסלחו לי שאני משתמש במונחים של תרבות.
אופיר פינס-פז: תרבות זה הבסיס להכל.
אופיר פינס-פז: אנשים שזכו בפרסי נובל, לא הפכנו אותם לגיבורי תרבות, למודלים לחיקוי.
אופיר פינס-פז: ברכנו אותם, התגאנו בהם, אבל לא הפכנו אותם למקור השראה לצעירים.
אופיר פינס-פז: כשהייתי בגיל יותר צעיר, כשהיו שואלים אצלנו מה אתה רוצה להיות גדול, אני זוכר שבכיתה שלי ילדים אמרו מדענים במכון ויצמן.
אופיר פינס-פז: אני לא בטוח שזאת התשובה השגרתית היום בבתי ספר תיכוניים.
אופיר פינס-פז: זה חלק מחינוך, מתרבות ומחיינו, הטמעה וסדרי עדיפויות.
אופיר פינס-פז: אני מאוד מוטרד מהתופעה של ירידת ההשקעה הממשלתית במחקר ופיתוח.
אופיר פינס-פז: אני חושב שלא התקיים על זה דיון ציבורי אמיתי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שלא התקבלה הכרעה ממשלתית מסודרת על סדרי עדיפויות.
אופיר פינס-פז: אני מודיע לכם שאני מתכוון, אולי בפעם הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל, לפנות למבקר המדינה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה בדיקת מבקר המדינה מי קיבל את ההחלטות?
אופיר פינס-פז: איפה ההחלטות האלה התקבלו?
אופיר פינס-פז: מי החליט לקצץ במשך 3-4 שנים סכומים פנטסטיים מתקציבי הפיתוח של מדינת ישראל?
אופיר פינס-פז: אני לא חושב שצריך לעבור על זה לסדר היום.
אופיר פינס-פז: אני רואה את השותפות עם הוועדה כדבר מכריע.
אופיר פינס-פז: אם הכנסת לא תבהיר לממשלה שהדבר הזה לא יכול לעבור בשנה הבאה, יהיה קשה מאוד להתמודד.
אופיר פינס-פז: למשרד המדע, הצטרפו תחומי התרבות והספורט שהיו פעם איתו - - -
זבולון אורלב: פעם שלישית שמפרידים.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להזכיר לכם שאז הייתי יו"ר הקואליציה וניסיתי להעביר את תחומי התרבות והמדע לוועדת המדע של הכנסת, וזבולון אורלב לא נתן לי.
אופיר פינס-פז: בקיצור, הפעם לא ניסיתי, אולי זבולון ינסה הפעם.
אופיר פינס-פז: הפעם לא ניסיתי, טוב לי בשתי הוועדות גם אצל אורלב וגם אצל מלכיאור.
אופיר פינס-פז: למשרד המדע, בעצם, יש תפקיד מיוחד - לשמש גשר ומאיץ בין המחקר שלא נופל בתחום המחקר הבסיסי, המחקר האוניברסיטאי המוכר והמוערך במדינת ישראל, לבין הפיתוח העסקי שהוא כבר ממש עם אוריינטציה מסחרית.
אופיר פינס-פז: יש תחומים אפורים, יש שילובים שצריך לעשות.
אופיר פינס-פז: אומר לך בכל הכנות, קודם כל, הדברים האלה נעשים פה ושם גם בלי משרד המדע.
אופיר פינס-פז: יש יוזמה אוניברסיטאית, יוזמת התמ"ת, "מצ'ינג", אבל בעבודה שיטתית של משרד המדע, ואני מסתכל על דברים שנעשו במשרד בשנים עברו וגם בתקופה הזאת, יש יכולת לזהות תחומים, להשקיע בהם מאמץ, לאפשר להם תקציב, ולבצע מחקר שהוא עושה הבדל מבחינתה של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: תמיד מעלים את נושא האלקטרואופטיקה, שמשרד המדע היה בו גורם מאיץ ומוביל.
אופיר פינס-פז: על הבסיס של המחקרים הראשונים התפתחה תעשייה שלמה.
אופיר פינס-פז: יש גם תחומים רבים אחרים, שהמדענית הראשית שלנו פרופ' מינה טייכר תפרט.
אופיר פינס-פז: ישנו כאן איתן ברושי מנכ"ל החדש של המשרד.
אופיר פינס-פז: יש פה צוות של עובדים שלנו, אבי, סמנכ"ל המשרד, הדס היועצת המשפטית שלנו, יוסי לוי דובר המשרד.
אופיר פינס-פז: אני רוצה, רגע, לגעת בנושאים המרכזיים שהמשרד עוסק בהם היום ומתעתד לעסוק בהם בהמשך.
אופיר פינס-פז: אחד התפקידים המרכזיים שלנו זה תאום המו”פ הממשלתי ויצירת מדיניות מדע.
אופיר פינס-פז: זה קצת יומרני, אבל המכשירים שלנו הם ועדת השרים בנושא מדע וטכנולוגיה, שאני עומד בראשה.
אופיר פינס-פז: היא הורכבה וטרם התכנסה לישיבה ראשונה.
אופיר פינס-פז: אנחנו נכנס אותה.
אופיר פינס-פז: שם אמורים לקרות שני דברים: אחד, קבלת החלטות שהם מעבר למשרד המדע.
אופיר פינס-פז: שניים, תאום מדיניות מדעית.
אופיר פינס-פז: אני לא יודע אם זו מדיניות כוללת, אבל על בסיס הגורמים שאנחנו עובדים איתם.
אופיר פינס-פז: אנחנו עובדים עם כמה גורמים שמייעצים לממשלה על פי חוק.
אופיר פינס-פז: יש גם מועצות המו”פ, האקדמיה למדעים.
אופיר פינס-פז: מישל נמצא פה, הוא עומד בראש ועדה שמייעצת למשרד.
אופיר פינס-פז: יש מדענים אחרים שעומדים בראש ועדות שמייעצות לנו.
אופיר פינס-פז: קודם כל נסיון לייצר מדיניות בתחום המדע.
אופיר פינס-פז: המכשיר השני הוא באמת צוות המדענים הראשים בכל משרדי הממשלה, שאמורים לתאם, לעבוד יחד, לייצר שיתוף פעולה.
אופיר פינס-פז: אנחנו גם מכנסים פורום של סגני נשיאי אוניברסיטאות למחקר, שגם איתם אנחנו אמורים להתייעץ ולעבוד באופן שוטף לאורך כל השנה.
אופיר פינס-פז: זה לגבי תאום המו”פ הממשלתי וטיפול במדיניות המדע.
אופיר פינס-פז: לאחר מכן יש את התמיכה במחקר האקדמי.
אופיר פינס-פז: ישנם 6 תחומים עיקריים שאנחנו עוסקים בהם: ביו טכנולוגיה - בניין תאי גזע; חקלאות וסביבה - מים.
אופיר פינס-פז: זה מהתקציבים שלנו.
אופיר פינס-פז: אנחנו את התקציב הזעום שעומד לרשותנו נותנים ל-6 תחומים מרכזיים.
אופיר פינס-פז: ביו-רפואה זה התחום השלישי.
זבולון אורלב: אתם מעבירים תקציב למשרד החקלאות בנוסף לתקציבי המו”פ?
מינה טייכר: בגלל מיעוט התקציבים, אנחנו בוחרים בכל תחום ובכל קטגוריה בכל שנה תחום אחד שלו אנחנו נותנים עדיפות באותה שנה, כדי שיהיה אימפקט.
מינה טייכר: אנחנו מוציאים קול קורא ןמבקשים מכל מכוני המחקר הממשלתיים ומהמוסדות להשכלה שיגישו לנו מחקרים.
מינה טייכר: זה מדע ניסויי ולא משהו פרקטי שהמשרד משתמש בו.
מינה טייכר: אנחנו מקבלים אינפורמציה.
מינה טייכר: אנחנו יודעים מה הצרכים של המדינה ולכן הכנסנו את נושא המים.
מינה טייכר: למשל, יש מחקרים על מים - זה זמינות, איכות של מים.
מינה טייכר: אלה מחקרים שבסוף הדרך יהיו שימושיים לאזרחים, אבל אנחנו עדיין לפני שיש משהו שימוש לאזרח.
מינה טייכר: התוצאות הולכות למשרד החקלאות.
מינה טייכר: כל התוצרים הולכים לכל משרדים הרלוונטים.
מינה טייכר: בפורום המדענים הראשים, שהשר הזכיר, אנחנו מנסים עכשיו לעשות תאום ולראות שאנחנו לא מממנים את אותו דבר פעמיים.
מינה טייכר: אבל אין בעיה כזאת.
מינה טייכר: עם התקציבים שיש וכל הקיצוצים שעשו בתקציבי המו"פ בכל המשרדים הממשלתיים, אין סיכוי שיהיה משהו כפול.
מינה טייכר: כמובן שהאיגום נותן אפשרות לאימפקט.
אופיר פינס-פז: אני אעבור על התחומים בקצרה.
אופיר פינס-פז: תחום שלישי ביו-רפואה והנדסה ביו-רפואית, הנדסת רקמות וניורולוגיה קלינית, פיסיקה שימושית וננו-טכנולוגיה, כולל טכנולוגיה ללוויינים זעירים.
אופיר פינס-פז: זה דבר שאנחנו מנסם להתמחות בו.
אופיר פינס-פז: אנחנו משתפים פעולה עם סוכנויות החלל.
אופיר פינס-פז: אם נצליח לייצר יתרון יחסי קטן זה יהיה "ביג דולר".
אופיר פינס-פז: כימיה ואנרגיה, תקשוב ומתמטיקה שימושית, אנרגיה חלופית ודברים מהסוג הזה.
זבולון אורלב: תקשוב זה תחום שהוא עתיר מחקר במשרד המסחר והתעשיה?
מינה טייכר: ששת הקטגוריות שהשר מנה, זה החלוקה של המדע היישומי שמדינת ישראל צריכה.