GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן זסלבסקי: כדוגמאות בחרנו שלושה נושאים: רפואה, אנרגיה ומים.
מינה טייכר: זה כבר אושר על-ידי המולמו"פ, שאלה שלושת התחומים?
דן זסלבסקי: יש במולמו"פ 5 אנשים שמתנגדים לדון בכלל.
דן זסלבסקי: יש עשרה אחרים שלא היו נגד.
זבולון אורלב: צריך ללכת לשר ולהכריע.
דן זסלבסקי: אני מקווה שנגמור את זה בקושי קטן יותר.
דן זסלבסקי: הסיבה שהנושאים האלה נבחרו, והם נבחרו בהתייעצו, זה שכל העולם מכיר בשלושת התחומים האלה כשלושת התחומים החשובים ביותר היום.
דן זסלבסקי: שמשדברים על איך הם יעמדו בסערה שעומדת לשטוף את ארצות הברית.
דן זסלבסקי: הסערה הזאת נובעת בעיקר משני תהליכים, אחת היא בעיית האנרגיות בכל והשנייה , העולם השטוח, של מעבר יכולות טכניות להודו ולסין, איך הם יעמדו בזה.
דן זסלבסקי: אנו נמצאים במצב גרוע בהרבה.
דן זסלבסקי: אין לי ספק, שאלה נושאים חיוניים ממדרגה ראשונה בשבילנו, קיומיים בכל העולם.
דן זסלבסקי: מים, יצא עכשיו כרך שני של ועדה של האו"ם, בין-לאומית, שדנה בזה, ממים לא נקיים, מרעב בגלל בצורות וכל מיני תופעות אחרות בעולם, ומה נראים להם?
דן זסלבסקי: אצלנו מים זה מחיחמה.
דן זסלבסקי: ואני חושב שאנו יכולים- -
זבולון אורלב: אולי בעיית האוויר שאנו נושמים היא חמורה יותר?
נירה לאמעי: זה קשור לאנרגיה.
דן זסלבסקי: אלה שלושת הנושאים הגדלים.
דן זסלבסקי: לדעתי, יש עוד תחומים, אך הם לא היו מאפיינים את מה שרצינו לבדוק.
זבולון אורלב: איפה כל הדברים האלה?
אריה אלדד: אם לא יהיו מים, כולנו נמות ולא נזהם את הסביבה.
נירה לאמעי: זאת אחת הבעיות הבסיסיות, ואנרגיות אלה האנרגיות המתחדשות לאנרגיות מתחדשות.
דן זסלבסקי: איכות הסביבה נמצא בשלושה מקומות; אחד, התעשייה הכימית שפחות מזהמים, השני זה אנרגיה, שהיא המזהם מספר אחת שיש בעולם היום, והשלישי זה מים.
דן זסלבסקי: מקורן במשרד לאיכות הסביבה ומשרד הבריאות.
זבולון אורלב: יש עוד תחומים במשרד לאיכות הסביבה.
דן זסלבסקי: לא מתקרב למשקל של הבעיות שהזכרתי.
דן זסלבסקי: את שלושת אלה החלטתי אני, בהתייעצות, לקחת ולבדוק מול העקרונות שלמדנו בפרק הקודם.
דן זסלבסקי: הצענו להקים קרן למחקר בכל אחד משלושת התחומים האלה.
דן זסלבסקי: אגב, כל שלושת הנושאים הוכנו על-ידי בעלי מקצוע בתחום.
דן זסלבסקי: יושב פה המדען הראשי של משרד הבריאות, שהוא ואנשיו הכינו את הפרק על הרפואה.
דן זסלבסקי: מגדולי הרפואה בארץ, ממנהלי חברות רפואה ומוסדות רפואה גדולים, והיה דיון בנושא הזה, ואנשים הביעו דעתם.
דן זסלבסקי: היתה זהות מדהימה בין מה שהם אמרו וחשבו לבין מה שאנו אמרנו וחשבנו.
דן זסלבסקי: ונדה
דן זסלבסקי: מתי לראות שהבעיות שם בדיוק אותן בעיות, כי התהליך המחקרי במשרד הביטחון מותנה בכך שהמשרד המדעי בחברה בכללה תעמוד על הרגליים.
דן זסלבסקי: הנושא של קרן המחקר לרפואה הוצג בפני המולמו"פ ואושר.
דן זסלבסקי: זה עבר.
דן זסלבסקי: נושא נוסף עבר, זה כוח האדם.
דן זסלבסקי: ריכז את העבודה חבר המולמו"פ, פרופ' משה אורון.
דן זסלבסקי: עבדה לידו יהודית דביר, חברת האקדמיה.
דן זסלבסקי: שיתפנו פעולה עם מה"ט ועם התאחדות התעשיינים.
דן זסלבסקי: התמונה הכללית המצטיירת היא שלמעלה ממחצית בוגרי תיכון לא מגיעים לכלל לימוד של משלח יד.
דן זסלבסקי: המשמעות היא קטסטרופלית.
דן זסלבסקי: אם אנו לא נתלבש על הנושא הזה, לא נסגור את הפערים- -
זבולון אורלב: ענת אומרת לי שיש לנו דיון.
זבולון אורלב: אתה רוצה שתהיה מגמה לסנדלרות?
דן זסלבסקי: למה לא?
דן זסלבסקי: זה יכול להיות רתך, הנדסאי אלקטרוניקה.
זבולון אורלב: אתה מניח שאת זה יש לעשות בלימודים התיכוניים.
דן זסלבסקי: בתהליך כולו באיזה שלב כל בוגר אצלנו, צריכה לעמוד לו הזכות למוד משלח יד בתנאים שהוא יכול לעמוד בהם.
זבולון אורלב: הכשרה מקצועית?
קריאה: גרמניה.
דן זסלבסקי: לא רק גרמניה.
זבולון אורלב: הואיל והייתי שר העבודה והרווחה האחרון, אני יודע שתקציבי הכשרה מקצועית.
דן זסלבסקי: האנשים שבאו לקצץ את זה נעצרו לחישוב מה הם עושים?
זבולון אורלב: מה קשורה הבעיה הכללית הזאת לענייננו?
דן זסלבסקי: על זה היה ויכוח.
דן זסלבסקי: כשמדברים על מו"פ, מדובר על מחקר ופיתוח.
דן זסלבסקי: הייצור והייצוא שלה מוגבל במספר האנשים, שזה אנשים עם מחשבה טכנית.
דן זסלבסקי: כוח האדם הזה בנפשנו.
דן זסלבסקי: פרק שלם הוצג במולמו"פ, עבר והתקבל, ואנו ב-29 בחודש עומדים להציג שני פרקים גדולים מאוד.
זבולון אורלב: לא קיבלו הכשרה מקצועית, זה אומר שיש מחסור.
אברהם מיכאלי: מכונים כאלה?
זבולון אורלב: שאם היו עוד אלף בעלי הכשרה טכנית, היה מקבל אותם לעבודה.
זבולון אורלב: יש בעיה של מחסור במקומות עבודה.
דן זסלבסקי: דוח מאושר כולל.
דן זסלבסקי: שתיים, עוד תוצאה של הבדיקות של שלושת התחומים האלה, בכל אחד מהתחומים זיהינו בעבר תוצאות שמאששות את זה שניתן לקבל תשואות פי 50 בתמ"ג, כלומר 5,000 אחוז.
דן זסלבסקי: הוכח בכל שלושת התחומים שהיתה ירידה קטסטרופלית.
דן זסלבסקי: בשלושת התחומים זיהינו דרמטיים שלפי התרשמות, אם אנו עושים אותם, אנו הולכים לחזור ולקבל את התשואות הענקיות האלה, כלומר יש סיבה מעודדת להיכנס לדבר הזה.
זבולון אורלב: חנה ויניק, בבקשה.
חנה ויניק: בתקופתו של אורלב כמנכ"ל- -
חנה ויניק: היה גם חבר בה.
חנה ויניק: אם היו מיושמות ההמלצות, אולי היינו היום מדברים בצורה אחרת.
חנה ויניק: בעיקרון, אני ברקע שלי בוגרת הטכניון, לושה תארים.
זבולון אורלב: לא יודעים חשבון, וההמלצה היתה שיהיו מורים מקצועיים לחשבון בבית הספר היסודי.
זבולון אורלב: אם בבית הספר היסודי השפה המתמטית לא נרכשת כראוי, זה מזמין את הכישלונות בהמשך הדרך.
זבולון אורלב: אגב, זה לא מיושם עד היום.
חנה ויניק: אני לא רוצה להיכנס לדיון שיהיה בשבוע הבא ולפרוס נתונים, לפני כשנה וחצי, שכל מדע ואכנולוגיה מחייב כוח של טכנאים והנדסאים.
חנה ויניק: תלמידים גם מקצועות מדעיים ברמה מורחבת וגם מקצועות טכנולוגיים.
חנה ויניק: מבוססות מדע, כלומר תלמידים מחויבים, והנפוצים שבהם זה בתחומי הנדסת חשמל, מכונות, שזה כוח האדם העתידי שאנו מדברים, כי הוא חסר.
חנה ויניק: אינה מייעדת לחינוך מקצועי, אך היא מעניקה השכלה שמשתכמת, למי שממשיך במסגרת י"ג י"ד.
חנה ויניק: או במכללות אחרי שירות צבאי.
חנה ויניק: היום אנו ערים למצוקה לכוח, התאחדות התעשיינים צועקת קבל עם ועדה, זה תומך באמירות שהשמיע דן.
חנה ויניק: מנסים למצוא פתרונות שמעוררות את המגמה שהיתה בתקופתו של אורלב.
מאיר צדוק: אני חושב שהדבר הקריטי, ואתה מכיר את המערכת מכל הצדדים – לא ייתכן שקם גוף שכולל בו מבכירי שיושב-ראש הוועדה שלו הולך לאגף תקציבי במשך שנתיים-שלוש ואין לו.
מאיר צדוק: הייתי בהקמת הוועדה, אני עוד מעט נכס מוזיאוני.
מאיר צדוק: זה מביך.
מאיר צדוק: היתה החלטה של כנסת ישראל, מוכרחה להיות החלטה ממשלתית מסודרת.
מאיר צדוק: בצורה הפגנתית ולעזוב.
מאיר צדוק: לא ייתכן שהם קיבלו תקציב לחד-פעמי.
מאיר צדוק: אני יודע מה הם חושבים, זה שבשביל מה אנו דנים?
מאיר צדוק: בתור אחד שאחראי על ההפעלה, אנו מארחים אותם ונמשיך לארח אותם, אתה מקים גוף כזה, בורה כזאת או אחרת מפנימה, פעם אחת מכל הניסיון.
מאיר צדוק: יש ניסיון, יש בעיות חוץ, אבל מוכרחה להיות הפסקה של.
מאיר צדוק: הישיבה היחידה שהקדיש שתי ישיבות ממשלה ודנו לא במשבר השכר- -
זבולון אורלב: מאז הישיבות שאתה מדבר ממשלת ישראל לא ישבה עם בכירי המדענים של מדינת ישראל.
מאיר צדוק: קם גוף כזה.
מאיר צדוק: דן והגוף הזה ימשיך להיות מקבץ נדבות, אין מילה אחרת, זאת תעודת עניות.
מאיר צדוק: תמיד קל לתקוף את האוצר, מוכרחה להיות החלטה ממשלתית מסודרת.
מאיר צדוק: כל השיחה הזאת חסרת-תכלית.
מאיר צדוק: לא ניתן לכתוב דוח רציני, גם דן היה צריך לומר, בחודש-שניים, זה קריטי.
זבולון אורלב: מינה, שר המדע והטכנולוגיה ממונה על המועצה.
מינה טייכר: להעביר את המועצה למחקר ופיתוח, שתהיה תחת אחריות משרד המדע מתוך הכוונה שסמכות ואחריות צריכה להיות תחת אותו גג.
מינה טייכר: שכולל אנשים כל-כך בכירים.
מינה טייכר: כל העבודה יכולה מאוד לעזור.
מינה טייכר: מה שהוא אמר על התקציב, הוא דייק.
זבולון אורלב: אתם הרשות המבצעת, הנושאים באחריות.
מינה טייכר: הוא דרך שר החינוך.
זבולון אורלב: תחת שר המדע.
מינה טייכר: את שאלה אחרת.
מינה טייכר: אם השר האחראי הוא שר המדע והתקציב האחראי הוא שר החינוך, זה לא יהיה פה ולא יהיה פה.
זבולון אורלב: הוא צריך לדאוג שיהיה תקציב.
מינה טייכר: השר מאוד מעוניין לעשות את זה, אבל.
מינה טייכר: לפעילות המועצה יפעלו אותם עובדי האקדמיה ובפיקוחו.
מינה טייכר: במסגרת הצעת התקציב שלה הצעה לתקציב המועצה.
מינה טייכר: יאושר במסגרת תקציב האקדמיה.
מינה טייכר: גם העניין הזה, גם שם יש אי-בהירות, ויכול להיות שצריך לעשות תיקון כולל.
זבולון אורלב: אם כך, למה האקדמיה לא ביקשה את התקציב?
מאיר צדוק: השאלה ההטכנית אינה משמעותית.
מאיר צדוק: העבירו הרבה גופים קטנים בחוק שהחזירו את כל הדברים האלה, לא החזירו את האקדמיה וגם לא את רשות הספורט.
זבולון אורלב: פורמלית מי שממונה עליכם הוא שר המדע.
מאיר צדוק: ממונה עליכם.
מאיר צדוק: זה היה יכול לגרום לבד לחברי האקדמיה.
מאיר צדוק: כשבדקנו את כל הסעיפים, בתפישה ההיסטורית, ושניה תחת שר החינוך, כי לא עוסקים בפיתוחים ולא היו צריכים להיות שייכים .
גורי זילכה: וגם זבולון המר, זה עבר, וות"ת העבירה את זה לאקדמיה למדעים.
גורי זילכה: במסגרת שיעקב זיו וחבר הכנסת מיקי איתן, הם רצו לעשות שוב נתק, כמו שיש נתק של ות"ת בהסכמת משרד החינוך, רצו לשכל גם את המודל הזה, ואמרו: אי לכך נעביר את זה, יהיה ביחד, אבל זה נפרד.
גורי זילכה: זה נשמע כמו לקונה, אך הלקונה הזאת עובדת כבר שלושים שנה, והיא עובדת.
מינה טייכר: ואין תקציב.
גורי זילכה: של האוצר.
גורי זילכה: הבעיה היא לא בפרוצדורה אלא במהות.
דן זסלבסקי: עקרונית עדיף היה שגם האקדמיה וגם מולמו"פ יהיו גופים כמו הלשכה המרכזית לססטיסטיקה, ואין לו.
דן זסלבסקי: לפני כמה חודשים היה מאמץ לעשות זאת, והיו כמה שנרתמו לזה, מיקי איתן ביניהם.
דן זסלבסקי: כולם אמרו: בואו נעביר את זה למשרד ראש הממשלה.
דן זסלבסקי: איני יודע איפה זה עומד היום.
זבולון אורלב: כל הגופים הנסמכים על משרד ראש הממשלה, מהניסיון שלי- - הקיצוצים הם משרדיים.
זבולון אורלב: יקצצו ממשרד ראש הממשלה, אך אף אחד לא רואים מה מקצצים שם.
זבולון אורלב: כל העולם רואה, וזה לא פשוט.
זבולון אורלב: מי אחראי שיהיה תקציב למולמו"פ – על הות"ת?
מינה טייכר: כמו שסעיף 17 יים, שר המדע לא יכול, ידיו כבולות בגלל סעיף 17.
זבולון אורלב: מה המשמעות ששר ממונה על ביצוע חוק, שהוא לא יכול לעשות?
זבולון אורלב: אולי צריך.
מינה טייכר: לשר המדע אין זכות לומר לאקדמיה: תכניסי בתקציב.
זבולון אורלב: המשמעות העיקרית על ביצוע חוק, הדבר הראשון הוא התקציב.
מינה טייכר: כתוב: האקדמיה תגיש בהסכמת יושב-ראש המועצה.
מינה טייכר: לשר המדע אין שליטה על תקציב האקדמיה, וטוב שכך.
דן זסלבסקי: זה לא מונע משר המדע לעשות שתדלנות.
זבולון אורלב: תסכימי אתי שמבחינת מדעי המדינה צריך שיהיה שר שמופקד על כך שיהיה תקציב למולמו"פ.
זבולון אורלב: מי השר הממונה האחראי על כך שוועדת המדע יכולה להזמין אותו ולומר: , או האם זה שר החינוך והתרבות, כי הוא הממונה על חוק ההשכלה הגבוהה?
מינה טייכר: יש באג בחוק.
מינה טייכר: נניח ששר המדע משיג תקציב של 3 מיליון דולר, איפה הוא מקצץ, גם האקדמיה במסגרת תקציבה מחליטה מה שהיא רוצה.
זבולון אורלב: זה טיעון חלש, כי אם שר המדע שהשיג 3 מיליון דולר, והאקדמיה תוריד סנט אחד, בפעם הבאה שר המדע יהרוג אותה לגמרי.
זבולון אורלב: זה גנבה.
מינה טייכר: אבל בסופו של דבר כשקראו היועצים המשפטיים את החוק, את הכסף בשלב זה- -
זבולון אורלב: הוא צריך להשיג 10 מיליון ₪ שיהיה צבוע בות"ת ב-10 מיליון ₪.
מינה טייכר: צריך לשנות את החוק כדי שזה יעבוד.
מינה טייכר: צריך 17 צריך להיות שהתקציב יוגש במסגרת תקציב משרד המדע.
דן זסלבסקי: מה זה משנה?
דן זסלבסקי: הוא יכול ללחוץ על זה.
זבולון אורלב: בהשכלה הגבוהה זה לא כך.
מינה טייכר: בהשכלה הגבוהה זה המקום היחיד שיש אוטונומיה, כי אז יש אוטונומיה.
מינה טייכר: צריך לחשוב שזה יהיה חכם, שלא יצטרך לעשות עוד שינוי בעוד שנתיים.
זבולון אורלב: מה נכון שיהיה?
מינה טייכר: נניח שהיה פה יועץ משפטי, אין עניין של כמות כסף בחוק.
מינה טייכר: זאת הבעיה של המדינה.
זבולון אורלב: מה, לדעתך, נכון שיהיה תחת האקסיומה שהמולמו"פ מנותק מאחריות ישירה של שר כדוגמת אקדמיה ות"ת?
מינה טייכר: אם רוצים שזה יהיה מנותק, זה לא כל-כך משנה.
מינה טייכר: כל החקיקה בכנסת צריכה להיות.
זבולון אורלב: לאף חוק אין סעיף תקציבי שאומר: ביצוע החוק הזה כרוך.
מינה טייכר: מה אומר אגף תקציבים?
מינה טייכר: אני לא מחויב.
זבולון אורלב: הוא מרגיש שהוא לא מחויב, כי אין אף אחד שאחראי.
מינה טייכר: שייקחו את זה מהתקציב של האקדמיה.
זבולון אורלב: הבעיה היא שאין שר שמרגיש עצמו – אין לה מה לומר.
מינה טייכר: היא יושבת-ראש מל"ג ולא יושבת-ראש ות"ת.
זבולון אורלב: היא תילחם בכל הכוח.
מינה טייכר: זה אותו דבר.
מינה טייכר: פה יש שר ממונה, צריך אחידות.
זבולון אורלב: אני מסכים שהנושא הזה אקוטי, ואנו בהקדם האפשרי נקיים דיון.
זבולון אורלב: אני מבקש שבדיון הזה יהיה לפחות רמה של סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר, יוסי גורדון, שתהיה האקדמיה, ושבמשרד המדע לפחות יהיה המנכ"ל, רצוי השר, וצריך שיהיה גם ראש הות"ת, שיהיה גם סגן ראש המל"ג, יו"ר האקדמיה ברמה הגבוהה ביותר, מנחם ומאיר.
זבולון אורלב: אנו מחפשים את יועץ השרה להשכלה גבוהה.
זבולון אורלב: מי שיגיד שהוא לא בא, נסדר גם בכל הוועדות האחרות שלא יקבלו אותם, או שאבקש מיושב-ראש ועדת הכספים לעשות ישיבה משותפת של ועדת המדע עם ועדת הכספים.
דן זסלבסקי: הערה ארגונית; חשוב מאוד שתהיי בקשר עם פרידה, כי כרג יש בירור של העניין בדרך אל שר האוצר כדי לממש את הדבר הזה.
זבולון אורלב: תמשיכו לעבוד במסלול שלכם, אני אעבוד במסלול שלי, וכמו שסידרנו את החדר, נסדר את זה.
דן זסלבסקי: יש לי הרגשה שהבעיה המרכזית, הם עדיין לא הפנימו את חשיבות הנושא.
זבולון אורלב: אני מכיר אותם, והכסף הוא הנושא פה.
מינה טייכר: ששם יש יותר מדי כסף.
פרידה סופר: נמצא כאן חבר המולמו"פ, פרופ' יצחק שהגיע מאוניברסיטת בן-גוריון והגיע לפני חצי שעה.
זבולון אורלב: פרופ' למה אתה?
יצחק פישוב: ביו-פיזיקה.
אמנון עינב: וגם לא בכנסת, הנושא הזה אף פעם לא היה.
אמנון עינב: הנושא של הכשרות כוח אדם, כל אלה נושאים, שאני חושב שצריכים לעלות לדיון ברמה של ממשלה וגם ברמת הכנסת.
זבולון אורלב: רמת הכנסת, אנו הכתובת, ונקיים.
זבולון אורלב: אני אחראי ברמת הכנסת למעמד המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: לרמת הממשלה איני אחראי, אני יכול לבקר את הממשלה, מדוע אינה עושה.
אמנון עינב: לדעתי, חשוב לבקר את הנושא הזה.
זבולון אורלב: רשמנו לפנינו דיווח מפורט של פרופ' דן בקשר לפעולות המולמו"פ.
זבולון אורלב: הדוח המלא יוגש לוועדה כמתחייב מהחוק, אני נותן לכם עד חודש ימים.
זבולון אורלב: בעקבותיו נקיים דיון נוסף.
זבולון אורלב: הוועדה הופתעה מהיוודע כי בתקציב 2006 לא הוסדר התקציב הראוי למולמו"פ, הוועדה סבורה כי בנתונים אלה קיימת סכנה מוחשית לאי-ביצוע החוק ואי יכולת המועצה לתפקד.
זבולון אורלב: כן החליטה לקיים דיון מיוחד כדי להבהיר מי השר האחראי לתקציב המועצה, מי אחראי שיהיה תקציב מועצה בהשתתפות כל הגורמים הנוגעים בדבר.
זבולון אורלב: אני מבקש שזה יהיה במושב הזה.
זבולון אורלב: במאמר מוסגר אני אומר ליועץ המשפטי, היה פה ויכוח, מי השר האחראי, כי א התקציב הוא .
זבולון אורלב: שרת החינוך, האם היא אחראית על המולמו"פ, הוא שר המדע והטכנולוגיה.
זבולון אורלב: יש פה בחלגאן.
זבולון אורלב: נקיים על זה דיון עם משרדי החינוך, המדע, האוצר, המשפטים.
פרידה סופר: אני מציעה להזמין את עדנה הראל.
זבולון אורלב: אני מבקש לומר לי מראש מי לא בא.
זבולון אורלב: ככל שיהיה צורך, יזום יושב-ראש הוועדה ישיבה משותפת עם ועדת הכספים.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ה ישיבה השנייה של ועדת המדע בחדר החדש.
זבולון אורלב: בשעה 10:00 תגיע לכאן יושבת ראש הכנסת עם מנכ"ל הכנסת ואנחנו עושים חנוכה חגיגית של החדר החדש, שאין בו עדיין התקנים מדעיים טכנולוגיים, עובדים על זה, אני מקווה שזה יהיה בהקדם האפשרי.
זבולון אורלב: אני מראש מתנצל שנעשה עשר דקות הפסקה.
זבולון אורלב: אגב, יושבת ראש הכנסת היתה היושבת ראש המייסדת של הוועדה הזאת.
זבולון אורלב: נעשה לה כמה הפתעות.
זבולון אורלב: לכן נעשה הפסקה בשעה שהם יגיעו.
זבולון אורלב: הישיבה היום היא ישיבה לציון היום הבין-הלאומי למרות שהוא חל ב- 17 במאי, אבל ב-17 במאי לא היתה קיימת ועדה, ולא ניתן היה לציין זאת.
זבולון אורלב: מכיוון שלא מדובר באתרוגים אחרי סוכות, אז קיבלנו היתר לעשות היום ישיבה, כמו פסח שני.
זבולון אורלב: כידוע, בעצרת הכללית של האו"ם התקבלה החלטה על יום בין-לאומי לציון חברת המידע מתוך מטרה להגביר את המודעות בדבר האפשרויות של מידע וטכנולוגיות תקשורת יכולות לספק לחברה, לשפר את איכות החיים, להעלות את רמת החיים ולהשיג רווחה טובה יותר לאזרחים.
זבולון אורלב: זאת אנחנו נעשה היום.
זבולון אורלב: אני מבקש – סדר הדיון יהיה כזה שאני כבר ביקשתי מאיציק כהן, סגן בכיר לחשב הכללי ויו"ר הוועדה העליונה לתקשוב וטכנולוגיות מידע לפתוח.
זבולון אורלב: אחריו אבקש מאילן מאור – נמצא פה – מנהל המחלקה הכלכלית גימ"ל – מה זה?
אילן מאור: זה שם מאוד ביורוקרטי.
אילן מאור: אסיה-פסיפיק.
זבולון אורלב: איך זה מתקשר לגימ"ל?
אילן מאור: יש מחלקה ראשונה, שנייה, שלישית.
אילן מאור: קוראים לזה המחלקה לכלכלה אסיה-פסיפיק.
זבולון אורלב: אחרי אילן מאור ידבר ד"ר אמיר עציוני, נשיא ארגון האינטרנט הישראלי.
זבולון אורלב: אז נפתח הדברים לדיון.
זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר הניח את הניירות הקודמים שהיו לפנינו.
זבולון אורלב: מי שרוצה עוד אינפורמציה, מצויים במסמכים.
זבולון אורלב: איציק, בבקשה.
איציק כהן: בוקר טוב לכולם.
איציק כהן: ברשות
איציק כהן: כם רוצים לאחל בהצלחה ליו"ר החדש.
איציק כהן: כולנו תקווה שהוא יהיה יותר נינוח מהקודם, יעשה עבודה כמוהו מבחינה טכנית אבל קצת בהרגשה יותר נינוחה.
איציק כהן: הוועדה הזאת עברה מספר תלאות לגבי יישום המלצות.
איציק כהן: אל"ף, נעשה את זה חגיגית.
איציק כהן: שיהיה בהצלחה, יש לנו הרבה מה לעשות כאן.
איציק כהן: אם אומרים יום המידע הבין-לאומי, בוא נתחיל מהסוף להתחלה.
איציק כהן: אנחנו ישבנו בשבוע שעבר עם עוזרי ראש הממשלה הנוכחי, אמרנו שיש מירוץ שליחים שחייבים להמשיך אותו.
איציק כהן: ראש הממשלה הקודם, שיהיה בריא, מר אריאל שרון, מינה חברה בין-לאומית לחברת המידע.
איציק כהן: במרץ פג התוקף של הוועדה הזו.
איציק כהן: הרבה מהנוכחים כאן, חברי הוועדה, עשו עבודה מאד טובה.
איציק כהן: ראש הממשלה הנוכחי שלח את עוזריו להתעניין במה שעושים, וכנראה שזה הולך לקרום עור וגידים, הוועדה הבין-לאומית לחברת המידע החדשה הולכת לקרום עור וגידים עם נטייה שלנו שזה יהיה כפוף למשרד ראש הממשלה.
איציק כהן: אנחנו חושבים שאין סיבה בעולם - ואני בתור איש משרד האוצר שמלווה טכנולוגיית המידע, בתור מע"ץ של טכנולוגיות המידע, – לא בטוח ולא חושב ולא מאמין שהמקום הטבעי צריך להיות במשרד האוצר, בזמנו העבירו את זה ממשרד המדע אלינו.
איציק כהן: אנחנו חושבים שהיום זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה ברמה הגבוהה ביותר, ולדעתי הוועדה שלך, אדוני היושב ראש, צריכה לקחת חסות על הוועדה הזאת.
זבולון אורלב: זו ועדה ממשלתית או ועדה ציבורית?
איציק כהן: זו הכלאה - ממשלה וציבור.
איציק כהן: אין לה תקציב.
איציק כהן: היא ועדה של מתנדבים, ועדה שהרבה אנשים פה בחדר שותפים לה.
איציק כהן: רובם אנשי ציבור, אנשי אקדמיה.
איציק כהן: לדעתי זה נושא חשוב מאוד שאתה בתור יו"ר הוועדה תיקח את זה, אל"ף, לתת את המטרייה הנכונה, שנהיה מסונכרנים, שלא יקרה שיד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.
איציק כהן: יש כאן מטרות מאוד רציניות.
איציק כהן: לדוגמא- הוועדה האחרונה החליטה 4 החלטות, ההבדל הוא שהוועדה הזו כן עשתה הדברים.
איציק כהן: משימה ראשונה שעשינו, זה גם שייך למידע ושייך לכל שכבות הציבור - עשינו פרוייקט שנקרא חרדים לעבודה, ולא חרדים מעבודה.
איציק כהן: עשינו את זה בשיתוף ה "ג'וינט", בשיתוף ביתר עלית, מודיעין עלית, העסקנו חרדיות תקופות עבודה ולתפוקות עבור הממשל הזמין של מדינת ישראל.
איציק כהן: מועסקות היום קרוב ל-100 נשים חרדיות מהאזורים האלה לכיוון של מערכות המידע, לא בתוך הממשלה אלא לטובת הציבור.
איציק כהן: דבר שני שעשינו, ולא כל כך הצלחנו – אנחנו חושבים שהפער הדיגיטלי כאן הוא נקודה מאוד חשובה, אנחנו המלצנו תחת ועדת ביקורת המדינה ותחת ועדת ביקורת של משרד האוצר שלעשות, להעביר החלטה שאומרת שצריך לעשות איגום משאבים של כל הגופים שתומכים בנושא בעניין הפער דיגיטלי.
איציק כהן: לא ייתכן שיש להב"ה, ויש תפוח, ויש רש"י, ויש בראשית, ויש עולם ומלואו, העברנו מסמך כזה גם לוועדת ביקורת המדינה, גם לשר האוצר, וגם מעבירים את זה לראש הממשלה, שלדעתנו צריך להיות איגום משאבים, ואיגום משאבים –מובן מאליו שצריך להיות מלווה או במשרד ראש הממשלה, או דרכך בתור יושב ראש.
איציק כהן: לא ייתכן שאנחנו באים לאזורים שאנחנו פתאום רואים שבשכונה ל' או א' יש שני גופים שעוזרים, אחד תפוח - -
זבולון אורלב: הגורם שיש לו הכי הרבה מחשבים זה מערכת החינוך.
איציק כהן: במפורש.
איציק כהן: אנחנו הולכים לשבת השבוע עם מקבלי החלטות במשרד האוצר, ולדעתנו צריך להעביר את זה לרשויות מקומיות או להעביר את הנושא הזה למשרד החינוך, כי לא ייתכן שיש עשרות אלפי מחשבים במשרד החינוך אחר הצוהריים, שבגלל שומר או תלות בהיסעים המחשבים האלה לא מנוצלים.
איציק כהן: זה חבל.
איציק כהן: כי יש הרבה מידע בנושאים האלה.
איציק כהן: אז אני אומר:
איציק כהן: הנושא של הפער הדיגיטלי ואיגום משאבים – יש לנו מחקרים בנושא הזה.
איציק כהן: אנחנו חושבים שהוועדה הזאת צריכה ללוות אותנו בקטע של איך ליזום וליצור איגום משאבים, כי לא ייתכן להמשיך לעבוד כך.
זבולון אורלב: יש פה מישהו מהשלטון המקומי?
איציק כהן: רון נחמן גם בדעה הזאת.
זבולון אורלב: יש לו עוד כמה דעות בעניין הזה.
איציק כהן: אדוני היושב ראש, אני חושב שאתה צריך לקחת השרביט בנושא הזה ופעם אחת להזיז אותו.
איציק כהן: כל פעם אומרים עוד שנה, ממשיכים בפרוייקט הזה, ואז המחשבים נעצרים.
איציק כהן: וכאן המחשבים כבר ממודל ישן, וכל הנושא הזה, וחבל, כי כל אחד עושה בפני עצמו עבודה יפה, אבל אף אחד לא מדבר עם השני, אין משהו משותף, ממציאים הגלגל מחדש בכל מקום.
איציק כהן: אני לא רוצה להזכיר שר מסוים שהיה במשרד האוצר ואמר: אני רוצה לדבר על ילד מתוקשב.
איציק כהן: מה זה ילד מתוקשב?
איציק כהן: - -
זבולון אורלב: הרקע היה מחנות בתוך המפלגה שלו.
איציק כהן: אני יודע, אבל אני מנוע מלדבר על זה.
איציק כהן: בגלל זה אני עכשיו על המוקד כל הזמן, כי פיטרנו חצי מהאנשים.
איציק כהן: שר האוצר בין האחרונים, אמר: נהווה דגם של ילד מתוקשב.
איציק כהן: מה הכוונה?
איציק כהן: -לקחת אחד הדברים הכי רציניים, להגדיר מה זה ילד מתוקשב, מה צריך לדעת בגיל 3, 4, 5, עד גיל 18, כאשר המטרה היא שבגיל 18 הוא יהיה איש הייטק, טכנולוגיה, לא לו-טק, לא כפר ורדים אלא משהו של הייטק רציני.
זבולון אורלב: אגב, בית ספר הזה עומד להיסגר.
איציק כהן: אז זה הוא, אפשר להפעיל אותו עוד פעם.
איציק כהן: הכוונה לילד מתוקשב.
איציק כהן: אני חושב שזו הצורה הטובה ביותר, כי זה רעיון מאוד טוב, החברה או אלה שיתמכו בנושאים של פער דיגיטלי יקבלו תשלום רק בגין וואוצ'ר שיש אצל הילד, ורק אחרי שהוא יעבור בחינות, רק אחרי שהוא יעבור לשלב הבא, החברה תוכל לקבל את התשלום שמגיע לה.
איציק כהן: זו שיטה טובה, כי עם כל הכבוד לפרוייקטים, לפעמים זה בתור בייבי סיטר, אכסניה, אנשים לאו דווקא עם פער דיגיטלי, משתמשים בדברים.
איציק כהן: זה טוב, אבל לא מספיק טוב.
איציק כהן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות יותר טוב ויותר סגור בנושא.
איציק כהן: הדבר השלישי שעשינו זה הכרה עולמית , מה יותר מאשר יום המידע הבין-לאומי שצריך לדבר על הנושא?
איציק כהן: יושבים כאן חבר'ה שאפשר להצדיע להם, כמה ממשרד החוץ, מכון הייצור וכל השותפים שהיו.
איציק כהן: אנחנו לאחרונה אירחנו כאן את רוסיה, נציגי רוסיה, קניה, תאילנד, אוסטרליה, זמביה, אתיופיה, בסוף החודש אנחנו הולכים להקים בית ספר לממשל זמין.
איציק כהן: זאת אומרת, מי שוקב אחר הפעילות שלנו, במשותף עם משרד החוץ ומכון הייצור וכל הגורמים השותפים – ספקים וכל השאר, ורואה – עיני העולם נשואות לקטע של "כי מציון תצא תורה", אמיתי, לא בתור סיסמה.
איציק כהן: כנראה שיש כאן משהו או פרוייקטים שזה סמן ימני לעולם כולו, לא בגדר טכנולוגיה אלא בגדר השיטה, ההתארגנות להבדיל ממה שאנחנו עושים בפער הדיגיטלי, ובאיך עושים הדברים בשיתוף כל המשרדים, יוצא מצב שכל המשרדים משתפים פעולה ולוקחים טכנולוגיית מידע שאנחנו רק המע"ץ, אנחנו חשב כללי, מע"ץ – אנחנו יוצרים את הכבישים, את השבילים, ואת כל נימי הדם למערכות.
איציק כהן: כל משרדי הממשלה משתפים פעולה, כולם מרוכזים תחת כותרת אחת, תחת שער אחד: gov.il, שדרכו אפשר לעשות כל עבודה בכל הממשלה.
איציק כהן: זה גם באנגלית, גם בעברית, גם ברוסית, כשהיום יש מהפך.
איציק כהן: המהפך אומר שהאזרח נכנס ל: gov il, והוא יכול לראות את כל התפוקות, כל מהלך החיים, כל סיטואציה שהוא נכנס אליה, לא עלינו אם פטירה, גירושין או הפוך: לידה – ממהלך החיים, פתיחת עסק, רואה בתוך העסק.
זבולון אורלב: מה הוא יכול לראות?
איציק כהן: לדוגמה - משפחה שנולדת – נכנסים לביטוח לאומי, נרשם, רישום במשרד הפנים, אתה קורא - -
זבולון אורלב: הרישום דרך מרכב"ה?
זבולון אורלב: דרך gov il?
איציק כהן: יש תוכנית מרכב"ה.
איציק כהן: זה תוכנית של הכל, של 5 השכבות.
איציק כהן: ה- gov il זה השער שדרכו אתה יכול להגיע לכל הדברים.
איציק כהן: לידה – כולל הזכויות של האם היולדת , מתי ואיך מגיע לה, וכל השאר.
זבולון אורלב: האדם לא צריך יותר להגיע לסניף ביטוח לאומי?
זבולון אורלב: מי שהגיע לגיל 65, צריך להגיש בקשה לקצבת זקנה, הוא נכנס - -
איציק כהן: כל תהליך עבודה הזה מוכן, כאשר יש בעיה אחת של חתימה דיגיטלית.
איציק כהן: כאן יש שאלה של ועדת החוקה, חוק ומשפט שישבה כאן בשבוע שעבר, ומישהו שלא אזכיר את שמו, אמר לא צריך את זה עכשיו כי זה מיותר, מי אלה במשרד האוצר שיעשו זאת, זה לא הדיון עכשיו.
איציק כהן: זה נעצר בוועדה.
זבולון אורלב: עדיין באותם מקומות שצריך חתימה אישית, אתה לא יכול להשלים המהלך - -
איציק כהן: לא, פרט לשני גורמים – בית משפט שאימץ את החתימה הדיגיטלית ועשה את זה עבור כל עורכי הדין.
איציק כהן: כל עורכי הדין, 20 אלף במספר, קיבלו את הנושא הזה, ואנחנו בפנים הממשלה לגבי ספקי הממשלה.
איציק כהן: נותנים להן היום כרטיס חכם, חתימה דיגיטלית.
זבולון אורלב: אבל האזרח הרגיל שצריך לקבל שירות מהמדינה ולחתום – עדיין אי אפשר - -
איציק כהן: לרשום ילד - כן.
איציק כהן: אבל לקבל את החומר מביטוח לאומי חזרה – צריך להגיע לסניף.
איציק כהן: יש כאן רק מגבלה אחת.
איציק כהן: בועז דולב, שנכנס עכשיו, ושניסה להעביר בשבוע שעבר את הקטע של חתימה הדיגיטלית- הוא האיש של פרוייקט ממשל זמין.
איציק כהן: הוא יוכל לתת סקירה איפה הדברים נמצאים.
בועז דולב: אנחנו הגענו לישיבה של וועדת החוקה, חוק ומשפט, בעצם למעלה מ-7 חודשים מחכה לנו האופציה לתת לכל אזרח אפשרות לקבל הביתה דואר אלקטרוני במקום דואר בתיבת הדואר או דואר רשום בסניף הדואר, שהממשלה תוכל לשלוח לו, אם הוא מבקש דואר אלקטרוני.
בועז דולב: אחרי שנות דור הממשלה הגיע למצב שהיא יכולה לעשות זאת.
זבולון אורלב: לקבל - - ממס הכנסה?
איציק כהן: אדם שמשלם במע"מ, או לרשות הדואר, או לבנק הדואר, או שדרך אינטרנט, - זה .
בועז דולב: לפי בדיקה שעשינו, יש בסביבות 30 אחוז מהאוכלוסייה שהיתה שמחה לקבל דואר רשום לתיבת הדואר האלקטרוני, ולא לעמוד בתור שעה וחצי בסניף הדואר, כדי לקבל קנס של 100 שקל.
בועז דולב: .
בועז דולב: הממשלה נהגה לפנים משורת הדין ובאה לבקש אישור ועדת החוקה להתחיל במהלך שהוא מהלך פנימי לחלוטין.
בועז דולב: ישב שם ח"כ איתן, שעוזר לנו בחלק מהדברים והתחיל להגיד שזו שערורייה, ושבעצם אני, כל מה שאנחנו רוצים זה לעבוד על חברי הכנסת ובכלל.
בועז דולב: ושאם יהיה לו זמן, הוא יפרוס בפני הוועדה – חברי הכנסת היה להם את היום הראשון בבית ספר, עם תיק האוכל על הצוואר – והוא אמר שהוא יחשוף את כל השחיתויות הגדולות בפרויקט ממשל זמין.
בועז דולב: היה ברור שההצעה הזאת לא תעבור.
בועז דולב: יש לנו היום למעלה - -
זבולון אורלב: נדרש בחוק לקבל אישור?
בועז דולב: אנחנו ביקשנו את זה בגלל הזמן שעבר, כהוספה או תיקון בחוק ההסדרים.
בועז דולב: היה שם גם חבר הכנסת מתן וילנאי, בקיצור מפלגת השלטון הפכה להיות מפלגת אופוזיציה.
בועז דולב: כרגע המצב הוא שיש לנו 6 פרוייקטים שמחכים לזה שאפשר יהיה להתחיל אותם.