GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר שי: מבחינת התפיסה והשימוש בזה לצורך חתימה דיגיטלית ואלקטרונית, הייתי אומר שהדברים לא מוגדרים ובאופן כללי, אנחנו מתבססים על חוק חתימה אלקטרונית וגם בנושא של ממשל זמין.
עופר שי: נושא שהוא לא סגור, זה כל הנושא של שימוש בביומטריה.
עופר שי: הכרטיס ערוך לדבר הזה.
מיכאל איתן: בא נעצור כאן.
מיכאל איתן: אני שואל שאלה יותר פשוטה: מה לוחות הזמנים שהאדם הראשון יוכל ללכת, להיכנס למשרד הפנים ולקבל תעודת זהות דיגיטלית?
עופר שי: לפי ההערכות שלנו, מרגע חתימת החוזה, אחרי שהכל יאושר מבחינה משפטית, זה סדר גודל של שמונה חודשים עד שנתחיל לנפק ולאחר מכן, הטווח של הארצי, זה סדר גודל של בין שלוש שנים לחמש שנים, תלוי בהיערכות.
מיכאל איתן: עכשיו, כמה מלים על התעודה עצמה: מה נפח הזיכרון, איך היא נראית?
קריאה: מה היא עושה?
עופר שי: מבחינת התעודה, התפיסה היא שזה לא הופך להיות בנק מידע.
עופר שי: אין כוונה לשים על התעודה הרבה מאוד נתונים.
עופר שי: להפך, צריך להבין, שיחד עם התועלות, יש גם בעיות של צנעת הפרט ובעיות אחרות.
עופר שי: התפיסה היא לשים מינימום של נתונים.
עופר שי: הנתונים המרכזיים הם דווקא הנקודות הדיגיטליות, לפי חוק חתימה אלקטרונית, שהם בעצם יאפשרו לנו הזדהות מול מערכי מחשב של הממשלה וגופים אחרים ונושא של חתימה דיגיטלית.
עופר שי: הייתי אומר, שזה המסר המרכזי.
עופר שי: כדי לעבוד מול משרדי ממשלה, מול ביטוח לאומי, מול כל גורם שהוא, לא צריך הרבה נתונים.
עופר שי: צריך מעט מאוד נתונים וזו הגישה שאנחנו הולכים אליה.
עופר שי: התועלת היא הזדהות מול משטרה בכל מקום.
עופר שי: הרעיון הוא לאפשר מקסימום שירותים מהבית, או מקיוסקים או מאותם מקומות שדיברנו כאן, כמו מרכזים קהילתיים שיאפשרו זאת, כי לא כל אחד יוכל לעשות את זה מהבית.
עופר שי: התועלת העתידית תהיה, שיהיו פחות אנשים שיבואו למשרדי הממשלה ויעשו תאונות דרכים וזיהום אוויר...
מיכאל איתן: זאת אומרת, אתה אומר בגדול, שההבדל בין תעודת הזהות הדיגיטלית לתעודת הזהות הנוכחית הוא בעובדה שאני אוכל לקחת תעודה דיגיטלית, להעביר אותה דרך הרידר, ואז יודעים שאני זה אני.
עופר שי: נכון, זו המהות.
עופר שי: ותוכל לחתום אתה.
עופר שי: הזדהות וחתימה זה הבסיס בעצם לכל הממשל הזמין.
מיכאל איתן: כמה מגה זה יהיה?
עופר ישי: אני לא אוכל להגיד כרגע מה יהיה בפועל.
עופר ישי: מינימום 16K ולגבי מה שיש בפועל, אני כמובן לא יכול להגיד כרגע.
מיכאל איתן: שקלתם גם אפשרות של שיתוף גורמים מסחריים?
מיכאל איתן: עלה פעם איזה שהוא רעיון כזה?
מיכאל איתן: כרטיס כזה יכול לשלב גם כרטיס נהיגה?
עופר שי: רשיון נהיגה אתה מתכוון.
מיכאל איתן: למה אי אפשר היה להשתמש למשל, בזיכרון שיש שם, שהרידר יקרא אם יש לו רשיון נהיגה?
עופר שי: חשבנו על זה.
עופר שי: באופן עקרוני, זה פלטפורמה, אבל תיאורטית, אתה יכול לשים שם את רשיון הנהיגה וכל דבר אחר.
עופר שי: כדי ליישם את זה, יש בעיה חוקית.
עופר שי: לתעודת הזהות יש שימוש מסוים בחוק מסוים ורשיון הנהיגה זה דבר אחר.
שמיל גינצברג: רשיון נהיגה אפשר לשלול לך.
עופר שי: יש פה בעיה בסיסית פונקציונאלית.
מיכאל איתן: להפך, זה יותר טוב, כי ...
חיים רביה: רשיון נהיגה, יש לו מצג חזותי והוא גם מוגבל בזמן.
חיים רביה: התוקף שלו מוגבל בזמן.
בועז דולב: יש לי הערה ואני אחזור על מה שאמרתי: תמיד, בכל פרוייקט שאנחנו עושים אותו, אויבו של הטוב בפרוייקטים האלו הוא הטוב ביותר.
בועז דולב: אם אנחנו לא נקצה עכשיו משהו שאפשר לבצע, אם תבואו לנו עם חוקים חדשים שיאפשרו לנו לעשות - -
מיכאל איתן: לא פניתם אלי, הייתי משנה את החוק.
בועז דולב: אנחנו אומרים: אנא, עזור לנו לגבי עוד הרבה דברים.
בועז דולב: למשל, סוג דם, דבר מאוד טריוויאלי, שיכול לעזור להרבה מאוד דברים.
מיכאל איתן: אנחנו נבחן את זה.
מיכאל איתן: סוג דם זה יכול להיות בעיה.
מיכאל איתן: לפחות יצאנו עם דבר אחד.
מיכאל איתן: אנחנו נפגשים אחת לחודש בערך, במשך המון חודשים, והגענו למסקנה שהיינו צריכים את הישיבה הזאת בתנאי שתוכל להגיד לי, שיש רעיונות לשינוי בחקיקה ואני אומר לך, שאני מוכן לקבל.
מיכאל איתן: רק תכתבו לי את הדברים ואני אעביר את זה לבדיקה משפטית, ואם יש אפשרויות, אנחנו נעשה את זה.
עופר שי: חשיבה נעשתה.
עופר שי: השיקול היה בין היתר שיקול פרקטי, כמו שבועז אמר.
עופר שי: יש חקיקה קיימת ולכל תהליך של חקיקה, יש מגבלות ויתרונות.
עופר שי: אנחנו לא שוללים את זה לטווח הארוך, אבל כדי לא לעכב את הפרוייקט אנחנו מתבססים על מה שקיים היום.
עופר שי: דברים נוספים אפשר יהיה לעשות בעתיד.
עופר שי: זו רק תחילת הדרך ובהחלט אפשר להביא לפה דברים נוספים.
בועז דולב: לגבי המשפט שמתקיים כרגע: האם אפשר שמשרד המשפטים יטפל בזה שהעסק יזוז יותר מהר?
בועז דולב: אנחנו מאוד נשמח.
מיכאל איתן: כל זמן שאין שופטים דיגיטליים, משרד המשפטים לא יכול להשפיע על שופטים, וטוב שכך.
משה בר שלמה: אפשר לשאול שאלה?
משה בר שלמה: שאלה כללית.
מיכאל איתן: אל תשאל, תעביר לי פתק.
מיכאל איתן: אי אפשר לקיים היום דיון בנושא תעודת הזהות הדיגיטלית, בגלל שהנושא עומד ותלוי בבית המשפט.
מיכאל איתן: אמרתי, מה הקשר בין זה לבין דיון של הכנסת?
מיכאל איתן: אבל הבטחתי, שאנקוט באמצעי זהירות.
מיכאל איתן: אני לא יודע מה אתה עומד לשאול.
משה בר שלמה: שאלה מאוד כללית, שקשורה לנושא של הזדהות בכלל, לגבי בדיקה ביומטרית: ישנה מגמה היום בעולם, גם בארצות הברית וגם באירופה, להגיע למצב שתוך מספר שנים, ההזדהות במעברי גבול ובכלל תהיה באמצעות דרכון ואיזה שהוא משהו ביומטרי, כף יד או אצבע.
משה בר שלמה: זה יהיה האמצעי להיכנס לארצות הברית.
משה בר שלמה: גם דרכון וגם עוד משהו.
מיכאל איתן: אני פגשתי בנושא הזה לפני שלוש שנים.
מיכאל איתן: אז אולי זה לא טוב, כי אולי בשלוש השנים האלה היתה התקדמות אדירה.
מיכאל איתן: אבל אז לפחות הגענו למסקנה, שיש המון בעיות.
מיכאל איתן: מצד אחד, בעיות של חשש מבחינת ההיבט של הבירוקרטיה.
מיכאל איתן: מקום הפרט מול מקום הממסד.
מיכאל איתן: מהצד השני, יש בעיות פיסיות.
מיכאל איתן: בתביעת אצבע, יש אחוזים די גבוהים של טעויות, כתוצאה מאצבעות משומנות וממצבים כאלה ואחרים.
מיכאל איתן: זה תהליך לא הכי נעים.
מיכאל איתן: נראה לי, שאם זה יעבוד בתוך שנה בארצות הברית - -
חיים רביה: נעשית עבודה בממשלה.
חיים רביה: מר עוזי ברלינסקי, ממשרד ראש הממשלה אחראי לפעילות הממשלה בתחום הזה וזה קיבל תנופה בעקבות ההחלטה הזאת של ארצות הברית.
חיים רביה: זה נושא כבד מאוד.
מיכאל איתן: יש תשובה לשאלה שלך.
מיכאל איתן: מר רביה נתן את התשובה.
בועז דולב: כמו שאמרתי בהתחלה, יש פרוייקטים שאתה הולך אתם קדימה.
בועז דולב: אם אתה מכניס להם X דברים, אתה דופק אותם ועוצר אותם.
בועז דולב: בנושא של זיהוי ביומטרי, אם נכניס לו לתוך המכרז, דפקנו את כל המערכת הזאת.
בועז דולב: אנחנו אמרנו את הדבר הבא: בתוך הכרטיס לצורך העניין, או מה שיש בתוך הדיסקט, שמרנו מקום לאפיון זיהוי ביומטרי.
בועז דולב: אם מחר יבוא המחוקק או משרד הפנים ויגיד: אנחנו רוצים שתשים שם את המאפיינים של תביעת אצבע, בבקשה.
מיכאל איתן: אנחנו עוברים לנושא האחרון: יישום חוק החתימה האלקטרונית.
מיכאל איתן: בבקשה, גברת שפניץ.
מיכאל איתן: תגידי מה נעשה.
טנה שפניץ: אני אדבר באופן כללי ביותר ולאחר מכן, נמצא פה רשם הגורמים המאשרים, מר דרור ארם ועמית אשכנזי ממשרדנו, שמקדיש הרבה זמן לעניין הזה ועוסק בו באופן שוטף והם יוכלו לתת את ההשלמות.
טנה שפניץ: עבר החוק ועברו התקנות, ולאחר מכן היה צריך להשלים בגישור של הגורמים המאשרים.
טנה שפניץ: לצורך זה, אומר מאוד בקיצור:
טנה שפניץ: הנושא מאוד חדשני וגם אם חושבים שבחוץ לארץ יש את זה כבר שנים ויש נושאים כאלה ואחרים, צריך ללמוד הכל מחדש ולהתחיל ליישם את זה בארץ.
טנה שפניץ: כמובן שנעזרנו בניסיון בחוץ לארץ, אבל אי אפשר לקחת שום דבר באופן אוטומטי ולהשאיר אותו.
טנה שפניץ: לצורך זה, נתנו הנחיות פנימיות לרשם, כדי שהגורמים המאשרים ידעו לפי מה הרשם ינחה את עצמו.
טנה שפניץ: בנוסף לזה, ראינו את מסמכי הנהלים שלהם ועל זה ניתן יהיה לפרט.
טנה שפניץ: אני רוצה לומר, שלמרות שבמשרד אצלנו הקדשנו הרבה מאוד מאמצים ולמדנו הרבה סיסמאות ואותיות ומספרים ותקנים וכולי, הגענו עכשיו לשלב שאנחנו רוצים להרחיב מעט את היריעה.
טנה שפניץ: עד עכשיו, באמת כל המאמצים הוקדשו לגורמים המאשרים, אישור הגורמים המאשרים, להוציא אותם לדרך, כדי שניתן יהיה להפעיל את כל הפרוייקטים הממלכתיים והפרטיים ככל שניתן.
טנה שפניץ: יש החלטות של מדיניות, שמאוד מטרידות אתנו ואנחנו הולכים לטפל בהם.
טנה שפניץ: כמו למשל, לראות אם כל התקנים וכל הטכנולוגיות ומה שקבענו כשהיינו בתחילת הדרך, האם הם באמת עדין עומדים?
טנה שפניץ: האם העולם התקדם?
טנה שפניץ: האם החמרנו, האם הקלנו, האם צריך לשנות דברים?
טנה שפניץ: בנוסף לזה, הרשם יכול ורשאי לאשר טכנולוגיות שונות.
טנה שפניץ: אנחנו מתלבטים לא מעט כמה הרשם צריך להיות מעורב בטכנולוגיות, שלא אגב אישור גורם מאשר, כשאז בוודאי שהוא חייב להיות.
טנה שפניץ: אבל, ברור שצריך ליצור מדיניות חדשה בכל דבר בנושא הזה.
טנה שפניץ: אנחנו חשבנו, שעכשיו הגיע הזמן להקדיש יותר גם למשתמש.
טנה שפניץ: לעבור קצת מהגורם המאשר ולראות את האחריות של המשתמש, מתי נדע שהוא מזדהה לפי השיטה הזאת ונדע שהוא חותם?
טנה שפניץ: מה המשמעות וההסברים שנקבל וכולי.
מיכאל איתן: ישנם כאן נציגי החברות שזכו במכרז?
קריאות: זה לא מכרז.
מיכאל איתן: ישנו פה נציג של secure net.
מיכאל איתן: הנציג השני איננו.
מיכאל איתן: אתה יכול להשכיל אותנו קצת, מה קורה מנקודת המבט שלכם?
יורם הכהן: כן, בהחלט.
יורם הכהן: אנחנו קיבלנו את האישור ב-6 לפברואר, ולמעשה ההכרה של האופרציה מהבחינה התפעולית היתה שבוע אחרי זה.
יורם הכהן: אנחנו הנפקנו מאז, נכון להיום, למעלה מ-1000 פקודות אלקטרוניות במסגרת פרוייקט של הרשות לניירות ערך.
יורם הכהן: זאת אומרת, יש כבר ניסיון של הנפקה בפועל של תעודות, לפי חוק חתימה אלקטרונית.
יורם הכהן: תעודות שמשמשות חתימה אלקטרונית מאושרת.
יורם הכהן: צריך להבין, שגורם מאשר מנפיק גם תעודות שהן לא למה שנקרא טובות חוקיות, בלשון העם.
יורם הכהן: תעודות שמשמעותן למטרות אחרות כמו הצפנה או חתימה דיגיטלית שהיא לא חתימה אלקטרונית מאושרת.
יורם הכהן: את זה עשינו לפני כן ואנחנו עושים את זה גם היום.
שמיל גינצברג: SSL למשל, לאבטחת אתרים.
יורם הכהן: תעודות לפתיחת תקשורת של SSL, זיהוי של אתרים משני הצדדים.
יורם הכהן: ..
יורם הכהן: יש תעודות ברמה של מאובטחת, מה שנקרא בחוק חתימה אלקטרונית מאובטחת ולגבי הנושא של השינויים שעושים בתקנות מס הכנסה, מס הכנסה נתן איזה שהוא אישור זמני לגופים מסוימים, להתחיל לעבוד בחשבונות אלקטרוניים עם חתימות אלקטרוניות ומס הכנסה נקט בגישה שאומרת:
יורם הכהן: אנחנו מקבלים גם חתימה אלקטרונית מאובטחת, לא רק מאושרת.
יורם הכהן: אנחנו, במסגרת הפרוייקט, מנפיקים תעודות אלקטרוניות למטרה של חתימה אלקטרונית מאובטחת, לנושא של חשבוניות אלקטרוניות.
יורם הכהן: הניסיון שיש היום, בפרוייקט של ניירות ערך, הוא ניסיון מאוד גדול, מכיוון שלהפעיל את החוק בצורה מעשית עם כל מיני דברים במובן של הצעת - -
מיכאל איתן: יש כאן נציג של ניירות ערך?
מיכאל איתן: אתם מרוצים מהפעילות הזאת?
נתן הרשקוביץ: בשלב זה, כשפרוייקט "מגנה" של הרשות לניירות ערך נמצא בשלב הסופי של הרישום מורשה חתימה וקבלת תעודות, אנחנו יכלים לומר שאנחנו מאוד מרוצים, הן מהתפקוד והן מיישום החוק והתקנות לפיהם.
מיכאל איתן: אולי אתה יכול לומר בשתיים שלוש מילים, מה זה יעשה בפועל מבחינת החיסכון בכל התהליך של החתימה הדיגיטלית?
נתן הרשקוביץ: חברות, קרנות נאמנות ויועצי השקעות שכפופים לדיווח הרשות, ישלחו דיווחים לרשות ולציבור במדיה אלקטרונית.
מיכאל איתן: מהי כמות הדיווחים שבה מדובר?
מיכאל איתן: סדר גודל של כמה?
נתן הרשקוביץ: אנחנו מדברים על סדר גודל של מאות אלפי עמודים בשנה.
מיכאל איתן: עכשיו, במקום לשלוח את זה בנייר, הם יוכלו לשלוח את זה בקבצים?
שמיל גינצברג: באתר היום, כשאתה נכנס דרך האינטרנט ואתה רואה דיווח, הוא סרוק ובלתי קריא.
נתן הרשקוביץ: האתר שאתה רואה סרוק הוא אתר הבורסה.
נתן הרשקוביץ: באתר הרשות, כשיעלה לאוויר, יהיה קבצים.
מיכאל איתן: בסדר, אני רוצה שנמשיך.
מיכאל איתן: אני רוצה להבין עוד פעם, מה קרה?
מיכאל איתן: בגלל הטכנולוגיה של החתימה הדיגיטלית, אפשר היום, במקום להטיל על כל החברות לשלוח דוחות שמסתכמים במאות אלפי עמודים בדואר או באמצעות שליח, או איך הם היו עושים את זה?
נתן הרשקוביץ: נכון, בדואר, שליח, פקס וכל מיני כלים אחרים.
נתן הרשקוביץ: הבעיה היתה, שזה לא הגיע לציבור באופן מיידי ובאופן שוויוני - -
מיכאל איתן: זאת אומרת, אנחנו מרוויחים כאן שני דברים: מצד אחד, הקלה לחברות עצמן, שהן יכולות במקום לשלוח את זה באמצעי השליחות הקודמים שהם יותר יקרים - -
נתן הרשקוביץ: להדפיס עשרות עותקים של כל דבר ומאות עותקים לפעמים, כשפעם אחת הוא שולח.
מיכאל איתן: מצד שני, היכולת שלכם להעלות את זה מיד לאתר ואז כל אחד יכול לקרוא את זה.
מיכאל איתן: עכשיו, כל זה יתאפשר רק בגלל שנוסף האלמנט של החתימה, כי ללא החתימה, אי אפשר היה לעשות זאת.
נתן הרשקוביץ: אין ערך לדיווחים הכספיים.
נתן הרשקוביץ: אנחנו משתמשים כמובן בחתימה אלקטרונית מאושרת - -
מיכאל איתן: מגיע למשרד המשפטים יישר כוח על היוזמה.
נתן הרשקוביץ: בהחלט כן.
נתן הרשקוביץ: משרד המשפטים והרשם.
נתן הרשקוביץ: נקודה אחרונה שרציתי להדגיש: אנחנו משתמשים בחתימה אלקטרונית מאושרת, שזו הרמה הגבוהה ביותר הנדרשת בחוק.
מיכאל איתן: אני מקווה מאוד שבתום הקדנציה של הכנסת הזו, יהיו לנו כמה עשרות כמוך בתחומים שונים של המשק והמינהל, שיעשו שימוש באמצעים האלה.
מיכאל איתן: גברת שפניץ אומרת, שאם נחכה לכמה עשרות, יכול להיות שנעשה שתי קדנציות עד הבחירות הבאות.
נתן הרשקוביץ: אנחנו מאמינים שהצלחת הפרוייקט שלנו, במלוא הצניעות, תפתח את הדרך לפרוייקטים נוספים בארץ.
מיכאל איתן: החברות יתחילו לראות שיש בזה יתרון והן בעצמן תתחלנה לאמץ את זה.
יורם הכהן: לגבי פרוייקטים במגזר הלא ממשלתי, בכל מה שנקרא טכנולוגיה ...
יורם הכהן: שחתימה דיגיטלית זה אחד הענפים שלה, אני חושב שכל הציבור, גם החברות, מסתכלות היום על מה שהמדינה עושה.
יורם הכהן: חוק חתימה אלקטרונית, להזכירכם, זה מסמך חתום.
יורם הכהן: לכן, מקום שבאמת נדרש גורם מאשר, זה בעיקר אינטראקציה של הממשלה עם האזרחים.
יורם הכהן: זה חלק מממשל זמין.
מיכאל איתן: אני מבקש להקדיש מספר דקות לעניין של הצו, כדי שנוכל לקבל הבהרות.
טנה שפניץ: אני רק רוצה להציג קצת את הכבוד האבוד של הממשלה, כי קודם אמרו הכל לכנסת.
טנה שפניץ: אני רוצה לומר - -
מיכאל איתן: לא אמרתי הכל.
מיכאל איתן: את החוק יזמה הממשלה.
טנה שפניץ: לא משנה.
טנה שפניץ: אנחנו עובדים עם כולם, אין שום בעיה.
טנה שפניץ: אני רוצה לומר, שאנחנו עושים אצלנו במשרד, אנחנו גם מלווים בייעוץ גורמים שונים שרוצים להיכנס לעולם האלקטרוני ולעזור להם להשתמש בחתימה או להזהיר אותם במקומות שיש להם בעיות.
טנה שפניץ: יש לנו כמובן קשר עם משרד האוצר, גם עם מערכת הביטחון.
טנה שפניץ: ..
טנה שפניץ: היום היו אצלנו למשל בנושא האוניברסיטאות.
טנה שפניץ: הם רוצים להשתמש במידע בצורה הרבה יותר כללית וצריך לעשות את הליווי המשפטי.
טנה שפניץ: זאת אומרת, בנושא של החתימה, הם מנסים לקדם את המידע.
טנה שפניץ: אנחנו בכל זאת ועדת אינטרנט, אז גם עשינו וחתמנו אצלנו על האתר, טיוטת דוח של מסחר אלקטרוני בוועדה בין משרדית, שמתייחסת לחוזים, לאחריות ספקים ונזיקין, להגנת הצרכן, לפרטיות.
טנה שפניץ: אלה הכל תכנונים שאנחנו מחכים להערות מהציבור, כדי להוציא דוח סופי ואחר כך לגלגל את החקיקה במקום שצריך, שזה משהו הרבה יותר כללי.
מיכאל איתן: יישר כוח.
טנה שפניץ: מה שעוד אנחנו מנסים לעשות, זה להיכנס לקשר יותר אינטנסיבי עם העולם.
טנה שפניץ: אלה דברים יחסית יקרים.
טנה שפניץ: היינו רוצים שהרשם יוכל לשבת אצל איזה שהוא רשם אירופי לתקופה מסוימת, וכאן אנחנו מנסים לעבוד דרך הסכם האסוציאציה עם האיחוד האירופי ודרך תהליך ברצלונה, שאני לא רוצה להרחיב בעניין, אבל זה תהליך מסוים שיש כספים למעונינים בנושא של המסחר האלקטרוני ולנסות ליצור איזה שהוא קשר הרבה יותר הדוק עם רשמים אירופים, שזה די דומה ונצמדנו אליהם, ולנסות לפתח את כל הנושא הזה על רמה בין-לאומית יותר.
טנה שפניץ: אנחנו מעריכים שעוד מעט, אנחנו נצטרך להתייחס, כשיבואו חתימות מחוץ לארץ, מה אנחנו עושים בנושא הזה.
טנה שפניץ: צריך למלא את הכל בתוכן.
טנה שפניץ: החוק הוא מסגרת.
טנה שפניץ: התקנות היא מסגרת.
טנה שפניץ: ברגע שאתה מתחיל להיכנס לפרטים, זה שעות על גבי שעות.
טנה שפניץ: אז עכשיו דרור ועמית, אם אתם רוצים להשלים התייחסות נוספת, בבקשה.
טנה שפניץ: דרור ארם: רשם הגורמים המאשרים במשרד המשפטים, יש לו שתי סמכויות חשובות: הראשונה - זה רישום גורמים מאשרים ופיקוח עליהם.
טנה שפניץ: הסמכות השניה היא של טכנולוגיות והנפקת חתימה אלקטרונית, שבכלל זה נכנסים כרטיסים חכמים, טוקנים וכל מערכת שיכולה להפעיל חתימה אלקטרונית.
טנה שפניץ: לגבי הסמכות הראשונה של רישום ופיקוח, אז כפי שציינו פה, ישבו שני גורמים מאשרים, חברת קורסנט וחברת סקיורנט.
טנה שפניץ: תהליך הרישום היה מורכב בשלב ראשון, מתנאי דרישות.
טנה שפניץ: העברנו את זה לחברות המבקשות, כדי שיערכו בהתאם.
טנה שפניץ: שלב שני, היה שלב של ביקורת במתקנים ונתנו להם הנחיות ולאחר שהושלמו כל הדרישות שלנו, כמו כן במסגרת תהליך הרישום, אנחנו גם אישרנו מסמכי נהלים שלהם, שלפי החוק הם אמורים לפרסם לציבור והם מפרטים את כל נהלי העבודה בכל תחומי הפעילות שלהם, החל משלב של זיהוי מבקשי תעודות, ניהול מאגרי תעודות, ביטול תעודות.
טנה שפניץ: כל זה אמור להיות מפורט במסמך הנהלים.
טנה שפניץ: כיום, אנחנו נמצאים בגיבוש של תכנית לפיקוח, כשהמטרה היא בכל חצי שנה לארגן איזה שהוא פיקוח, כולל ביקורים והנפקת מסמכים, כדי לוודא שהם עומדים בדרישות החוק והתקנות בהנחיות הרשם והמסמכים שלהם עצמם.
טנה שפניץ: הסמכות השניה של הרשם היא אישור טכנולוגיות.
טנה שפניץ: הנושא הזה נמצא בעולם בתהליך של התגבשות ושל עיצוב.
טנה שפניץ: בגלל ההתפתחות הטכנולוגית המואצת, יש כאן ניסיון למצוא איזון מצד אחד, להבטיח את נאמנות הטכנולוגיות ומצד שני, כמובן לאפשר חופש פעולה לשוק.
טנה שפניץ: להבטיח שלא ליצור חסם גדול מדי ולהבטיח שיהיו מספיק טכנולוגיות עדכניות, זמינות, שאפשר להשתמש בהן.
טנה שפניץ: אנחנו יצרנו בנושא הזה של אישור טכנולוגיות שיתוף פעולה עם הרשות להסמכת מעבדות, שנותנת לנו ייעוץ מקצועי בבדיקת בקשות שהוגשו לנו.
טנה שפניץ: יש כאן מחשבה, אנחנו בודקים אפשרות להסמיך מעבדות בארץ, שיהיו מורשות לבדוק התאמה של טכנולוגיות לדרישות.
טנה שפניץ: הוגשו כמה בקשות לאישור.
טנה שפניץ: לפחות לגבי בקשה אחת, אנחנו מצויים בהליך מתקדם של בדיקה ויש להם כבר תעודת התאמה לתקן.
טנה שפניץ: ברוחך – זאת אומרת, הרעיון הוא, שבעצם הרשות הלאומית עכשיו לומדת את המידע וגם עוזרת לנו תוך כדי זה, כדי לתת אישור למעבדות פרטיות שיוכלו לאשר את הטכנולוגיות ולבוא לרשם עם איזה שהוא אישור, כדי שהוא יוכל להיכנס לעניין.
יורם הרבן: בעניין אישור טכנולוגיות, זו נקודה מאוד חשובה - -
מיכאל איתן: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע.
מיכאל איתן: זו רמה שמעסיקה אותך ואותם ולא את הציבור הרחב כרגע.
מיכאל איתן: מעניין אותי אם נמצאים כאן נציגים מאיגוד הבנקים.
מיכאל איתן: מר וינטראוך, נציג בנק דיסקונט, ידוע לך משהו על היערכות של הבנקים לנושא של החתימה הדיגיטלית?
אלי וינטראוך: אנחנו נמצאים בשאלה של בדיקת הבעיות הצפויות.
אלי וינטראוך: בעיקר מעסיקים אותנו הסיכונים והלוגיסטיקה שלנו.
אלי וינטראוך: להערכתנו, העלויות הכרוכות בכניסה לנושא הזה הן גבוהות.
מיכאל איתן: לגבי בנקים אחרים אתה לא יודע?
אלי וינטראוך: לא.
דובר: הסיוג שנקבע בצו הקפיא או מאוד קירר את הבנקים בנושא הזה.
מיכאל איתן: אין להם דירוג.
מיכאל איתן: אני רוצה להבין דבר אחד: כשאתם קוראים היום את הצו, כתוב כאן בסעיף 9: כללי הבנקאות, שירות ללקוח, גילוי נאות במסירת מסמכים לעניין הסכמים בין תאגיד בנקאי לבין הלקוח.
מיכאל איתן: כלומר - -
שמיל גינצברג: כל מה שבין תאגיד בנקאי ללקוח.
עמית אשכנזי: זו טעות שמנסים לחזור עליה עשר פעמים ואולי היא תהיה נכונה בסוף.
עמית אשכנזי: אם הייתי פותח את כללי הבנקאות - שירות ללקוח, למיותר לציין אם היית פונה אלינו לפני הטענה הקצת מוגזמת שזה ממית לגמרי את החוק, זה בסוגריים.
עמית אשכנזי: אם היית פותח את כללי הבנקאות - שירותי לקוח שמוזכרים שם והיית רואה שלקוח, לפי כללי הבנק של שירות ללקוח, אלה כללים שהתקין בנק ישראל והוא בכל זאת גוף שיש לו מה להגיד ביחסים בין בנק ללקוח, והוא מחייב חתימה רק בהסכם הראשון שבו פותחים חשבון, או שאתה מבקש כל מיני שירותים מסוג מאוד מיוחד.
עמית אשכנזי: הדבר הזה מופיע שם משיקולי בנק ישראל ומשיקולי הלבנת הון.
עמית אשכנזי: לעניין התצהיר - -
מיכאל איתן: רק רגע, אתה ידעת את מה שהוא אומר?
אלי ויטראוך: כן, בהחלט.
מיכאל איתן: הבנקים הביאו את זה בחשבון ואחרי כן, הם ידעו שרק חתימה אחת, הגיעו למסקנה שאולי זה לא כלכלי.
אלי וינטראוך: הכל לא כלכלי, מהסיבות של השקעה בלוגיסטיקה - -
מיכאל איתן: אני לא נכנס לזה כרגע.
מיכאל איתן: זה לא מעניין אותי.
מיכאל איתן: אני רוצה שדבר אחד יהיה ברור, שהצו לא הפך את זה ללא כלכלי.
מיכאל איתן: לבנקים יש את השיקולים שלהם.
מיכאל איתן: למה להגיד שזה לא כלכלי בגלל הצו?
מיכאל איתן: זה לא כלכלי בגלל שהבנקים אומרים שזה לא כלכלי.
חיים רביה: יש איזו אי הבנה: אני עורך דין פרטי, אני פותח הרבה מאוד חשבונות בנק וחשבונות נאמנות.
חיים רביה: האם די בזה שפעם אחת ויחידה אחתום מול הבנק שלי על הסכם והוא יכיר אותי, כדי שלהבא אוכל לפתוח חשבון - -
מיכאל איתן: אתה מכניס כאן אלמנט נוסף של נאמנות.
חיים רביה: לא, חשבונות כל שהם.
חיים רביה: נניח החשבונות האישיים שלי, נניח שאני זקוק לעשרות בשנה.
חיים רביה: האם בכל פעם שאני פותח חשבון עלי להגיע פיסית אל הבנק ולהזדהות או שאני מבין ממך, שדי בזה שפעם אחת ויחידה הזדהיתי בפניו ולעתיד אוכל לפתוח את החשבונות דרך חתימה דיגיטלית?
עמית אשכנזי: אני כמובן לא פרשן מוסמך של כללי הבנקאות, השאלה קצת מכוונת, אבל הסכם ראשון, זה אומר שאתה לא יכול לשבת במשרד ולפתוח עשרות חשבונות בנק מבלי שתתייצב פיסית בסניף ופקיד של הבנק יזהה אותך.
עמית אשכנזי: הצעד הבא יהיה, שהבנק יכיר בגורם מאשר שינפיק לך תעודה לצורך עשיית עסקאות מהסוג הזה, שהם פתיחת חשבונות.
חיים רביה: אבל אסור לפי החוק.
עמית אשכנזי: רק רגע.
עמית אשכנזי: כרגע, אתה שומע מהבנק שלגבי הדברים היותר פשוטים הם לא משתמשים בחתימה דיגיטלית.
עמית אשכנזי: כאשר הדבר הזה יוטמע - -
מיכאל איתן: רק רגע, אני אפשט את השאלה ואציג אותה בשני מצבים: יש לי חשבון עם מספר חשבון.
מיכאל איתן: אני רוצה בתוך החשבון הזה, לפתוח חשבון של מטבע זר, שמקבל בבנק את אותו מספר.
מיכאל איתן: יש לי חשבון עם אשתי, חשבון עובר ושב, ואני רוצה לפתוח עוד חשבון עובר ושב.
מיכאל איתן: הם קוראים לזה חשבון מוביל או ראשי.
מיכאל איתן: כלומר, יש כאן שני מצבים: מצב אחד, שאתה אומר פתיחת חשבון לגמרי שונה ומצב שני, בתוך החשבון לעשות כל מיני פעולות, שיכול להיות שמבחינת הנוחיות הבנקאית, כשאני פונה לבנק, הם פותחים חש"ק, כך זה נקרא או משהו כזה.
מיכאל איתן: יש לו טכניקה.
מיכאל איתן: השאלה היא כזאת: אם בחשבון הזה, בגלל שהפעולה קשורה לפתיחת חשבון, אני אצטרך כל פעם לבוא - אז זה באמת מרוקן מתוכן.
מיכאל איתן: אם זה באמת רק לפתיחת החשבון הראשי באותו מעמד, ואחר כך אני יכול לעשות את כל הפעולות שבדרך כלל רוצים, זה דבר אחר.
טנה שפניץ: אני רוצה להעיר, אם רוצים להיכנס לפרטי פרטים שכאלה, לדעתי צריך להזמין את נציגי בנק ישראל, כי אנחנו לא ממש המומחים בעניין הזה.
טנה שפניץ: זה נעשה בתיאום אתם ואני חושבת שצריך להזמין אותם.
קריאה: זה הפיקוח על הבנקים.
טנה שפניץ: אני רוצה להגיד משהו, כגישה כללית: שערי שמים לא נסגרים.
טנה שפניץ: אנחנו צריכים לעשות את הדברים בזהירות ולא צריך להתנפל על הכל בבת אחת.
טנה שפניץ: צריך לנסות ולהפעיל את החוק, לראות אם יש בעיות או אין בעיות.
טנה שפניץ: חשבונות בנק זה דבר מאוד רגיש ואני לא חושבת שצריך לעבור מקיצוניות לקיצוניות, שאי אפשר ללכת פעם אחת להזדהות בבנק - - אני אומרת כמדיניות שלנו.
מיכאל איתן: היום את נותנת הוראות בטלפון.
מיכאל איתן: חתימה דיגיטלית זה הרבה יותר מאובטח מאשר שיחת טלפון.
קריאה: בטלפון צריך קוד.
קריאה: סתם קוד של ארבע ספרות.
טנה שפניץ: יש הוראות מיוחדות.
מיכאל איתן: גברת שפניץ, את מתייחסת לדבר הזה כל הזמן כאילו מי יודע מה החתימה הדיגיטלית הזאת - -
טנה שפניץ: זה דבר פרוץ במידה רבה.
מיכאל איתן: איזה פרוץ?
טנה שפניץ: להוראות טלפוניות יש חוזה מיוחד עם חלוקת אחריות מסוימת, עם מה שהבנק לוקח על עצמו או לא לוקח על עצמו.
טנה שפניץ: אי אפשר להתנפל על הבנקים.
שמיל גינצברג: את אומרת לא את זה ולא את זה ולא את זה.
מיכאל איתן: את מציגה את זה לא נכון לדעתי.
מיכאל איתן: גברת שפניץ, יש כאן מחאה בגלל דבר אחד, שעד כמה שאנחנו מבינים ורואים היום, יש פחדים מסוימים בציבור, בגלל שזה חדש.
מיכאל איתן: הפחדים האלה לא הגיוניים.
מיכאל איתן: היום יותר קל לזייף חתימה על שיק - -
טנה שפניץ: מאה אחוז, אבל הבנק אחראי על זה.
טנה שפניץ: יש לך את פקודת השטרות, שאם זה מזויף אז הבנק אחראי.
טנה שפניץ: יש הסדרים משפטיים או הנחיות - -
מיכאל איתן: אבל אנחנו קבענו, שחתימה דיגיטלית היא כדין חתימה.
מיכאל איתן: אז אם הבנק יהיה אחראי וזה מה שרצינו והגישה המצמצמת שלך היא - - החוק ברוח המחוקק היה, ככלל, חתימה דיגיטלית היא שוות ערך לחתימה ידנית, למרות שהיא יותר מאובטחת מחתימה ידנית.
מיכאל איתן: אבל לא ביקשנו העדפות.
מיכאל איתן: אמרנו, איפה שכתוב בחוק חתימה, שווה לחתימה דיגיטלית.
מיכאל איתן: אחר כך, בא משרד המשפטים ואמר לנו: צריך להחריג מהכלל הזה דברים מסוימים.
מיכאל איתן: אמרנו: בסדר.
מיכאל איתן: הביאו לנו רשימה ואמרנו שגם נקבע את רשימת ההחרגות אבל הרוח היא ככלל מנחה.
מיכאל איתן: זה לא מה שאת אומרת, כי את מסלפת את כוונת המחוקק.
מיכאל איתן: את אומרת: חתימה דיגיטלית זה דבר מאוד מסוכן ולכן בכל פעם שאני אשווה בינה לבין חתימה רגילה, אני אביא להוכחה שהחתימה הדיגיטלית בסדר ואז הכל בסדר.
מיכאל איתן: זה לא הכיוון.
מיכאל איתן: הכיוון הוא מה שכתוב בחוק: חתימה, זה חתימה דיגיטלית.
מיכאל איתן: מתי לא?
מיכאל איתן: כשתהיה לנו סיבה טובה להגיד מדוע לא.
מיכאל איתן: זה הבדל של שמים וארץ ביכולת היישום.
טנה שפניץ: ראשית, אני לא מסלפת כי הייתי שותפה.
טנה שפניץ: שנית, הקטע הוא שאמרנו שיש נושאים שזה לא גלובלי.
טנה שפניץ: צריך לתת את הדעת עליהם.
מיכאל איתן: אז איפה שיש החרגה, צריך להביא לנו נימוקים טובים מדוע חתימה דיגיטלית אינה קבילה במקרה הזה ולא הוכחה לחתימה הדיגיטלית, שהיא טובה כמו חתימה רגילה.
מיכאל איתן: היא יותר טובה מחתימה רגילה.
מיכאל איתן: זה לא שבלתי ניתן לשבור אותה, אבל גם זיוף של חתימת כתב יד נעשה פי מיליון יותר בקלות.
מיכאל איתן: את רוצה להגיד לי, שאני שולח את השיקים לבנק, אז הפקיד בכלל מסתכל?
מיכאל איתן: הוא משווה, הוא עושה בדיקה גרפולוגית?
מיכאל איתן: מה רמת האמינות של החתימה של אדם?
מיכאל איתן: אני אראה לך שאני חותם חתימה בכלל לא דומה והוא מכבד את השיק.
מיכאל איתן: אז למה שלא יכבד חתימה דיגיטלית?
שמיל גינצברג: איך אומרים?
שמיל גינצברג: אחלה תירוץ, יופי.
שמיל גינצברג: איפה הסעיף הבא של הממשלה, שכל דבר על פי חוק בתקנות האלה?
שמיל גינצברג: בתקנות שעומדות בפניך, הסעיף הבא הוא כל פעולה, חתימה על פי חוק – אסורה.
שמיל גינצברג: תקרא מה אומר סעיף 10.
מיכאל איתן: סעיף 10 בתקנות: כל חיקוק ...
שמיל גינצברג: תצהיר.
שמיל גינצברג: בכל דבר, אתה מצהיר שכל מה שאמרת נכון, בכל הטפסים הממשלתיים.
שמיל גינצברג: זה תצהיר.
טנה שפניץ: לא נכון, עם כל הכבוד.
שמיל גינצברג: יש כאן בכל השמונה הראשונים, שלכאורה משום מה, כנראה מייחדים את מקצוע עורכי הדין, אבל זה לא מעניין אותי.
שמיל גינצברג: אלה פעולות שיוחדו לעורכי דין.
שמיל גינצברג: אין לי בעיה עם זה אבל כל דבר הוא תצהיר.
שמיל גינצברג: אתה רוצה שנסתכל באלף טפסים ממשלתיים?
שמיל גינצברג: כל אדם מצהיר.
שמיל גינצברג: בכל הטפסים של משרד הפנים אני מצהיר בהם, ולכן הם גם תצהיר.
חיים רביה: תצהיר הוא משהו שמוסבר מהו בפקודת הראיות והוא חייב להיחתם בנוכחות עורך דין, שופט או נוטריון.
חיים רביה: זה דבר אחר לגמרי מבחינת החוק.
מיכאל איתן: השאלה היא אחרת ושמיל לא מציג אותה נכון:
מיכאל איתן: הניסוח של הצו לא אומר בכל מקום שצריך להיות תצהיר.
מיכאל איתן: הוא אומר: כל חיקוק שנדרשת לגביו חתימת - -
טנה שפניץ: אנחנו מצמצמים יותר.