GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אני עומד להיפגש עם איציק, ואני אקבל את כל הפרטים, אשקול מה לעשות.
בועז דולב: מה שיש לנו היום זה 6 משרדי ממשלה שמעוניינים היום לשלוח לאזרחים ולעסקים – רשות המסים, ביטוח לאומי, הנהלת בתי משפט – כל הנושא של תקשורת מול בתי דין - -
איציק כהן: משרד העבודה, הרווחה.
איציק כהן: ביטוח לאומי.
איציק כהן: כל אלה של רווחה.
איציק כהן: הביטוח לאומי ערוך לזה, וייאמר לזכותו של יגאל בן שלום שהוא משתף פעולה אדיר.
זבולון אורלב: היה לו שר שלקח מנכ"ל רציני.
איציק כהן: יש פרויקט משותף שנקרא שח"ר, וזה ראשי תיבות של : שוויון חום ורגישות – כל העובדים הסוציאליים של מדינת ישראל, איך מביאים מאגר מידע אחד על כל הנושאים האלה.
זבולון אורלב: אין להם בעיה, כי נדמה לי שמתוך 220 לשכות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, יש רק רשות מקומית אחת שמחשבה את הלשכה לשירותים חברתיים, וזו תל אביב.
זבולון אורלב: הייתי בהלם מזה.
זבולון אורלב: אין אגורה אחת למחשוב .
זבולון אורלב: לכן שאלתי אם השלטון המקומי פה.
קריאה: זו לא בעיה של השלטון המקומי, זו בעיה של השלטון המרכזי.
איציק כהן: בתל אביב עשו מערכת יפהפיה.
זבולון אורלב: עשו מערכת יפה, הכל מכוח עצמם.
איציק כהן: זה פנימי וחבל.
איציק כהן: דבר אחד שאני יכול לבשר לך בתור אחד שמתמצא בדברים האלה – אנחנו העלינו לאוויר השבוע, וזה "קיק אוף" מאד רציני –אולי זה סקופ, ברשותך: מערכת, או סביבת עבודה יפהפיה שמכנסת נתונים על הדבר שיכול להיות גולת הכותרת של כל הוועדה הזו היום, בנושא של אלימות במשפחה.
איציק כהן: הנושא שאני חושב שתיהנה ממנו, יש פיקוח רציני מאוד עליו – היום , יש ילדים מוכים שמגיעים לבתי החולים על ידי הורה עם שבר בגולגולת, האחות או רופא מתחילים לשאול שאלות, ההורים במבוכה, עוברים לחדר מיון אחר, ממציאים משהו אחר, כי בהתאם לשאלות יודעים התשובות, אז לא תופסים.
איציק כהן: מכאן והלאה בכל בית חולים יש מערכת אחת, כמו רשומה רפואית אחת – ילדים מוכים – זה הדבר היחידי שהרשו לנו להכניס לתוך מערכת בתוך רשומה רפואית לאומית, כי אומרים שלשאר הדברים יש את צנעת הפרט, אלא אם זו אלימות במשפחה שזה מעל החוק.
איציק כהן: הקמנו מערכת על 8 בתי חולים, והיא כבר עובדת.
איציק כהן: בשבוע הבא עולים לאוויר.
זבולון אורלב: - - שאתה בדיווח לוועדה העליונה אמרת שלושה נושאים.
זבולון אורלב: הנושא האחרון שהזכרת היה הכרה לאומית.
זבולון אורלב: אז נכנסנו ל - - צריך לחזור לדרך המלך.
איציק כהן: בוא נמשיך בנושא של הכרה לאומית.
איציק כהן: גם כאן לוועדה הזו ולפורום שישוב כאן יש הרבה.
איציק כהן: אני לא חושב שרק בחשב הכללי של משרד האוצר נמצאת החוכמה.
איציק כהן: המשרדים הם מספיק טובים, והסקטור הציבורי והעסקי הם מספיק טובים.
איציק כהן: אנחנו מדברים אתם על הנושא שאילן מאור ידבר כאן.
איציק כהן: יושבת ראש הכנסת תגיע עוד חמש דקות לכאן.
איציק כהן: היא היתה נוכחת בכנס מאוד חשוב בטוניס, מישהו אחר קיבל שם את הכבוד – אתם יודעים מי – שר האוצר לשעבר, אבל אני חושב שהיא עשתה עבודה יפה מאד בקטע הבין-לאומי שם והעובדה שמאז שנחשפנו לקטע הבין-לאומי בטוניס, יש כאן משהו בלתי יאומן שקרה, דווקא במדינה כזאת, דווקא כל אלה שבאו להיכרות בבחינת "הכר את האויב" כי היו שם חבר'ה מאל ג'זירה ראיינו את בועז, והיינו אטרקציה כישראלים במקום כזה.
איציק כהן: נוצרה כימיה הכי טובה.
איציק כהן: כאני אומרת הכרה בין-לאומית – זו נקודה חשובה.
איציק כהן: שמענו 3 נושאים, ועדה לאומית, פער דיגיטלי והנושא השלישי הוא -לעזור לנו בחוקה.
איציק כהן: הדבר הרביעי שצריך לקחת לתשומת לבך, יש כאן הכרה בין-לאומית, ואני לא חושב שאנחנו צריכים להיות בחזית הזו בלבד.
איציק כהן: זה קטע לאומי ממדרגה ראשונה, יכול להיות כאן קטע שאף אחד לא חשב עליו, יש כאן עלייה לרגל לא בקטע הטכנולוגי של תוכנה, אלא של – איך מערכות מידע במדינת ישראל עובדות בינן לבין עצמן.
איציק כהן: דרך מערכות מידע הצלחת לשתף את כל משרדי הממשלה.
איציק כהן: כשאתה אומר שיתוף - יש מקום אחד מרכזי שכל השרתים יושבים בו, שרתי הממשלה כולל ביטחון.
איציק כהן: דבר שני- רשת התקשורת של כל המשרדים, והדבר השלישי – כל המשהו המרכזי: שרת הטפסים, שרת התשלומים, שרת המכרזים, שרת הרווחה, השח"ר - הכל במקום אחד.
איציק כהן: אתה ממציא את הגלגל פעם אחת, ולא בכל פעם בכל משרד.
איציק כהן: לדוגמה, אם ניקח את משרד החינוך, הדוגמה האחרונה שישנה עכשיו באוויר היא המבחנים אקסטרניים, כולם נרשמים דרך האינטרנט מקבלים תשובה.
איציק כהן: מעבר לזה – קח את כל הנושא של הבחירות – חיבור למשרד הפנים, הקלפי, איפה בוחרים .
איציק כהן: נגיע למצב שתוך כמה זמן נגיע לכמות התור בקלפי ונדע האאם כדאי להגיע עכשיו או להגיע מאוחר יותר.
זבולון אורלב: או שתהיה הצבעה אלקטרונית.
איציק כהן: זה יהיה ברגע שיהיה כרטיס חכם.
איציק כהן: דבר אחרון, בעזרת השם רוצים להגיע בסוף השנה – למרות שזה פרוייקט שאנחנו לא מלווים אותו אלא קצת נרתעים ממנו – הנושא של תעודת זהות חכמה.
זבולון אורלב: איפה זה עומד באמת?
איציק כהן: בגלל שאנחנו בשלבי מכרז, נגיד לך הכל בארבע עיניים.
זבולון אורלב: אילן מאור, תתייחס למצבנו לעומת העולם או שזה עדיין הנושא של איציק כהן?
אילן מאור: מצבנו מול העולם - - -
איציק כהן: יש כאן את פיליפ ליבמן, שהוא הטוב מכולם.
איציק כהן: כדאי שהוא יגיד את זה.
אילן מאור: משרד החוץ הוא במצב הסוס במצבו הישן – בודקים אם יכול להתרגל לא לאכול...
אילן מאור: במבט אחורה פעילות מול ווסיס, כנס פסגה של חברת המידע שהתקיים בטוניס, אחד הנושאים המרכזיים שעלה לסדר היום כאן.
אילן מאור: גם מביא חבורה גדולה שיושבת כאן לשתף פעולה באחד הפרוייקטים, שכל פעם שמסכמים אירוע מפואר.
אילן מאור: אני חושב שאחד ההישגים זה יכולת להביא כל הגורמים בארץ, אם זה ממשרדי הממשלה – שאנחנו לא מצטיינים כמשתפי פעולה, בדרך כלל, אם זה בחברה האזרחית, אם זה בתעשייה – לשתף פעולה.
אילן מאור: בפרויקט איציק כהן הזכיר.
אילן מאור: אגיד בכמה מילים על מה היה האירוע.
אילן מאור: אחת מוועידות המילניום של מזכ"ל האו"ם, היתה ועידה בנושא הפער הטכנולוגי והדיגיטלי.
אילן מאור: היו שני מפגשים של ווסיס כשהאחרון מביניהם היה בנובמבר האחרון בטוניס.
אילן מאור: משרד החוץ בשיתוף פעולה עם משרדי האוצר, התקשורת, חברה אזרחית, מכון היצוא, פרוייקט שכלל כמה מרכיבים – אחד היתה משלחת שהוביל שר החוץ ושרת התקשורת, שכללה נציגים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, חברה אזרחית, מהתעשייה, שעשתה שם כמה דברים: אל"ף, היתה השתתפות בוועידה עצמה, ועידה שעסקה בנושאים משמעותיים למשל- כיצד יתנהל האינטרנט בעתיד, האם חוות השרתים שיושבת בארה"ב תמשיך שם, האם האמריקאים עדיין יחזיקו במפתחות לשרתי הבסיס, עד כמה יש מקום להתערבות בתכנים באינטרנט.
אילן מאור: נושאים מהותיים שהיינו מעורבים בהם.
אילן מאור: החלק השני היה חשיפה של פעילות ויכולות בישראל, במסגרת סמינרים שהתקיימו ברמה האקדמית, ברמה הממשלתית וכו'.
אילן מאור: הדבר השלישי היה חשיפה של היכולות הישראליות במסגרת תערוכה.
אילן מאור: בתערוכה השתתפו גם חברות גדולות מכל העולם.
אילן מאור: בביתן שלנו היו שותפות גם חברות ישראליות, לא רק משרדים ממשלתיים ומכון היצוא.
אילן מאור: יושב כאן מי שהיה שם, איש מ-SAP שיכול לספר לנו.
אילן מאור: מבחינתנו האירוע היה מוצלח, אל"ף, בגלל היכולת לשתף פעולה,בי"ת - קיבלנו חשיפה יפה שם.
אילן מאור: לא מעט מהדברים שקורים כעת, הם תולדה של מפגשים שהיו שם, של חשיפה שנוצרה שם.
אילן מאור: זה במבט אחורה.
אילן מאור: איפה האינטרנט שלנו כמשרד החוץ בנושא?
אילן מאור: אנחנו לא מופקדים על הנושא בישראל.
אילן מאור: אנחנו מסתכלים על זה בשלושה היבטים – אחד, הקטע של חשיפת פעילות ישראלית בתחום הזה בעולם, חיזוק התדמית שלנו כמדינת היי-טק עם תדמית חיובית.
אילן מאור: שתיים, הפעילות שלנו במערכת הבין-לאומית, במיוחד במערכת של ארגונים בין-לאומיים, ווסיס, או ההמשך שלו כרגע.
אילן מאור: זה בהחלט אחד הדברים שבהם עוסקים היום בעולם, לנו יש אינטרס להיות מיוצגים בו בצורה נכונה.
אילן מאור: רוב הפעילות במסגרת הזו נעשית באמצעות השגרירויות שלנו, בעיקר זו שבז'נבה ומקומות אחרים.
אילן מאור: המרכיב השלישי, וכאן אני נכנס למרכיב שלנו, כאגף כלכלה – היכולת של הפעילות הזו לגרום לקידום היצוא הישראלי והתעשיה הישראלית.
אילן מאור: אחד הדברים שברורים לנו הם שדרך הפעילות הבין-לאומית הזו אנחנו יכולים לקדם את היצוא של ציוד וטכנולוגיה ותוכנה, והן של הידע שנצבר בארץ במסגרת על הקטע של ממשל מקוון.
אילן מאור: הזכיר איציק כהן את המשלחת בקניה, יש לנו על השולחן כרגע פנייה מאוקראינה בנושא תשלום מסים, יש קורס משותף של משרד האוצר ושלנו במכון הייצוא שיעסוק בממשל זמין ו-E-GOV.
אילן מאור: WSIS (וסיס).
זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה את יושבת ראש הכנסת, ויוצאים להפסקה קצרה.
זבולון אורלב: אני חוש שאנחנו נמצאים בשעה מאוד מיוחדת, היא מיוחדת מכמה היבטים – היושבת ראש שלנו היתה היושבת ראש המייסדת של הוועדה.
זבולון אורלב: כבר אז היתה בעיה של הומלסיות, שלא היה מקום לוועדה אלא קיבלו את אולם ההרצאות, שעדיין לא היה אולפן טלוויזיה.
זבולון אורלב: מזה שנים אחדות הוועדה נדדה וקבעה את ישיבותיה על פי חדרים זמינים.
זבולון אורלב: יש ממשל זמין, לפי חדרים זמינים דבר שלא יאומן.
זבולון אורלב: אגב, אני מודה שאני כיושב ראש ועדת החינוך סירבתי כמה פעמים לתת את החדר.
זבולון אורלב: לכן כשנבחרתי להיות יושב ראש הוועדה, יושבת ראש הכנסת קיבלה אותי לפגישה והופתעה לשמוע שהבעיה לא נפתרה עדיין.
זבולון אורלב: נפגשנו ביום רביעי, ולהפתעתי הטובה היא אומרת לי: זבולון, ביום ראשון תקבל תשובה חיובית, אין כזה דבר שלוועדה לא יהיה חדר.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שבשונה מהמקובל במדינת ישראל, לוח הזמנים עבד כפי שקבעה יושבת הראש.
זבולון אורלב: עוזרייך הנאמנים, המנכ"ל בראש, ומוטי עוזרך- נרתמו.
זבולון אורלב: ביום ראשון, נערך סיור בבניין, הוצעו כמה הצעות ואמרו לי: היושבת ראש ביקשה שאתה תבחר את החדר מבין כל האלטרנטיבות.
זבולון אורלב: למרות שלמינהלה של הכנסת היה נוח שאבחר פתרון אחר, מאחר ובחרנו בפתרון הזה, הם מילאו אחר מצוותך ואחר בקשתך, ואני חושב שקיבלנו את החדר היפה ביותר שיש היום לוועדה בכנסת, שמנהלת הוועדה, ענת, כבר פנתה למוזיאון המדע כדי להתחיל לתכנן איך עושים אותו שיהיה חדר אמיתי של מדע וטכנולוגיה.
זבולון אורלב: אני ממש רוצה להודות לך בשם כל מאות הרבות של המוזמנים שיהיו כאן
זבולון אורלב: וחברי הכנסת שיש לוועדה את החדר הראשון באגף החדש.
זבולון אורלב: קודם כל, זו סגירת מעגל של יושבת הראש שגם חנכה את הוועדה הזאת, עכשיו גם חונכת את החדר הקבוע של הוועדה.
זבולון אורלב: סגירת מעגל שני – שיצא כך שהנושא שכרגע אנחנו עוסקים בו זה ישיבה לציון היום הבין-לאומי לחברת המידע, בחומר שקיבלנו כשהתכוננו לישיבה, מצאנו את הביקור שלך כשרת התקשורת בטוניס.
זבולון אורלב: איש משרד החוץ שכרגע מדווח – אילן מאור וקודם איציק כהן, בין היתר מדווחים, יש אנשים שהיו במשלחת –
איציק כהן: נראה לי שהיא רוצה עוד ביקור.
איציק כהן: הפעם יותר מוצלח.
זבולון אורלב: גם בנושא הזה, אם היית בשליחות מדינת ישראל בכינוס החשוב של האו"ם בטוניס, וכבר היום שומעים על פירות נהדרים של אותו כינוס, ושל הפעולות של המשלחת הישראלית.
זבולון אורלב: אז אני רוצה להודות לך ולהגיד שזה רק מחייב אותנו עכשיו לעבוד ולהטביע חותמנו על העבודה הפרלמנטרית של הכנסת.
דליה איציק: אדוני יושב ראש הוועדה, אורחים נכבדים, חברי כנסת, אדוני המנכ"ל, מוטי שטורח כל הזמן, צוות הוועדה, זה באמת מרגש כי שני דברים קרו לי – אחד, שאני 14 שנה חברת כנסת.
דליה איציק: יש תמיד הרגשה שאתה נורא יודע, ומהמקום מסתבר שהמון אני עוד לא יודעת, זה אחד הדברים שלא ידעתי, חשבתי כשזבולון בא, שהנה עוד יו"ר ועדה שמתלונן, כי התנאים פה בלתי נסבלים.
דליה איציק: הם קשים לחברי הכנסת וקשים ליושבי ראש ועדה.
דליה איציק: כל כך שמחתי שזבולון פנה אליי, פעמים שמחתי, אל"ף אני חושבת שהוועדה הזאת תפרח ותמריא ביו"רות שלו, כי זבולון אורלב, כמו שאתם יודעים היה מנכ"ל משרד החינוך, מן המוצלחים שהיו שם.
דליה איציק: הוא אוטו-דידקט, ואני בטוחה שאם יש דברים לא ידועים לו, הוא ילמד.
דליה איציק: הוא אינטיליגנט, וזו תהיה ועדה מאד מוצלחת והיא גם תהיה נשכנית.
דליה איציק: אולי סוף סוף המדע שאנחנו כל כך זקוקים לו, במדינת ישראל, כי יש רק סיכוי אחד, שאם נטפח אותו, נשביח אותו - אם נוציא מדענים ותלמידים יותר טובים מהארץ הזאת, יותר מוצלחים, ניתן כלי עבודה ראויים, והוועדה הזו - הדבר המצוין בה שהיא חולשת על הרבה תחומים כמעט כל דבר אפשר להגדיר כמדע.
דליה איציק: התחלתי עבודתי כיו"ר ועדה, ואז אמרו לי שזו לא תהיה ועדה קבועה, אין הצדקה.
דליה איציק: ענת ואני נלחמנו, ואחר כך קיבעו את מעמד הוועדה הזו והנה, תראו איך היא פורחת.
דליה איציק: אבל עובדה שנוצרה לי בעיה קשה מאוד, מאז שאושר החדר כל יושבי ראש הוועדה, רוצים להתחלף אתך, אדוני, בחדר הזה.
דליה איציק: יכול להיות שעכשיו גם ירצו להתחלף בתפקיד.
דליה איציק: אני נשבעת בכתובים שלא היתה פה שום פרוטקציה אישית.
דליה איציק: יושב ראש הוועדה איננו לא מבאי ביתי ואני לא מבאי ביתו, על אף שאנו מכירים הרבה מאד שנים.
דליה איציק: דאגנו גם לוועדה למעמד האישה, כדי שלא יגידו.
דליה איציק: גם הם קיבלו חדר יפה.
קריאה: השכנים שלנו.
דליה איציק: זה לא היה קל- היינו צריכים להוציא אנשים מכאן, אבל גם המנגנון קיבל את זה באהבה – המנגנון נועד לעזור לח"כים, לתת להם כלי עבודה ולא הפוך.
דליה איציק: אשר על כן אני לכן מאחלת לכם דיונים מאוד פוריים, מוצלחים, הלוואי שהוועדה הזאת תסחב את העגלה- אני לא רוצה לומר "די תקועה" , אבל יכולנו לעשות הרבה יותר בתחום.
דליה איציק: חשבו ומצאו שבדרך כלל שרי המדע לא הכי נחשבים.
דליה איציק: זה בדרך כלל תפקיד צדדי כשאין כל כך מה לתת.
דליה איציק: חבל מאוד שזה כך.
דליה איציק: אני מרגישה כמו באיכות הסביבה.
דליה איציק: גם שם הייתי ולמדתי הרבה, אני מרגישה שאנחנו צריכים לתת הרבה כוח לוועדות הללו.
דליה איציק: אנחנו לרשותכם בכל דבר ועניין.
דליה איציק: אני חושבת שהמקום האסתטי הזה ישרה גם על התכנים.
דליה איציק: מאחלת הרבה בהצלחה.
זבולון אורלב: האמת היא שכאשר פגשתי את ענת והיא אמרה לי שאין חדר - נזכרתי במערכון "המכונית המגייסת".
זבולון אורלב: אמרתי: נקיים ישיבות הוועדה בחדר היושבת ראש, חדר יפה עם שולחן.
זבולון אורלב: יש לי הרגשה שהיא תבקש מאיתנו את החדר מדי פעם.
זבולון אורלב: אנחנו מוכנים בהחלט להשאיל לך את החדר.
דליה איציק: אני באמת רוצה להודות למנכ"ל ולצוות.
זבולון אורלב: המנכ"ל טרח רבות, באמת.
זבולון אורלב: בדרך כלל אפשר להטיל את זה על כל מיני עובדים, אבל הוא חרש ברגליו, הזיע, וכמובן גם מוטי.
זבולון אורלב: היה צריך להוציא מפה איזשהו גורם שכבר ישב פה, וזה סיפור.
זבולון אורלב: היו להם אלטרנטיבות שהיו נוחות אבל לנו הן היו פחות טובות.
זבולון אורלב: הם הלכו כפי שביקשה היו"ר לתת עדיפות לצרכים הפרלמנטריים שלשמם הוקם הבניין.
זבולון אורלב: לכן התודה וההוקרה הגדולים, בהחלט אנחנו רואים פה את הפרי.
איציק כהן: לי היה חוסר מזל יחד עם היושבת ראש והמנכ"ל, יום לפני שהיתה פגישה היא עזבה את תפקיד שרת התקשורת, יום לפני עם בלשניקוב הוא עבר להיות כאן.
איציק כהן: תכנון פגישה אתי – סימן לקידום.
איציק כהן: גברתי היושבת ראש, מאוד חשוב שכל חברי הכנסת ישמעו מה שהיושב ראש כאן עושה.
איציק כהן: כל העולם מגיע לכאן, זו מהפכת מידע רצינית שאנחנו עושים, אני לא חושב שחברי הכנסת יודעים בדיוק מה שקורה היום במהפכת המידע בממשלה.
איציק כהן: אם יש לכם איזה עיכוב של שעתיים באחת הפגרות – שיהיו הערות וגם הארות - חשוב מאוד שכולם יעשו.
דליה איציק: סמוך על יושב-ראש הוועדה.
זבולון אורלב: חלק מהיוזמה שלנו – מה שדיברה היושבת ראש, כל העניין של מעמד המידע במדינת ישראל, והטכנולוגיה, שוודאי יש הסכמה שזה הנכס העיקרי שלנו, כי משאבי טבע אין, האוצר האנושי, הידע, היכולות האנושיות - זה האוצר שלנו.
זבולון אורלב: מאז שהיא היתה יושב-ראש הוועד שקיבלתי את הוועדה תקציבי המדע במדינת ישראל, בחלק הממשלתי, צנחו באופן מאד מטריד ומאוד מדאיג עד כדי חשיפה של העצבים הכי רגישים שלנו, עם סכנות מהותיות.
זבולון אורלב: חלק מהמשימה שלנו זה נושא התודעה.
זבולון אורלב: נביא לפה לוויינים, הרבה דברים כדי שהכנסת תהיה כנסת מדע.
איציק כהן: נעשה ונשמע.
זבולון אורלב: אני שמח שנקבל את כל העזרה והתמיכה של היושבת ראש עם האנשים שעובדים איתה, שהוכיחו יכולת ביצוע מצוינת.
דליה איציק: ברשותך, אני רוצה להגיד: יש את אולם שאגאל שיש בו הרבה כבוד, ואין כמעט אדם שנכנס ולא מחסירה פעימה בליבו - האולם יפה, גדול, מכיל למעלה מ-500 איש, יש המון כסף – אל תספרו לאוצר – אין בעיה לעשות פה אירועים, וצריך.
דליה איציק: אנחנו הולכים עם הפנים לאזרח, רוצים לפתוח את הבית, כמה שיותר לפתוח אותו.
דליה איציק: יש מדענים, עולים חדשים, מן הטובים בעולם, אנחנו עומדים לרשותך.
דליה איציק: עוד מעט נחגוג 60 שנה למדינה, אנחנו יכולים לעשות אירועים מאוד גדולים.
דליה איציק: רעיונות יתקבלו בשמחה גדולה, תחשבו על משהו, אנחנו עומדים לרשותכם, תודה רבה לכם.
דליה איציק: נרים כוסית לחיים.
זבולון אורלב: בהצלחה לכולנו.
זבולון אורלב: הוקרה ליושבת ראש, למנכ"ל ולכל הצוות.
דליה איציק: נא לסיים ברבע לאחת עשרה.
דליה איציק: יש ישיבת מליאה.
זבולון אורלב: אני מבקש להזכיר לכולם שהכיבוד זה עניין חד-פעמי.
זבולון אורלב: בשל חנוכת החדר.
אילן מאור: בקצרה, אני אדבר על מה אנחנו עושים מכאן והלאה.
אילן מאור: אחד הדברים של הפגישה בטוניס – היה הקמת של צוות בין-משדי.
אילן מאור: התקיימו מפגשים של כל המשרדים הרלבנטיים –אוצר, תמ"ס, משפטים, ארגונים חברתיים, כשהרעיון הוא לעשות צוות שישב ויחשוב איך לקדם הדברים, בשיתוף פעולה עם הוועדה של איציק.
אילן מאור: היה מפגש נוסף של איגוד האינטרנט, הנציב סיפר על הפעילות.
אילן מאור: משרד התקשורת פועל כרגע לקידום הצבתו של נציג ישראלי במסגרת ארגון "גאפ"- ארגון ממשלתי שמלווה, מנהל למעשה - הוא מעין מועצה מייעצת או משפיעה לממשלות על הפעילות באינטרנט.
אילן מאור: אנחנו היום מתחילים בהיערכות לקראת המפגש הבא שלא יהיה ברמת המפגש בטוניס, אלא מצומצם יותר, של אי ג'י אף, שהוקם בעקבות מפגש בטוניס.
אילן מאור: המפגש הבא הוא באוקטובר באתונה, הוא כרגע בתהליכי התארגנות, להבין בדיוק מה קורה, בקנה מידה אחר ממפגשים קודמים.
אילן מאור: לא בקנה מידה של טוניס, אבל בהחלט משלחת שתייצג את הגורמים כשונים ותשתתף גם בפעילות.
אילן מאור: הנציגים שלנו בעיקר - - בג'נבה, שותפה בכל הכינוסים שמתקיימים.
אילן מאור: בחלק מהמקרים השגרירות בעצמה, וחלק מהמקרים – השגרירות יחד עם נציג משרד התקשורת או משרד אחר שהוא רלבנטי.
אילן מאור: משרד התקשורת והנציגים במשרד החוץ השתתפו במפגש בדוחה במרץ, גם בנושא חברת המידע.
אילן מאור: זה בשלב זה.
זבולון אורלב: כמה מילים על מצבנו לעומת העולם.
פיליפ ליבמן: אני מחברת "גרטננר", שהיא החברה הגדולה בעולם בנושא מחקרים ויישומים בתחום טכנולוגיות המידע.
פיליפ ליבמן: המצב של מדינת ישראל שאנחנו מסתכלים במבט על – אנחנו נמצאים במצב טוב מאוד מבחינת שימושים מושכלים של טכנולוגיות.
פיליפ ליבמן: אין ספק שאנחנו בעשירייה הפותחת מכל מדינות העולם, כאשר אנחנו מסתכלים באופן יחסי - -
זבולון אורלב: באופן יחסי או באופן מוחלט?
פיליפ ליבמן: באופן מוחלט, כאשר מסתכלים על שימושי טכנולוגיה מבחינת ראיית הממשלה, ממשלת ישראל, דרך gov.il ושירותים אחרים של הרבה משרדים, אכן משתמשים בטכנולוגיות על מנת לשפר את השירות לאזרחים ועל מנת לעזור בכל מיני דרכים אלקטרוניות, או -להשתמש בדרכים אלקטרוניות על מנת לעזור לאזרחים.
פיליפ ליבמן: כלומר, כל דבר בנפרד הוא לא ייחודי, מה שמייחד את ישראל זה הבסך-הכל.
פיליפ ליבמן: אם אנחנו מסתכלים על שרת התשלומים, דרכו עברו בשנה שעברה 3 מיליון שקל, זה הישג ברמה עולמית.
פיליפ ליבמן: הנושא של פורטל ממשלתי, שהוא בין הפורטלים המובילים, יש עוד 10 מיליון בעולם שיש פורטלים ברמה כזאת – אם זה טפסים מקוונים והאפשרות להוריד טפסים של משרדי ממשלה כדי לשפר את השירות.
פיליפ ליבמן: הגענו למצב שהבנים שלי אוטומטית ניגשים לאינטרנט כשהם יודעים שיש מגע עם משרד ממשלתי – ביטוח לאומי או צבא או ארגון אחר.
פיליפ ליבמן: יש גם יוזמות ברוכות, אנחנו מאוד מקווים שסוף סוף יצא המכרז לתעודת זהות חכמה, דבר שהיה צריך לצאת לפני חמש שנים וחבל שלא יצא.
פיליפ ליבמן: מה שמעניין זה שבכל הטכנולוגיות של תעודת זהות חכמה, כמעט הם פרי חברות ישראליות ואנליסטים שלנו – יש חברה של 1300 אנליסטים מומחים עולמים בתחומים שלהם והם שואלים איך לישראל אין תעודת זהות חכמה עדיין, כי כל הטכנולוגיות לכך הם של ישראלים, כמעט.
זבולון אורלב: הסנדלר הולך יחף.
אילן מאור: ישבנו בשבוע שעבר עם משלחת קנייתית, הציגו לה חברה אחרי חברה לבודק טכנולוגיות, אמרו: מה אתכם.
אילן מאור: כל חברה מראה איך היא מנפיקה בזימבבואה תעודות חכמות, לפי טכנולוגיה ישראלית.
זבולון אורלב: ח"כים קיבלו עכשיו, בכנסת השבע עשרה כרטיסים חכמים.
איציק כהן: זה חלק מהפרוייקט שלנו – של משרד האוצר.
פיליפ ליבמן: כאשר אנחנו מסתכלים על מכלול השירותים, הכיוונים של תשתיות, אנחנו מברכים על פרוייקט "מרכבה", שזה תשתיות אחידות של משרדי הממשלה, שעל אף ההשקעה הגדולה במשך השנים, היא תחזיר את עצמה.
פיליפ ליבמן: התשיות של "תהיל"ה", שהן תשתיות תקשורתיות, ואנשים לא מספיק מכירים ש "תהיל"ה" הפכה להיות ה-ISP, ה- Internet Service Provider של משרדי ממשלה, שעומדת תחת מאות התקפות מגורמים עויינים ועומדת בהתקפות בגבורה גדולה, שזה מאוד חשוב כי אנחנו יודעים בחברה שלנו כמה גורמים עוינים מאוד רוצים לתקוף האתרים של ישראל, על מנת שהם יכולים לזכות בעצמם בניצחונות.
פיליפ ליבמן: העולם הטכנולוגי הוא גם זירת מלחמה, אפילו שאנחנו לא תמיד מכירים בזה.
פיליפ ליבמן: כשאנחנו מסתכלים על המכלול ומשווים את מדינת ישראל למדינות מערביות אחרות מבחינת כלל השימוש בטכנולוגיות, עשינו צעדים טובים על מנת להשתמש באמצעים אלקטרוניים.
פיליפ ליבמן: יש עוד דרך ארוכה, יש, כמובן, דרכים אחרות שאנחנו מצפים שיהיו במדינת ישראל, כמו call center ממשלתי, שאני, בתור אזרח, יכול לקבל שירותים לא רק בדרכים אלקטרוניות.
פיליפ ליבמן: אין ספק שלוועדה יהיה תפקיד חשוב על מנת לעודד את הדברים האלה.
אמיר עציוני: לכנסת יש היסטוריה מאד מוצלחת במה שקשור לחברת המידע.
אמיר עציוני: לפני עשר שנים, באלף הקודם של האינטרנט, הכנסת הקימה ועדה לעידן המידע היא לקחה 100 איש מכל שכבוה האוכלוסייה.
איציק כהן: כל יום שישי באוניברסיטת תל אביב.
אמיר עציוני: אבל עשתה עבודה, שהיא לאו דווקא עבודה מסורתית של הכנסת, לאו דווקא עבודה שברור שצריכה להיעשות כאן, במשכן, אבל התחילה לפני 10 שנים היסטוריה די משמעותית בפעילות סביב נושא חברת המידע.
אמיר עציוני: חברת המידע זה לא רק ממשל זמין, לא רק ממשלה.
אמיר עציוני: זה הרבה מאד מה שנעשה במשרד האוצר מבחינת התוכן, הרבה מאוד פעילות שהממשלה מובילה, וזה חשוב מאד ודרמטי בעיקר ביצירת מסה קריטית של פעילויות בעולם שלנו.
אמיר עציוני: אבל זה הרבה מאוד פעילויות של הרבה בעלי אינטרסים, גופים ציבוריים, שחלקם יושבים פה כמו "תפוח", "מרכז פרס לשלום" , כמו "איגוד האינטרנס הישראלי".
אמיר עציוני: הרבה פעילויות של גופים שחשוב גם ללמוד וגם להבין מה הם עושים, וגם לשלב בעשייה, והם בהחלט שותפים.
אמיר עציוני: אני אציג – הזכירו פה את הכנס בטוניס, אם אני מסתכל על "איגוד האינטרנט הישראלי", 20 מקבילים שלנו בעולם – איגודי האינטרנט, כי אנחנו שייכים לאיגוד האינטרנט העולמי - ישבו שם, ואחד הלקחים שלנו זה ועידה אזורית שאנחנו רוצים להקים עם הטוניסאי שביקש שלא נצלם אותו, ועם הסורי שאמר לא משנה אם תצלמו, בכל מקרה יחקרו אותי - ועם המרוקאי שלא אכפת לו – יש הרבה גופים עם אינטרסים שיכולים ודוחפים במהלך השנים את הפעילות.
אמיר עציוני: אני אציג קודם מה שיש.
אמיר עציוני: איגוד האינטרנט אחראי על כל נושא ה- domain, שמות המתחם IL .
אמיר עציוני: כל זה לא מנוהל על ידי הממשלה אלא על ידי גוף שעובד בהסדרה עצמית, לא בחקיקה, עושה את זה בצורה מצוינת – אני פשוט לא אובייקטיבי ביחס לעולם.
אמיר עציוני: כך נוהגים גם ביתר המדינות למרות שיש מגמה שעולה מעת לעת של מדינות כאלה ואחרות שרוצות להחזיק את השליטה אצל הממשלה מסיבות לא של עבודה לא נכונה אלא מסיבות של שליטה.
אמיר עציוני: גם בתקשורת הפנים – בעבר היתה פה רגולציה של 10 ספקי אינטרנט, בינם לבין עצמם, ואני שמח שהיום היא הוסרה.
אמיר עציוני: אבל כתוצאה מזה, איגוד האינטרנט הקים את אותו צומת שבו כולם מתחברים.
אמיר עציוני: אלה דברים שהחברה האזרחית מובילה.
אמיר עציוני: יש הרבה מאד בעיות בנושא פער דיגיטלי.
אמיר עציוני: הזכיר איציק כהן את הנושא איגום משאבים.
אמיר עציוני: זה בסדר גמור.
אמיר עציוני: אם כבר הממשלה מוציאה, שתעשה בצורה מסודרת בכל מיני מקומות ודרכים.
אמיר עציוני: עם זאת, הרבה מאד מהבעיות לא מטופלות וגם לא צריכות להיות מטופלות על ידי הממשלה.
אמיר עציוני: הממשלה צריכה לתרום.
אמיר עציוני: אתן דוגמאות של נושאים שאנחנו מובילים – למשל, נושא של נגישות לאינטרנט, של בעלי מוגבלויות.
אמיר עציוני: אנחנו מקבלים פה שיתוף פעולה בהפיכת אתר ממשל זמין לאתר נגיש לאוכלוסיות שמתקשות.
אמיר עציוני: כל הנושא של לרכז את כל הגופים שיש להם אינטרס.
אמיר עציוני: למשל – יש עמותה שנקראת "נגישות לישראל" ואינטרנט קצת רחוק ממנה.
אמיר עציוני: הרבה דברים מעניינים אותה.
אמיר עציוני: האינטרס שלה הוא לתרום לאוכלוסייה הזו, אבל כשאנחנו אומרים: בואו תדחפו את הנושא זה הם אומרים – זה נכנס לאג'נדה שלנו.
אמיר עציוני: אינטרנט לגיל השלישי- זה לא נופל במשרד החינוך שמטפל באנשים עד גיל 18.
זבולון אורלב: משרד לגמלאים, משרד הרווחה, ביטוח לאומי.
אמיר עציוני: אלו האוכלוסיות שלאו דווקא מכוסות באופן שוטף.
אמיר עציוני: אנחנו משתדלים לרכז את הגופים האזרחיים - -
זבולון אורלב: ראיתי בנתונים שבחומר שהממ"מ הכין שבאמת בסוגיה של חברת המידע - הגרף מאוד בולט: ככל שהגיל עולה כך החשיפה פוחתת.
אמיר עציוני: למרות שזו אוכלוסייה שהכי רלוונטית, יש לה זמן.
אמיר עציוני: אנחנו הרמנו פרוייקט יחד עם משרד החוץ, שנקרא – הסברה ברשת.
אמיר עציוני: לקחנו צעירים, הצעירה שבהם היא בת 99, קראנו לה התלמידה המבוגרת בעולם לאינטרנט.
אמיר עציוני: אחרי שנה, בגיל 100, היא הפכה לגולשת מנוסה וותיקה.
אמיר עציוני: הדרכנו עם משרד החוץ בני הגיל השלישי, וגייסנו אותם מחדש לצורך פרוייקט הסברה.
אמיר עציוני: זה לא בהכרח – מה היה לראש הממשלה או לשר הביטחון להגיד, אלא זה יכול להיות הרבה נושאים של תרבות ישראלית וכו'.
אמיר עציוני: אתה רואה את ההתלהבות של החבר'ה.
אמיר עציוני: עשינו את זה כהוכחת היתכנות, יש להם רצון להיכנס.
זבולון אורלב: מה הבעיה הכי קשה שלכם?
אמיר עציוני: הבעיה הכי קשה שלנו היא שהנושא של הפער הדיגיטלי נמצא עדיין פה, בהיבט שונה ממה שהוא היה לפני 10 שנים.
אמיר עציוני: יש הרבה אוכלוסיות שנכנסות לאינטרנט.
אמיר עציוני: עדיין יש פלחים שמתקשים, בעיקר במגזר החרדי שעדיין לא הדביק את הפער, והמגזר הערבי.
אמיר עציוני: אלה שני מגזרים שאנחנו מנסים יותר להתייחס אליהם.
אמיר עציוני: גם באוכלוסיית העולים – אנחנו מזהים בעיות, בעיקר בהקשר שפה, לא בהקשר של היכולת, בנושא התכנים.
אמיר עציוני: הבעיה של חששות ממפני השימוש, חוסר מודעות לגבי מה זה אינטרנט, מה הסכנות.
אמיר עציוני: אומרים: האינטרנט עולה כשיש אירועים קשים.
אמיר עציוני: אבל גם כשאתה מכניס מזלג לקיר זה מאוד מסוכן, אם אתה מחבר את זה לחשמל, אבל זה לא אומר שלא צריך להשתמש בחשמל.
אמיר עציוני: צריך מודעות – כמו שקע ותקע בפרסום של חברת החשמל.
אמיר עציוני: זה מה שצריך להיזהר מחשמל.
אמיר עציוני: ואותו הדבר גם כאן צריך לדעת ממה להיזהר, אבל לוודא שהמסקנה היא שמכניסים את האינטרנט לכל פלחי האוכלוסייה בלי הרבה חשש.
איציק כהן: לגבי הפער הדיגיטלי – אם לא תיקח את זה בתור - -, צריך איגום, סטנדרטים איך עובדים.
חכים חסון: אני מנהל מרכז להב"ה בשפרעם.
חכים חסון: הפרוייקט הוא מאד חברתי ומאד חשוב.
חכים חסון: אני מאד מקווה שיפתחו יותר סניפים ביישובים סוציו-אקונומיים נמוכים.
חכים חסון: אני מבקש לנצל פה את ההזדמנות ולומר – היה קיים פער גדול בין מגזר היהודי לערבי לגבי חדירת האינטרנט.
חכים חסון: כדי שלא יגידו שלא עושים מספיק, צריכה להיות יותר פעילות במגזר.
חכים חסון: אני בגוף שארגון האינטרנט הישראלי מנסה באמת לפעול עכשיו במגזר, תבוא עליו הברכה.
חכים חסון: יש בעיה, כמובן - חשש מחדירת אינטרנט למגזר הערבי, במיוחד מגזר דתי והנשי.
חכים חסון: יש היום יותר מודעות, עם קצת עשייה ופעילות, אפשר להגביר המודעות, וזה, בסופו של דבר, יצמצם מאוד את הפער.