GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגית מסר- ירון: אני גם הצגתי בהתחלה את השאלות הכלליות ולא אמרתי את דעתי, אבל אני רוצה להדגיש שאנחנו באמת יזמנו את הדיון ואני שוב, פעם שלישית מודה לחברת הכנסת דוקטור לאה נס שקיבלה את זה.
חגית מסר- ירון: חד משמעית בעד התעשייה, זאת אומרת אם הייתה פה איזה שהיא תחושה, ביו נגד ננו, מי יותר מסוכן---
לאה נס: ועדת המדע והטכנולוגיה שמדברת על קידום של מדע וטכנולוגיה, אף אחד לא חושב שהיא נגד תעשייה או טכנולוגיה כי אם אנחנו בלי התעשייה, איך אנחנו עושים טכנולוגיה.
חגית מסר- ירון: היו כאן התבטאויות כאלה ואחרות, אני רוצה להדגיש שהראיה האחראית ואם לוקחים את זה כדוגמה, זה בדיוק מקרה איך בדיקה בזמן פעלה נגד הכלכלה כי היא עצרה את כל הנושא הזה באירופה.
חגית מסר- ירון: כלומר הטיעון הבסיסי שלנו שחשיבה ציבורית אחראית וליווי הפיתוח הטכנולוגי עם חשיבה כמו שאמרו כאן עמיתי מהאוניברסיטה, בלתי תלויה, במימון ציבורי ולא על ידי גורמים תלויים שאומר, כאן באמת אין סיכון ומאמינים כי זה בא ממקום אחראי, או כאן יש סיכון אבל דואגים לו בצורה מבוקרת, זאת הדרך להבטיח את הקיימות של המוצרים ושל התעשייה שעוסקת בנושאים האלה.
חגית מסר- ירון: הדוגמה האמריקאית שהופיעה אצלנו בכנס סיפר ראש המרכז הזה שעוסק במחקר ננו טכנולוגי ומלווה אותו בבריאות וסביבה, הוא בא ואומר, במיוחד שמייצרים במחקרים הראשונים שלהם יש התקדמות, זה החברות הקטנות.
חגית מסר- ירון: הם אמרו, אתם מקלקלים לנו את התעשייה, אחר כך הגורמים המממנים אמרו, מה אתם תוציאו מחקרים שיש סיכונים, זה נגדנו.
חגית מסר- ירון: דווקא החברות הרב לאומיות הגדולות, אהבו את זה, אמרו, עדיף לנו לקחת פחות סיכון כלכלי שאנחנו עושים פיתוח של מוצר חדש שיש מחקר מלווה זה לטובת המחקר, זה מבטיח שלא יהיו הפתעות כלכליות בעתיד.
חגית מסר- ירון: לכן המטרה כאן היא קונסטרוקטיבית ולא לעצור לא את הננו טכנולוגיה ולא אף טכנולוגיה.
לאה נס: בדיוק למצוא את האיזון, לדאוג לפיתוח ובד בבד לא לפגוע באנושות, בבריאות של התושבים, בסביבה, שזה הכול גלגל חוזר.
לאה נס: אני רוצה להוסיף לדבריך שבאמת יכולות להיות הסיכום של הישיבה, את שני גופים, כי אנחנו הרי צריכים להעביר את זה מהדיבורים שהם מאוד יפים, זה סך הכול גופים ממלכתיים שצריכים לטפל בזה ולתת את הדעת, אנחנו כמובן נרצה להביא את זה לכנסת.
לאה נס: אבל האקדמיה הלאומית למדעים והמו"ל מו"פ, המועצה הלאומית שהם אמורים לתת את המדיניות המדעית, הטכנולוגית, להיטוות מדיניות מדע בישראל, שכמובן שותפים לה כל משרדי הממשלה הנוגעים והמדענים הראשיים והאוניברסיטאות שנמצאים איתם בקשר שדיברת על זה, יש פה את המו"ל מו"פ שהוא עושה את הסקירה ונמצאים שם מדענים מכל האוניברסיטאות והם צריכים לגבש את אלו נושאים ואלו מחקרים לכוון ולדעת באיזה נושאים צריך לכוון מחקרים כדי לתת את הביטחון שאותם כיווני מחקר הם בעצם באמת לא מסכנים את הציבור.
לאה נס: המחקרים שיביאו את האיזון, מילת המפתח היא איזון ואני לא מתביישת אלא חוזרת, עיקרון ההיזהרות המונעת צריך לדבר עליו, הוא עניין של איזון.
לאה נס: אף אחד לא מדבר על איזה סתם חשד כללי, מדובר כשכבר יש מחקרים שמראים על סכנה ויש מחקרים אחרים שלא, אבל כשאין החלטה ברורה אבל יש כיוון, זה לא איזה מישהו סתם שנדמה לו והוא החליט ככה.
לאה נס: מדובר על כיוונים שיש כבר מחקרים שמראים ואנחנו פשוט רואים, אנחנו לא רוצים להגיע תמיד אחרי עשור או שניים, להגיד אחורה, שכבר יש נזק של הרבה שנים.
לאה נס: כמו שנתתי דוגמה עם הקרינה הבלתי מייננת שבאמת שנים אמרו שזה לא מסוכן, גם היום יש כאלה שעוד מתעקשים, אבל היום כבר חלק נכבד, כבר לא מבטל את הסכנות.
לאה נס: ובכל נושא אחר שמתפתח ואמר פה נציג משרד המדע שיש פה נושאים שכבר היום מראים את ההשפעות, אז זה שאנחנו לא פועלים זה לא אומר, כי המדע מתפתח כל כך מהר, שאנחנו חייבים לרוץ בעקבותיו.
לאה נס: והננו עכשיו מתפתח בצורה כמו שאומרים היסטרית.
לאה נס: לדעתי סך הכול ישראל השתלבה דווקא לא כל כך בגדול, למרות הסכומים שמדברים, שלושים מיליון פה, זה עדיין לא בסכומים גדולים כמו שפיתוח באמת בננו, סכומים שאמורים להשתמש ולהידרש.
לאה נס: דיברנו הרי שהמול מו"פ יציג מדיניות שבאמת תהיה השתתפות רצינית מהממשלה לנושא הזה כי לא יוכלו גופים פרטיים לממן את זה.
לאה נס: אז שוב, אם הולכים למדיניות כזאת, צריך להיות בטוחים שאנחנו לא הולכים למשהו שבסופו של דבר יסכן.
לאה נס: אז בנימה אופטימית זאת, תודה רבה.
לאה נס: דן, רצית להגיד משהו.
דן וילנסקי: אז יש שני דברים, פרידה אמרה שיש מחסור בכסף, אני חושב שיש מחסור בכסף, אין מחסור במדענים, במדינה הזו יש אנשים שיצאו לפנסיה מוקדמת שיכולים לתרום ורוצים לתרום ומוטב שירתמו אותם הם יכולים לעשות את כל העבודה ולקדם את כל הנושא של מו"ל מו"פ, אז זה נושא אחד.
דן וילנסקי: נושא שני שהוא יותר קשה, אני יכול לומר שמסגרת בחורי הישיבה בארץ יש גאונים למדע וטכנולוגיה שכלל לא מנוצלים.
דן וילנסקי: יש בחורי ובחורות ישיבה יוצאות מהכלל, שיושבים ויש להם יכולות עצומות, אני יכול לומר שאצלנו במפעל הצלחנו להביא מספר אנשים לשכנע אותם להשקיע חמישים אחוז מזמנם להשקיע במדע וטכנולוגיה והם מצטיינים---
לאה נס: אני רוצה להגיד לך שעשינו פה ישיבה רק לפני איזה חודשיים שמקדמים נשים חרדיות שמשתלבות.
דן וילנסקי: רגע אחד, ההצעה שלי היא שאנחנו נקרא, אולי אתם תקראו בתור הוועדה למדע וטכנולוגיה שמתוך התקציב איקס שישנו כעת לישיבות, נוריד ואי ולהגיד להם אתם תקבלו את הואי אבל 25% מהאנשים ישקיעו מזמנם ללימוד ולעבודה במדע וטכנולוגיה ונעשה את זה קרוב מאוד לישיבה והישיבה לא תינזק.
דן וילנסקי: ואני חושב הקריאה הזו צריכה לבוא מכאן, מהחדר הזה.
לאה נס: לנושא הראשון ביקשתי את הרשימה, את בני הישיבות יש לי את הרשימות לבד.
מירה קליש: אני רוצה רק להוסיף לזה שגם בנושאים האלה שאנחנו דנים כל הזמן על העקרונות האלה והפיתוחים ולקחנו ארצות הברית ואירופה, אני חושבת שאנחנו פה, אמר אותו מרצה שחגית הזכירה אותו כל כך הרבה שהוא עמוס ובארצות הברית יש רק מרכז אחד, אני חושבת שאנחנו פה יכולים להיות בנושאים האלה עם כל האנשים שהוא הזכיר ואחרים, להיות פה מרכז שיבדוק וירכז את הידע, ולהפיץ את זה לעולם.
מירה קליש: וגם בעניין הזה של הזהירות והסכנות בתחומים הרחבים, אנחנו יכולים להוציא מפה הרבה ידע והרבה תובנות שאין בעולם ולהוציא את זה מכאן.
לאה נס: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה של ועדת מדע וטכנולוגיה בנושא הפעילות האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בשנת 2005.
לאה נס: בתום הדיון יש נושא נוסף, נקבל דיווח של פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, ישיבה נוספת.
לאה נס: מטרתה של האקדמיה הלאומית למדעים על פי החוק שמכוחו היא הוקמה היא לרכז את טובי המדענים בישראל, לטפח ולקדם פעילות מדעית וכמובן לייעץ לממשלה.
לאה נס: מטרת החקיקה הייתה להקים גוף שלא יהיה תלוי ברשות המבצעת ובדרג הפוליטי ושיהיה מנותק מכל שיקול זר ויהיה לו באמת מעמד משפטי עצמאי.
לאה נס: ועדת המדע והטכנולוגיה ביקשה לשמוע דיווח על פעילות האקדמיה כפי שהומלץ המסקנות של הוועדה שהוקמה לבדיקת מטרותיה ותפקידיה של האקדמיה הלאומית.
לאה נס: הנושא הזה בהמשך של הדיון, של הישיבה, אנחנו נפתח אותו לדיון.
לאה נס: הוקמה ועדה לבדיקה של המטרות והתפקידים של האקדמיה בכל אופן בחוק שחוקק כבר מזמן צריך תמיד לבדוק, לראות אם אנחנו עומדים או שצריך לעשות שינויי חקיקה ותקנונים אחרים אבל זה יהיה בהמשך הישיבה.
לאה נס: רשות הדיבור בבקשה לפרופסור מנחם יערי, נשיא האקדמיה.
מנחם יערי: שלום ובוקר טוב מוריי רבותיי, אני אשתדל לתת סקירה קצרה, לא לפלוש יותר מדי לזמן הדיון.
מנחם יערי: אני אפתח בשתיים שלוש מילים של רקע היסטורי.
מנחם יערי: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים היא גוף שדובר על הקמתו בעצם מאז שקמה המדינה.
מנחם יערי: ממשלת ישראל התייחסה לעניין האקדמיה למדעים מספר פעמים.
מנחם יערי: ההחלטה הראשונה של הממשלה בנושא האקדמיה הייתה בדצמבר 55' כאשר נעשתה הקצאה של שטח.
מנחם יערי: הממשלה הקצתה שטח בירושלים בעצם הנדבנית בשם ורד ואן ליר שהתחייבה בתמורה להקצאת השטח הזה להקים מגנה לאקדמיה למדעים.
מנחם יערי: זאת הפעם הראשונה שממשלת ישראל באופן רשמי, למיטב ידיעתי, מתייחסת להקמת אקדמיה.
מנחם יערי: בספטמבר 59' ממשלת ישראל מאשרת פורמאלית את תקנון האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ואז למעשה זה הכינון הרשמי של האקדמיה.
מנחם יערי: בדצמבר 59' באמת מתכנסת האקדמיה למדעים לכינוסה הראשון תחת נשיאותו של פרופסור מרטין בובר והאקדמיה קיימת למעשה מאז.
מנחם יערי: החוק , חוק האקדמיה שחברת הכנסת נס התייחסה אליו חוקק בשנת 61' והוא מעגן את כל מה שנעשה קודם מתוקף החלטת ממשלה בחקיקה.
מנחם יערי: החוק קובע שהשר הממונה על ביצוע חוק האקדמיה הוא שר החינוך וזאת למרות שהאקדמיה למדעים במובהק איננה מוסד שעוסק בחינוך.
מנחם יערי: נכון שהאנשים שנמנים על האקדמיה, חברי האקדמיה, הם ברובם אולי כולם מחנכים - -
קריאה: שר המדע הוא השר האחראי על החוק.
מנחם יערי: בחוק נאמר במפורש שהשר האחראי על ביצוע חוק זה הוא שר החינוך.
מנחם יערי: אחר כך היו כל מיני העברות שזה דווקא ציון שלא הייתי קורא לו ציון לשבח לאקדמיה שהיא הייתה נושא להעברה מבחינת יורו דיקציה בין משרדים.
מנחם יערי: אבל בחוק כפי שחוקק בשנת 61' נאמר במפורש בלי שום סייג ששר החינוך הוא הממונה על ביצוע החוק וזאת למרות שברוב האקדמית בעולם המערבי, האקדמיה למדעים מעוגנת במשטרים פרלמנטרים רגילים אצל ראש הממשלה, במשטרים פרלמנטרים נשיאותיים אצל הנשיא.
מנחם יערי: חוק האקדמיה הוא בעצם הצ'רטר, הוא בעצם חוק כינוני, הוא לא חוק ביצועי במובן שלא נאמר שם על איזושהי פעילות שתתחיל להתבצע אלא על כינון מוסד שיתחיל לפעול בדומה לחוק "יד ושם" וחוקים אחרים.
מנחם יערי: זה חוק כינוני, חוק שמעניק צ'רטר לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וגם מציין את התפקידים שהכנסת ראתה לנכון כבר אז לציין את הציפייה שהאקדמיה אכן תבצע אותם ובינינו התפקיד שצוין כאן בפתיחה של יעוץ לממשלה.
מנחם יערי: ואני רוצה לומר כמה מילים על איך אנחנו רואים או על איך התפתח במשך השנים הקונספט הזה של יעוץ לממשלה בנושאים, אני קורא להם רווי מדע הרי האקדמיה לא תייעץ לממשלה בנושאים של התנתקות.
מנחם יערי: האקדמיה היא במידה שהיא אמורה לייעץ בנושאים שיש בה או לפחות אמור להיות בה ידע מיוחד וזה הנושאים רווי - - הכוונה היא לא לממשלה, אלא לרשויות השונות וכרגע יש שלוש פעילויות של ייעוץ במסגרת הוועדה לביורטיקה של האקדמיה שמייעצת בנושאים של ביורטיקה, כלומר כל השאלות של הפרובלמאטיקה שמתעוררת במחקר ביולוגי שהן שאלות אתיות ומוסריות כאלה ואחרות, זה נושא אחד.
מנחם יערי: הנושא השני שכבר קיים בפעילות מאוד אינטנסיבית זה מה שנקרא היוזמה למחקר יישומי בחינוך, זה אני חייב לציין כאן ולשבח את העזרה של קרן רוטשילד בעניין הזה שהיא המממנת של הפעילות הזו, זו עזרה די רחבה שעוסקת בכל הנושא של מחקר יישומי בחינוך.
מנחם יערי: האקדמיה מובילה את הצעד המדעי מחקרי של עניין הזה.
מנחם יערי: קרן רוטשילד מובילה את הצעד הניהולי תקציבי של העניין הזה ומשרד החינוך נתן את ברכתו במינוי של חבר הצוות הזה.
מנחם יערי: נושא שלישי שהקמנו לאחרונה ועדה ביוזמה משותפת של האקדמיה והמועצה לביטחון לאומי בנושאים של ביו סקיוריטי, כלומר מחקר ביולוגי והאספקטים הביטחוניים למניעת זליגה של מידע שלא אמור לצאת לגופים שלא אמורים, זליגה של מחקר או של תוצאות מחקר וזאת בלי לפגוע פגיעה מינימאלית בחופש האקדמי.
מנחם יערי: אז הנה שלוש דוגמאות של דברים שכבר נעשים ורציתי לספר לכם גם על דברים שעומדים להיעשות.
מנחם יערי: לפני שאני בא לזה אני רוצה לחזור לקו שלי זה שאני רואה את שלמה גרוסמן מולי ואני רוצה לציין אותו לשבח, כי כשאמרתי שהממונה על ביצוע החוק בלשון החוק הוא שר החינוך אז שר החינוך ראה לנכון בשנת 72' או 73', להעביר את התפקיד של תקצוב האקדמיה או יותר נכון של ביצוע התקציב האקדמי לות"ת ומאז ועד היום הזה ביצוע התקציב של האקדמיה נמצא בידי ות"ת למרות שות"ת במפורש עסוקה מאוד בדברים אחרים, היינו בניהול ההשכלה הגבוהה.
מנחם יערי: אני רוצה לציין לשבח ולהודות גם לוועדה לתכנון ולתקצוב על באמת זה שהיא השקיעה מאמצים בהבטחת תקציבים ובהבטחת התמיכה המתמשכת של המדינה באקדמיה הלאומית למדעים למרות שזה לא בתוך הסל שהיא ממונה עליו בקדימות הגבוהה ביותר.
מנחם יערי: אז מכיוון שיושב ראש ות"ת יושב כאן חשבתי שמן הראוי לומר ולציין את זה במיוחד.
מנחם יערי: אז דיווחתי על שלוש פעילויות אבל אני רוצה לומר שאני את הסעיף הזה של ייעוץ לממשלה מפרש בראש ובראשונה והדבר הזה לא נעשה עד היום ואני מקווה שמזמן קרוב ואילך הוא כן יעשה וזה שהאקדמיה אמורה לומר לממשלה מפעם לפעם מה לדעת האקדמיה הוא מצב המדע במדינת ישראל.
מנחם יערי: ואני חושב שמן הראוי שיצא דוח שנתי של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ולא של גוף אחר, משום שהאקדמיה היא באמת גוף לא אינטרסנטי אבל מצד שני מאוד מיומן בנושאים האלה, על מצב המדע במדינת ישראל.
מנחם יערי: הדבר הזה נמנע מאיתנו עד היום והוא נמנע בעיקר מסיבה אחת גדולה והיא העדר מסד נתונים מספיק כדי שיתמוך בכינונו של דוח שנתי כזה על מצב המדע.
לאה נס: מי מונע את זה?
מנחם יערי: הכיס מונע את זה אבל מיד אני אגיד על זה כמה דברים.
מנחם יערי: בכל זאת יושבים מולי גם אנשי הנתונים של ות"ת ואני לא רוצה למעט במאמץ הגדול מאוד שות"ת עושה בתחום איסוף נתונים, אבל מטבע הדברים ות"ת מכוננת מסד נתונים בנושא השכלה גבוהה ופחות בנושא מחקר ובנושאי חיזוי של מחקר שזה פחות הפרובינציה שלה.
מנחם יערי: וכאן יש גופים רבים שאוספים נתונים החל מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה דרך הרשויות למחקר ופיתוח של האוניברסיטאות דרך מסדי נתונים בינלאומיים כגון של ה-OECD ואחרים.
מנחם יערי: כל הנתונים האלה שכשאני מסתכל עליהם וחבריי שיותר מימנים ממני מסתכלים עליהם הם לא מתחברים לתמונה אחת.
מנחם יערי: הנתונים אינם אפילו בני השוואה ואחד הדברים הראשונים שצריך לעשות זה ליצור מסד נתונים שיהיו בני השוואה על מצב או שיספרו, שיתנו תמונה על מצב המחקר והמדע במדינת ישראל.
מנחם יערי: את זה אנחנו מתכוונים לעשות.
מנחם יערי: מועצת האקדמיה הקצתה לזה תקציב לשנה הזו ואני מקווה שהיא תוסיף לתקצב גם בשנים הבאות.
מנחם יערי: לשמחתי, יושב ראש הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשעבר, פרופסור יוסי יהב הסכים לעמוד בראש צוות שיעסוק בעניין הזה.
מנחם יערי: אנחנו נערכים לזה, זו תוכנית, זה לא בוצע עדיין.
מנחם יערי: "אל יתהלל חוגר כמפתח", במקרה הזה אני חוגר לצערי, אני מקווה לבוא אליכם בעוד זמן סביר כמפתח ולספר על הצלחה כזו או אחרת.
מנחם יערי: אני מקווה שהצלחה טובה.
מנחם יערי: המאגר מידע זה נושא חשוב מאוד שאנחנו הולכים לטפל בו.
מנחם יערי: ישנם צוותי ליווי וצוותי ייעוץ נוספים, בנוסף לשלושה שהזכרתי, למשל בכל הצד המחקרי מדעי של ניטור איכות הסביבה.
מנחם יערי: יש שוב במימון של קרן פרטית אבל הדבר כנראה יעשה בצורה נכונה ורחבה.
מנחם יערי: יש מספר תחומים נוספים, הייתה גם פניה ממנהלת תוכנית ויסקונסין כדי שהאקדמיה תכונן צוות מלווה, מדעי לתוכנית וויסקונסין של השמה של מובטלים במקומות עבודה.
מנחם יערי: אז אם יש לכם כבר שורה שלמה של נושאים שבהם האקדמיה יכולה וראוי שתיתן את המרכיב המדעי בתוך המערך הליווי שלהם.
מנחם יערי: לשם כך, וכאן אני רוצה להזכיר מילה אחת שזה לא ייחודי לאקדמיה הישראלית, זה במידה רבה במתכונת האקדמיה הלאומית בוושינגטון, האקדמיה האמריקאית שגם היא הוקמה על פי חוק דומה לחוק האקדמיה שלנו, רק מאה שנה קודם לכן על ידי אברהם לינקולן, בדיוק מצא זמן באמצע מלחמת האזרחים להקים שם אקדמיה והחוק הוא די דומה ואנחנו מתכוונים להקים גם זרוע ליווית ייעוצית דומה לזו שלהם שנקראת ה- NATIONAL REASERCH COUNSLE.
מנחם יערי: אלה הדברים בתחום הייעוץ המדעי והליווי המדעי לנושאים בעלי חשיבות ברומו של עולמנו כמדינה.
מנחם יערי: אני אזכיר רק באופן טלגרפי נושאים אחרים.
מנחם יערי: חוקרים צעירים, אנחנו האקדמיה לפחות כפי שאני רואה ושי לי עכשיו 3 שנים למשוך את העגלה לכיוונים שאני מעוניין בהם.
מנחם יערי: אחד הכיוונים שאני מאוד רוצה למשוך זה חוקרים צעירים שמצבם בישראל כידוע לכולנו לא מזהיר ורבים מהם מסתובבים במערכת שדורשת מורה נבוכים כדי לעבור אותה.
מנחם יערי: התחלנו כעת בתודות לתרומה גדולה של תורם מקנדה בתוכנית של מלגות לתלמידי דוקטורט, מלגות שילוו אתם במשך 4 שנות לימוד, ואני חושב שהתוכנית הזו מהר מאוד תקנה לה מקום מרכזי בהשכלה הגבוהה בתחומי מדעי המחשב ומתמטיקה בישראל.
מנחם יערי: אנחנו מכוננים תוכנית של מה שנקרא "ועדות תלמידי מחקר", רצים להביא את תלמידי המחקר מתחומים שונים לאקדמיה כדי שיפגשו זה את זה ויפגשו את בכירי המדענים באקדמיה בתחומים השונים.
מנחם יערי: יש גם נושא של מה שנקרא פורומים של האקדמיה למדענים צעירים.
מנחם יערי: כל הפעילויות האלה מכוונות להקל על ולסייע למדענים צעירים.
מנחם יערי: נושא נוסף זה בוודאי אתם מכירים יותר כי זה זוכה ליותר הדים בתקשורת זה הרצאת, סימפוזיונים ופעילויות דומות לאלה שהאקדמיה מקיימת שהאחרונה בהם שנודעה בציבור זה כנס איינשטיין שהיה בחודש אפריל או מרץ האחרון שהיה באמת מוצלח מאוד.
מנחם יערי: אבל יש הרבה כאלה ודומים לה, אולי עם קצת פחות חשיפה ציבורית.
מנחם יערי: נושא נוסף זה הוצאת הספרים של האקדמיה, אני חושב שנכון לומר האקדמיה יש לה הוצאת הספרים האיכותית ביותר בארץ ושכל ספר שיוצא מבית ההוצאה של האקדמיה הוא פנינה.
מנחם יערי: לצערי, זו גם הבעיה של ההוצאה הזו כי להוציא ספרים כאלה זה סיפור לא פשוט ולפעמים הוצאת ספר אורכת שנים רבות ואנחנו צריכים להסתכל על מה שקורה בהוצאת הספרים אבל מכל מקום זו אחת הפעילויות החשובות של האקדמיה.
מנחם יערי: קשרים עם גופי מדע בינלאומיים.
מנחם יערי: יש לאקדמיה קשרים עם אקדמיות אחרות וגופים בינלאומיים העוסקים בנושאי מדע והקשרים הם מאוד פעילים ודורשים הרבה תשומת לב.
מנחם יערי: הדבר האחרון זה כל מיני פרויקטים לאומיים שהאקדמיה היא בבחינת קטליזאטור שלהם, הפרויקט הלאומי העיקרי שאקדמיה הקימה בצורה הזו זו ה"קרן הלאומית למדע" שהיום זו קרן עצמאית אבל היא התחילה באקדמיה וזה המכשיר העיקרי לתמיכה תחרותית על בסיס של בלואציה במחקר.
מנחם יערי: ושוב אני צריך לציין לשבח את ות"ת בעניין הזה ותמיכתה, אבל יש דברים נוספים, פרויקט "תלם" שזה פרויקט של מספר גופים במשק הישראלי שחוברים יחד לאגור משאבים לתמיכה בנושאי מחקר ולאחרונה פרויקט "תלם" הקים מערכת שיש לנו ציפיות מאוד גבוהות ממנה בטכניון בנושאי ניאו טכנולוגיה ויש גם פרויקט שהאקדמיה הקימה במשותף עם מערכת הביטחון ואני לא רוצה להיכנס לפרטים.
מנחם יערי: אז יש גם את הפעילות הזו.
מנחם יערי: כל זה, זה פעילויות של האקדמיה כאשר לצערי בהרבה מקומות האקדמיה מצטיירת או אוהבים לתאר אותה כגוף של חבורת זקנים שמתכנסים פעם בשנה לבחור זקנים חדשים שיבחרו בשנה שלאחריה זקנים נוספים.
מנחם יערי: אז אנחנו עושים עוד כמה דברים וניסיתי לסקור אותם כאן.
לאה נס: לפני שנפתח שוב את הדיון, אני רוצה קודם לשמוע את מנכ"לית משרד המדע.
עתליה רוזנבאום: בוקר טוב לכולכם ומכובדי והאמת היא אני חייבת להודות, יושבת ראש הוועדה, שהיה לי עונג מיוחד - נכנסתי לחדר והכרתי את כל האנשים.
עתליה רוזנבאום: זה מפתיע אותי וזה אחד היתרונות כשאתה נמצא בתפקיד יותר מתקופה קצרה במיוחד.
עתליה רוזנבאום: אני רוצה לברך את יושב ראש האקדמיה הלאומית למדעים, ידידי פרופסור מנחם יערי, ואני רוצה לומר בראשית דבריי שאני חושבת שאין חולק כאן בחדר שלאקדמיה הלאומית למדעים יש תפקיד חשוב, מרכזי ופרופסור מנחם יערי סרק את העיקרים שבהם.
עתליה רוזנבאום: אבל יש פה כמה נימות, חוץ מהצד של הברכות, שצרמו לי גם בסקירה המלומדת שקיבלנו ממנחם יערי ואני רוצה להתחיל בראשונה שבהם.
עתליה רוזנבאום: לגבי ההתעקשות בנושא של שר המדע, זה נראה לי כאילו יש פה דז'ה-וו חזרנו אחורנית.
עתליה רוזנבאום: שר המדע הוא השר האחראי על האקדמיה הלאומית למדעים מזה 5 שנים, לא משהו שקרה אתמול, לא משהו שקרה היום, סליחה כבר 7 שנים.
עתליה רוזנבאום: וזה המצב בפקטור שממשלת ישראל החליטה.
עתליה רוזנבאום: לחזור ולהתלות בזה שבראשית שר החינוך היה, זה היה בראשית אבל השתנו דברים מאז.
עתליה רוזנבאום: כשנקבע ששר החינוך יהיה השר הממונה על האקדמיה, משרד המדע עדין לא היה קיים, זה אחד המשרדים החדשים.
עתליה רוזנבאום: ההחלטה ואני חייבת להגיד הרי לא באתי מה - - זה הדבר הראשון והחשוב לומר.
עתליה רוזנבאום: ההחלטה של שר המדע היא אחראי על כל הגוונים האלה של המדע שהם לא החינוך הפורמאלי, אני חושבת שבאוניברסיטאות יש בה היגון רב ואני תומכת בה.
עתליה רוזנבאום: אז נתחיל מהדבר הזה ולכן תמוהה ההתעקשות הזו.
עתליה רוזנבאום: אני יכולה גם לומר ופה חולקו הרבה מאוד שבחים - -
מיכאל נודלמן: אני הייתי מודה לך אם את אומרת לי מה זה אחראי שר המדע על האקדמיה?
מיכאל נודלמן: איזה משמעות יש באחריות שר המדע על האקדמיה?
עתליה רוזנבאום: מאחר שאמר פה פרופסור מנחם יערי שתפקידה של האקדמיה זה לייעץ לממשלה, האחראי בממשלה על המדע זה שר המדע ולכן הוא גם יושב ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה שזה בעצם התחום.
עתליה רוזנבאום: ולכן פה נדרשת האחריות הזו.
עתליה רוזנבאום: אז נתחיל בזה.
עתליה רוזנבאום: נמשיך בשבחים שפרופסור מנחם יערי נתן לות"ת וצרמה לי האוזן שלא שמעתי אף שבח אחד למשרד המדע אבל נשים את זה בצד, זה לא כיתתי.
עתליה רוזנבאום: אני יכולה לקרוא כאן מכתב שנשלח על ידי פרופסור שלמה גרוסמן לפרופסור דן זסלבסקי בהקשר לתקציב המול-מו"פ שעל פי החוק נמצא בתוך תקציבה של האקדמיה והוא כתב כך: בסעיף 5 למכתב "בהקשר זה יובהר כי העברת תקציבה של האקדמיה באמצעות ות"ת גם היא מעוררת שאלות רבות, הן באשר לסמכות החוקית לכך והן באשר למהות ולצורך בפיקוח על תקציבי האקדמיה וסמכותה של ות"ת לערוך פיקוח מסוג זה".
עתליה רוזנבאום: "הריני להפנותך בעניין זה לדוח מבקר המדינה, 55ב, בעניין האקדמיה במסגרתו נכתב מפורשות כי לדעת מבקר המדינה מן הראוי שהממשלה תקבע מיהו הגוף המתקצב את האקדמיה ותגדיר את סמכויותיו וכולי".
עתליה רוזנבאום: ואני לא רוצה להמשיך במכתב שזה אומר שהדברים הם לא כאלה פשוטים ובכל זאת הם סבוכים ומורכבים.
עתליה רוזנבאום: אז זו ההערה השנייה שיש לי להעיר.
עתליה רוזנבאום: ההערה השלישית שאני יכולה להעיר זה לגבי "תלם".
עתליה רוזנבאום: אני באופן מיוחד עוד הייתי יושבת בשקט כי לגבי "תלם" יש חילוקי דעות מרכזיים בין משרד המדע לבין הגופים האחרים שהרי מי שמתקצב נכון להיום את פעילותה של "תלם" ב-99.5% כמעט, הייתי אומרת יותר, זה המדען הראשי שיושב במשרד התמ"ס.
עתליה רוזנבאום: בהקשר הזה דיברו על שני מרכזי הננו, שוב קטונתי ובאמת אני מבינה מאוד קטנה אבל יושב כאן חבר הכנסת בייגה שוחט ויוכל לומר שיש לנהוג בכספי ממשלה כי אלה כספי ממשלה.
עתליה רוזנבאום: לא מדובר פה בגופים שהתאגדו אלא במשרדי ממשלה, ויש פה החלטות שהן לא פועלות לפי כללי מנהל תקין ואף האוצר, כאשר הבאנו את הדברים לתשומת ליבו בחודשים האחרונים, גם הוא מטפל בעניין הזה.
עתליה רוזנבאום: כך שהדברים הם לא לגמרי חלקים למרות שהיה ניסיון להציג אותם ככאלה אבל שוב אלו שלוש נקודות הביקורת המרכזיות.
עתליה רוזנבאום: אני חושבת ואחזור לראשית דבריי.
עתליה רוזנבאום: לאקדמיה יש תפקיד מאוד חשוב ויש לשמור על עצמאותה ושום דבר זה לא עניין פוליטי שהרי שר החינוך הוא פוליטי במידה שווה כמו שר המדע וכמו שרים אחרים.
עתליה רוזנבאום: אין פה שום עניין להשתלטות, נהפוך הוא, אני סבורה שבשנה האחרונה חל שיפור מאוד משמעותי בקשרים וביחסים בין משרד המדע לבין האקדמיה הלאומית למדעים ואני סבורה שהדברים האלה אף ילכו וישתפרו - -
לאה נס: שאלה, דרך אגב.
לאה נס: המשפט האחרון שאמרת, צריך לעשות סדר ברור ולא שזה רק יהיה לפי יחסי אנוש וקשרים.
לאה נס: הדברים צריכים להיות מאוד ברורים, בדיוק הקשרים שיש עם הות"ת, עם המל"ג, עם האוניברסיטאות, עם משרד המדע, עם משרד החינוך.
לאה נס: זאת אומרת, ממה שגם אני התרשמתי מכל החומר הרב שישב לפני בשבוע האחרון שלא כל כך ברור באמת הקשרים והדיווחים, אם אפשר לעשות סדר בדברים אבל על זה נדבר אחר כך.
לאה נס: אני רוצה שנקבל אחר כך סקירה על ההמלצות של אותה ועדה שהוקמה והגישה, אני מבינה, לראש הממשלה ב- 29 ביוני את ההמלצות.
עתליה רוזנבאום: האמת היא שאני מופתעת לראות את זה אצלך כי אני לא יודעת אם מישהו במשרד העביר את זה אבל בכל מקרה אני - - אני לא ידעתי שזה מועבר לכאן, אבל אני רוצה רק להשלים במשפט אחד את מה שאמרתי.
עתליה רוזנבאום: אנחנו לקחנו לתשומת ליבנו את כל מה שאמר מהאות הראשונה ועד האות האחרונה של דוח מבקר המדינה בנושא של האקדמיה הלאומית למדעים וקשריה ויחסיה עם משרד המדע ומשרדים אחרים.
עתליה רוזנבאום: אנחנו פועלים להסדיר את הדברים האלה.
עתליה רוזנבאום: אני חושבת כמו שאמרתי זה לא בעיה שהתחילה אתמול ולכן הפתרון לא יקרה מחר.
עתליה רוזנבאום: זה הליך ואני סבורה שאנחנו נמצאים בראשיתה של איזושהי דרך.
עתליה רוזנבאום: אפשר היה לראות את ועדת רחובות אולי כסנונית הראשונה שמדברת במדיניות מדע, שלוקחת את כל התפקידים של כל הגופים, מושיבה אותם ביחד ומתחילה ללכת בצעדים אולי איטיים לעבר השקיעה, יד ביד, כמו שנהוג להגיד.
לאה נס: אני רוצה לשמוע את פרופסור שלמה גרוסמן, יושב ראש ות"ת שאני חייבת גילוי דעת שאני התלמידה שלו וכבוד הוא לי.
שלמה גרוסמן: תודה רבה.
שלמה גרוסמן: האמת היא שות"ת קצת חריג בדיון הזה כי תפקידו של ות"ת להקצות משאבים למוסדות להשכלה גבוהה לפי החלטת הממשלה ולפי החלטת המועצה להשכלה גבוהה והוא למעשה גוף עצמאי שיש לו את האוטונומיה בתחום הזה, יש לו שני ת' - תכנון ותקצוב.
שלמה גרוסמן: תכנון הוא למעשה כפוף ישירות למועצה להשכלה גבוהה, הוא מביא בפני המועצה להשכלה גבוהה את התכנון הלאומי של המוסדות להשכלה גבוהה ושם למעשה המילה האחרונה נתונה למועצה להשכלה גבוהה לפי החוק.
שלמה גרוסמן: תקצוב הוא גוף עצמאי לחלוטין כי הוא למעשה קובע אילו משאבים יוקצו לגופים שונים.
שלמה גרוסמן: אבל רציתי להתייחס לדיון שנערך כאן עד עכשיו.
שלמה גרוסמן: ראשית, להודות למנחם על הסקירה שמסר כאן על פעילות האקדמיה.
שלמה גרוסמן: אני באמת רוצה לומר שסך הכול קיימים יחסים טובים בין שני השכנים, קרי האקדמיה והות"ת והמל"ג.
שלמה גרוסמן: ישנן פעילויות רבות שכפי שנאמר קודם לכן נעשות תוך כדי שילוב וכל הפעילות שאני לוקח את הקרן הלאומית למדע שלמעשה זה היום היהלום שבכתר של מדינת ישראל מבחינת הקצאת משאבים לחוקרים במוסדות להשכלה גבוהה כדי שיוכלו לבצע את המחקר.
שלמה גרוסמן: ות"ת מתקצבת את זה וכל זה נעשה תוך תיאום עם האקדמיה, האקדמיה יזמה ואני חושב שפה נעשתה פעולה מבורכת והיא הוכיחה את עצמה.
שלמה גרוסמן: גם אם אני עובר ל"תלם" זה גוף של תשתיות לאומיות שבו חברים משרד המדע ואנחנו והאקדמיה ומשרד הביטחון והאוצר.
שלמה גרוסמן: אם אני הולך לאורך ההיסטוריה, אמנם אני יו"ר ות"ת 3 שנים, אני כבר 9 שנים במערכת אז אני יכול לומר לך שזוהי מערכת מצוינת שמקבץ של קבוצות שמובילות במדע בישראל שהסתכלו מהם הצרכים של מדינת ישראל ובהעדר גוף אחר הם קבעו קדימויות שונות- - מי כמוך יודע שלא היה גוף מתכנן אז, קם גוף מתכנן על שהסתכל מזוויות שונות, לא רק זה אלא הסכים כל אחד ממשאביו הוא להקצות כספים כדי שאפשר יהיה להוביל מהלכים שונים וחשובים ואני לא בא לסקור עכשיו את כל חוליות של "תלם".
שלמה גרוסמן: אבל לו נסת
שלמה גרוסמן: כל רק אפילו על המקרה האחרון של הננו טכנולוגיה שמדינת ישראל עושה מאמצים אדירים להיות בין המובילים בעולם ולא לפגר ואני חושב שאנחנו סך כול צריכים להיות גאים בהישגים עד כה.
שלמה גרוסמן: כי תמיד אני מדגיש את זה שישנם תחומים שאנחנו ואני מסתמך על נתונים של מר שלמה הרשקוביץ, ראש אגף התכנון של ות"ת, שאוסף לנו את כל הנתונים של הפרסומים, האימפקט פקטור של הפרסומים, הציטוטים בעולם.
שלמה גרוסמן: אז אנחנו רואים שבמדעי המחשב אנחנו טובים ואנחנו טובים גם בפיזיקה וכימיה ואנחנו טובים בעוד מספר תחומים ובתחום הננו-טכנולוגיה נוצרה כאן קבוצה שיכולה לתת מצוינות למדינת ישראל.
שלמה גרוסמן: טוב שהטכניון הביא את התורמת שנתנה כאן קרן, 25 מיליון דולר, והיווה גרעין ראשוני לייסוד מרכז מצוינות במדינת ישראל שהוא משרת את כולם.
שלמה גרוסמן: הטכניון מיד הודיע שהוא לא מוגבל רק לטכניון אלא הוא ישרת את כל חוקרי מדינת ישראל.
שלמה גרוסמן: אני רואה שזה רק היה דרבון לנשיאים אחרים להביא ולחפש כספים לאו דווקא ליד בניינים ולאו דווקא לכל מיני פעילויות שאנחנו יודעים שלא זה מה שאנחנו רוצים אלא למחקר עצמו ישירות לנושאי מחקר אני חושב שזו הייתה זריקת עידוד.
שלמה גרוסמן: אז אני חושב שבהחלט השגנו כאן את המטרה.
שלמה גרוסמן: כך שאני לא נכנס כאן לנושא של העברה תקציבית, יש פה בעיה מבחינת ההעברה התקציבית.
שלמה גרוסמן: יש בעיה שלא תמיד זה היה מוגדר בדיוק בחוק ומה בדיוק רצו כל אחד מהם מאיתנו, מה התפקידים המיוחדים.