GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר גנס: אני חייב נקודה אחת רק בנושא הזה של הפרסום של חברות האינטרנט.
אמיר גנס: רק לידע כללי, דברים שאני יודע בוודאות ואין עליהם ויכוח.
אמיר גנס: בזק בינלאומי מפרסם את וואלה שופס, אינטרנט זהב מפרסמים את פי אלף, MSN ישראל לוקחים 1900 דולר לפרסום לחמישים אלף מימנים, ואין ויכוח על זה שכשבן אדם מקבל פרסום----
שי לי שפיגלמן: לא דיברנו על זה, יש הבדל משמעותי----
אמיר גנס: זו המטרה של החוק, שיהיה חוק שלהם מותר ולאחרים אסור.
אמיר גנס: פה קבור הכלב.
שי לי שפיגלמן: סליחה, זה ממש רחוק מהמציאות.
שי לי שפיגלמן: אפשר להגיד חופש הביטוי, אפשר להגיד הרבה דברים דמגוגיים.
שי לי שפיגלמן: אלף, זה לא מדויק.
שי לי שפיגלמן: יש הבדל משמעותי בין מישהו ששולח ללקוחות שלו, בין אם זה סטימצקי, אל על, או MSN ישראל, לצורך העניין, שולח ללקוחות שלו שהסכימו, שנתנו אישור, לא משנה כמה הוא לוקח על זה, הם נתנו אישור.
שי לי שפיגלמן: כשהם לא רוצים, הם יכולים להסיר את עצמם, כשהם יודעים מי המקור, כשהם יודעים את הכול, כשהם מקבלים תיבות דואר אינטרנט בחינם, זאת אומרת הם עובדים על התשתיות שלו, הלקוחות שלו שנתנו אישור מראש, לבין מישהו ששולח מיליוני אי מיילים בתפוצת נאט"ו, למי שרוצה ומי שגם לא רוצה.
שי לי שפיגלמן: אז אי אפשר בכלל להשוות.
שי לי שפיגלמן: גם OPT IN וגם OPT OUT יחולו גם על חברות כמו MSN ישראל או נטוויז'ן.
שי לי שפיגלמן: אם יהיה מאגר, ומישהו מהלקוחות של MSN ישים את עצמו במאגר, כמובן שהם לא יקבלו.
שי לי שפיגלמן: או לחלופין, אם תהיה הגדרה שאסור לשלוח בלי אישור, אם מישהו לא נתן אישור, לא יישלח.
שי לי שפיגלמן: אין קשר בין הדברים.
אמיר גנס: אין הבדל כרגע, עכשיו אתם רוצים ליצור את ההבדל.
שי לי שפיגלמן: אני לא מדברת על הצרכים שלי, אני באה בשם הצרכנים, לא בשם הצרכים שלי.
שי לי שפיגלמן: ה-MSN לא מרוויחה כלום מזה.
שי לי שפיגלמן: כן, למייקרוסופט יש מיליארדי לקוחות בכל העולם, כן, היא באה בשם הצרכנים.
יגאל ברקת: יש לי עוד הערה אחת קטנה ואני חושב שהיא תאיר איזה שהוא צד בדיון לעניין רשימת התפוצה והקלות שבה אפשר לקחת, או מידת החשיפה שיש ברשימת התפוצה עם הכתובות והשמות והטלפונים הסלולאריים והכול.
יגאל ברקת: אנחנו מכלילים פה את הכול, גם מייל דרך הטלפון, גם SMS, גם אם-שוטינג או דואר זבל, מכלילים את זה בחבילה אחת וזה לא נכון.
יגאל ברקת: רבותיי, התהליך מדבר על המייל-שוטינג שהוא התופעה הכי מטרידה כי העלות שלו היא אפס, אפס מוחלט.
יגאל ברקת: מי שמשלם את העלות זה אנחנו.
מיכאל איתן: אתה מקדים את המאוחר.
מיכאל איתן: אנחנו נגיע לזה בקריאת הסעיפים של החוק.
יגאל ברקת: זה חשוב לגבי קביעת המודל, משום שאתה יכול היום להחליט שאתה כרגע מוציא את נושא הטלפון ואת נושא ה-SMS מתוך הרשימה וכל מה שאתה חושף בתוך הרשימה זה בסך הכול כתובת ה E-mail של הבן אדם שזאת חשיפה מינימלית לגמרי ואז המודל האמריקאי נראה אחרת לגמרי.
יגאל ברקת: אני בעד OPT OUT.
מיכאל איתן: אנחנו יכולים לקבוע לגבי כל דבר מודל אחר.
מיכאל איתן: אנחנו לא חייבים, אנחנו נגיע לזה בפירוט.
מיכאל איתן: נתמקד בתפיסה הכללית, בעיקר הדואר זבל שאנחנו מקבלים.
רשף חן: יש למשל את הבעיה של אלה שעוברים בתיבות דואר ומחלקים.
רשף חן: אתה יכול את זה, למשל, לפתור על ידי מדבקה, לקבוע שמותר לשים מדבקה על הדואר ושאז אסור לשים לך דואר.
רשף חן: ומי שלא יעמוד בזה, אני אתבע אותו בתביעה ייצוגית.
רשף חן: כל פריט כזה זה 500 שקל, אני אתבע אותו תביעה ייצוגית בשם כל השכונה שלי ואני מבטיח לך שזו תהיה הפעם האחרונה שהוא ישים.
רשף חן: אחרי זה אני אתפשר אתו שהוא יתחייב לעולם לא לעשות את זה ונגמר העניין.
רשף חן: אין שום בעיה.
שלומי דגן: יש איזה אלמנט אחד שלא דיברנו עליו והוא הישימות והקלות של האכיפה.
שלומי דגן: אנחנו סבורים שבשיטה האמריקאית הקונץ הזה נכנס למועד מסוים והוא מחליט שמתאריך זה וזה אנחנו חוסמים אתרים מסוג מסוים, זה מן תיעוד מסוים שלאחר מכן אם הוא יצטרך ללכת לתביעות קטנות, עם אותו תיעוד יהיה יותר קל להוכיח שהוא צודק.
שלומי דגן: בעוד שבשיטה האירופאית תחול חובת ההוכחה על אחד משני הצדדים.
חיים רביה: לא, בשיטה האירופאית תחול חובת ההוכחה על זה שטוען שקיבל הרשאה.
חיים רביה: לכן אתה מוריד עומס מהצרכן.
שלומי דגן: בית העסק יגיד, אתה נתת לי הרשאה לדוור לך, והצרכן ישאל, איפה?
שלומי דגן: אז הוא יגיד, אתה זוכר שחתמת לי על ארבעה מסמכים, שהחתמתי אותך על זה וזה וזה וזה, זאת ההרשאה.
שלומי דגן: עכשיו, הצרכן ירצה לבטל, עכשיו גם לבטל זה עלול לא להיות פשוט.
שלומי דגן: זה היתרון של מאגר המידע הזה שדיברנו עליו.
אלי שחף: יש פה הבדל בהחלט בין ה- E-mail ככלי אינטרנטי, יש הבדל בין כלי אינטרנטי שבו אפשר לאחסן אולי מיליון, אולי מיליארד לקוחות, לבין כל צורה אחרת שבית עסק צריך להחתים אותך שקנית.
אלי שחף: צריך להכניס את זה לארכיון בגודל של בלומפילד, על מאתיים אלף לקוחות.
מיכאל איתן: אני גמרתי לדבר (עם משרד התקשורת).
מיכאל איתן: אני אגיד לכם את האמת, אני כבר הייתי בלחץ לחוקק את החוק הזה לפני שלוש או ארבע שנים ואני כל הזמן אמרתי 'תשמעו, זה עוד מוקדם, אני לא בטוח אם צריך את החוק, נראה איך זה עובד במקומות אחרים'.
מיכאל איתן: גם עכשיו אני עוד לא באלף אחוז בטוח, אבל לפחות דבר אחד, אם אני ממשיך לטפל בו, צריך לקבל החלטה לכאן או לכאן.
רשף חן: למה המשרד מתנגד ל-OPT OUT?
אבי אזוז: מעבר לכל הטיעונים המאוד לטעמי נכונים שהושמעו כאן, גם אם אתה מסתכל על הצד הפרגמטי ולוקח את ארצות הברית כדוגמה, כולם פה העלו את ארצות הברית על ראש שמחתם, גם שם הם הלכו כברת דרך עם ה-OPT OUT ולא מימשו את זה.
אמיר גנס: למה?
אמיר גנס: אני, כל השרתים שלי הם בארצות הברית.
אמיר גנס: אני נמצא בארצות הברית, אני חייב להקצות AP שלי, אני חייב שורות נושא מתאימות, אני חייב שורת הסרה, אני חייב כתובת, אני חייב אלף ואחד דברים שיש ב-CAN SPAM OUT חוץ מאשר העובדה שמי שלוחץ 'הסר אותי' מגיע אליי ישירות במקום למאגר כללי.
אמיר גנס: אז זה לא נכון להגיד שזה לא קיים.
אייל פלום: אם את אומרת שאזרחים שומרי חוק יכבדו את החוק, כשאת קבעת שהוא חייב לשים את השורה של 'אל תתקשר אליי' ואני מסיר אותך מהמאגר----
רז לרנר: שלי.
רז לרנר: איך הוא בכלל השיג בכלל את הכתובות האלה?
אייל פלום: אתה שמעת את מה שאתה אומר עכשיו?
אייל פלום: כל מפרסם הוא עבריין.
רז לרנר: לא, אני שואל אותך, מפרסם מבחינתך הוא בן אדם שומר חוק?
אייל פלום: כן.
רז לרנר: איך הוא השיג את כתובת האי-מייל שלי?
רז לרנר: אתה יכול להגיד לי?
אייל פלום: ממאגר חוקי.
רז לרנר: איזה מאגר חוקי?
רז לרנר: אני נרשמתי באיזה שהוא מקום?
רז לרנר: יש פה סוגיה אם מפרסם הוא בן אדם שהוא בעצם שומר חוק או לא.
רז לרנר: איך הוא השיג את הכתובת שלי זה ידוע, לא על פי חוק ולא בשום צורה חוקית.
אייל פלום: הכתובת שלך זה שהיא שלך היא לא הופכת את זה אוטומטית לחסוי.
אייל פלום: כשאני מבקש מספר טלפון מ-144, מבזק, אני צריך לבקש שזה יהיה חסוי וגם אז לא תמיד עושים את זה.
קרן בירמן: טלפון זה משהו אחר, אבל כתובת אי-מייל זה כתובת אחר.
רז לרנר: השאלה בכלל איך כתובת המייל שלי הגיעה למפרסם.
מיכאל איתן: רבותיי, אני מבקש.
מיכאל איתן: יש לנו כרגע לקבל החלטה עקרונית.
מיכאל איתן: חבר הכנסת ברונפמן, אנחנו צריכים לקבל החלטה עקרונית.
מיכאל איתן: הממשלה יש לה מודל אחד, לנו, לחברי הכנסת, יש מודל אחר.
מיכאל איתן: יכול להיות שאנחנו נרד מהמודל הזה או נתאים אותו, או נשנה, עוד לא ברור לגמרי.
מיכאל איתן: ההצעה שלי היא שאנחנו נקבל החלטה שאנחנו מתקדמים בחקיקה על בסיס ההנחה שאנחנו הולכים על המודל האמריקאי, לגבי דואר זבל, לגבי דואר אלקטרוני.
מיכאל איתן: אנחנו לא מקבלים החלטה גורפת בשלב הזה שהמודל האמריקאי תהיה התשובה שלנו גם לגבי שאר סוגי התקשורת ואנחנו גם לא מקבלים החלטה שלא נכניס בה איזה שהם שינויים ושיפורים או איזה שהם פשרות שיוכלו לקחת חלק מהאלמנטים או הליקויים, לתקן ליקויים מסוימים שעלו בדרך.
מיכאל איתן: אבל אנחנו יוצאים לדרך החקיקה, כאשר אנחנו מקדמים את המודל האמריקאי.
מירב ישראלי: יש גם את השאלה לאן תעבור ההצעה הממשלתית ואם היא תעבור לוועדת הכלכלה, ייווצר מצב מוזר.
מירב ישראלי: יש הצעה אחת שהיא עכשיו בוועדת כלכלה והיא כבר נדונה.
מירב ישראלי: זה היה תיקון לחוק הבזק (של גילה פינקלשטיין), כנראה שהעבירו את זה אוטומטית.
מירב ישראלי: הם הוסיפו, בדיון ב- 6.6, בוועדת הכלכלה, הם החליטו להוסיף דואר אלקטרוני.
מירב ישראלי: זה המצב כיום.
מירב ישראלי: ועדת הכלכלה התאימה למעשה, לפי מה שהבנתי, את ההצעה של גילה פינקלשטיין.
מירב ישראלי: גילה פינקלשטיין הגישה משהו דומה לתזכיר הממשלתי, זה מה שקרה.
מיכאל איתן: אנחנו ממשיכים לעבוד.
מיכאל איתן: לישיבה הבאה אני רוצה להתקדם.
מיכאל איתן: אני רוצה לדעת מה צריך לעשות מבחינת התאמת הנוסחים.
מירב ישראלי: אם אתם רוצים שאני אכין נוסח מתוקן לישיבה הבאה, אתם צריכים להנחות אותי.
מיכאל איתן: את צריכה לשבת עם הממשלה.
מירב ישראלי: השאלה אם זה יהיה מקובל עליהם.
מירב ישראלי: אתם רוצים נוסח של הוועדה.
מירב ישראלי: אז אני יכולה לשבת איתם ואני כבר מראש משערת שהם לא יסכימו למה שאתם הצעתם.
מירב ישראלי: יש שוני מסוים בין שלוש ההצעות הפרטיות, הן לא זהות.
מירב ישראלי: אז אני צריכה איזה שהיא הנחיה לגבי המנגנון פחות או יותר.
רשף חן: כן, אני ראיתי שבהצעה הממשלתית יש הגדרה טובה ונכונה של סוגי המדיה.
מירב ישראלי: הדבר המרכזי שאנחנו דנו עליו בעצם בישיבה הזאת והוא הכי חשוב וממנו גם במידה מסוימת נגזרים הדברים האחרים, זה סוג ההסדר.
מירב ישראלי: שזה אומר, הנושא של OPT IN או OPT OUT, בבסיס, מאגר או לא מאגר.
מירב ישראלי: זה בעצם הנושא העיקרי.
מירב ישראלי: אתם בעיקרון מעוניינים ב-OPT OUT, בקיום של מאגר.
מירב ישראלי: לא אתר אינטרנט, אלא מאגר.
מירב ישראלי: יש הבדל, מאגר גם יהיה יותר מוגן, צריך להגדיר.
מירב ישראלי: מי אתה רוצה שינהל את המאגר הזה?
מיכאל איתן: משרד המשפטים, רשם מאגרי מידע.
מירב ישראלי: יש פה כל מיני אופציות.
מירב ישראלי: אני אעשה כמה אופציות.
מירב ישראלי: אני אקח את שלוש ההצעות הפרטיות, אני אעשה לכם אופציות, אני אשלב אותן.
מירב ישראלי: אז בעיקרון אתם רוצים מאגר, אתם רוצים OPT OUT.
מירב ישראלי: מה שנגזר מזה זה בעצם כל הנושא של מה כשמישהו שולח, מה הוא צריך לפרט במה שהוא שולח כדי שתוכל להוריד את עצמך מהמאגר.
מיכאל איתן: למה שלא נעשה את זה בתקנות?
מיכאל איתן: אנחנו לא צריכים להתעסק עם הפרטים.
מיכאל איתן: השר יתקין תקנות ושם יקבעו איך יהיה הטופס.
מירב ישראלי: הנושא של הסנקציות זה נושא חשוב.
מירב ישראלי: הסנקציות כרגע שמוצעות בהצעה הממשלתית שזה יהיה עבירה פלילית לנהוג בניגוד להסדר שנקבע, פלוס אחריות אישית על מנהלים, מה שנהוג.
מירב ישראלי: מה שהם קבעו עוד שזה יהיה עוולה בנזיקין ותביעה ייצוגית, שזה אומר שהצרכן הקטן ילך בתביעה ייצוגית ורק גופים מסחריים יותר גדולים שייגרם להם נזק יותר גדול, בעצם יוכלו ללכת במסלול הנזיקי הרגיל.
רשף חן: זה הכול טוב ויפה מלבד זה שחסר להם נזק קבוע מראש.
מירב ישראלי: אם יהיה נזק קבוע מראש, אז לצרכן הקטן תהיה אפשרות ללכת גם בנזיקין ולא רק בתובענה ייצוגית.
רשף חן: הצרכן הקטן, יש להניח שאפילו אם זה 500 שקלים, אולי הוא ילך לתביעות קטנות.
רשף חן: אבל אם יש לך 500 שקל כפול 1000, התביעות הייצוגיות יחזיקו את התהליך הזה.
מירב ישראלי: ההצעה הממשלתית מתייחסת לזה.
מירב ישראלי: ההצעה הממשלתית מעגנת את זה.
רשף חן: לא, כי אין נזק.
רשף חן: יש לי עוולה אזרחית, אני אגיע לבית משפט, מה הנזק שלך?
רשף חן: אנחנו ניכנס למאבק אינסופי לפי פקודת הנזיקין.
רשף חן: תקבעי נזק, לא משנה כמה, אני אומר 500 שקל נראה לי סביר.
רשף חן: אתה חייב לקבוע נזק, כדי שכשיגיעו בתביעה הייצוגית לבית המשפט, שאלת גובה הנזק לא תהיה שאלה בכלל.
מירב ישראלי: הוא רוצה גם לקבוע פיצויים ללא הוכחת נזק על כל משלוח.
רשף חן: זה קריטי, כי אין נזק.
רשף חן: זה עוולה בלי נזק, זה עוולת מטרד.
רשף חן: שלא ישלחו, שאנשים יקיימו את החוק, זה הכול.
מירב ישראלי: אז אתם רוצים גם שיהיה איזה שהוא סכום ללא הוכחת נזק, על כל משלוח.
רשף חן: בעניין הזה אני הרחבתי בהצעת החוק.
רשף חן: לגבי חזקה, קבעתי שכל מי ששלחו אליו אכן קיבל, כדי שבתביעה לא יצטרכו להוכיח שהם קיבלו.
מירב ישראלי: אני אעשה איזה שהוא איחוד של שלוש ההצעות החוק שלכם.
מירב ישראלי: הדבר הנוסף, זה על איזה דואר אתם רוצים שזה יחול, האם רק מסחרי, או אתם רוצים כל דואר זבל?
מירב ישראלי: על התוכן, שאלה עקרונית.
מיכאל איתן: כל דואר.
חיים רביה: בהצעה הממשלתית יש ליקוי מהותי שאני שמחתי לראות שלא מופיע בהצעות הפרטיות וזה שההצעה היא תלוית טכנולוגיה.
חיים רביה: חייבים שהצעת החוק תהיה ניטראלית מבחינה טכנולוגית.
מירב ישראלי: האם יש תמריץ כלכלי לשלוח את הדבר הזה, או שזה חופש ביטוי במובן אחר?
רשף חן: למה זה משנה?
רשף חן: נניח שיש מישהו שרוצה לספר לי שהוא נגד ההתנתקות, אז הוא שולח שבעה מיליון אי-מיילים שהוא נגד ההתנקות.
רשף חן: אין לו זכות לעשות את זה.
מירב ישראלי: בסדר, אז זה עניין עקרוני.
מירב ישראלי: האם אתה רוצה למנוע או לא.
מיכאל איתן: אנחנו הלכנו בכיוון הפוך.
מיכאל איתן: ברגע שאני רושם את עצמי, אז אני רושם שאני לא רוצה.
רשף חן: אני מתכוון לאלה שכן נרשמו, אני אומר שזה יחול על כולם, על כל סוגי הדואר.
רשף חן: אין מגבלה של תוכן.
מירב ישראלי: בהצעת החוק הממשלתית זה לא כך.
מירב ישראלי: זה עניין עקרוני, צריך להכריע בו.
מירב ישראלי: הדבר השני זה מה שעורך דין רביה העלה וזה הנושא של סוג הטכנולוגיה.
מירב ישראלי: בהצעה של חבר הכנסת ברונפמן מדובר גם על דואר פיזי.
מירב ישראלי: בהצעת החוק הממשלתית מדובר בעצם על טכנולוגיות.
הדבר האחרון: אני אכין טיוטה שמשלבת את הכול.
מיכאל איתן: צהרים טובים לכולם.
מיכאל איתן: אני מודה מאוד לציבור הרחב.
מיכאל איתן: האמת היא, שמנהלת הוועדה אמרה לי שתהיה נוכחות רחבה והייתי מאוד סקפטי.
מיכאל איתן: היא צדקה הפעם ואני מאוד מודה לה גם על המאמצים בכינוס הישיבה הזו.
מיכאל איתן: אני מאוד מודה למשתתפים שהגיעו הנה, כי אני רואה בכך איזו שהיא הבעת אמון בצורך קיומה של הוועדה הזו ובהמשך פעילותה.
מיכאל איתן: זאת הישיבה הראשונה בתקופת הכהונה של הכנסת הנוכחית.
מיכאל איתן: יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת מלי פולישוק נמצאת כאן אתנו.
מיכאל איתן: אני רוצה להודות לה על האמון שהיא, אישית, העניקה לי, כאשר היא נתנה לי את האפשרות להמשיך ולהוביל את ועדת המשנה של האינטרנט וטכנולוגיית המידע, כפי שהיתה בכנסת הקודמת, תחת כהונתה של חברת הכנסת ענת מאור.
מיכאל איתן: אינני רוצה להרחיב בדיבורים, למרות שאני רואה בישיבה הזאת ישיבה שיש בה חגיגיות מסוימת, שמתחילה את הפעילות המשותפת של כולנו בתקופה של הכנסת הנוכחית.
מיכאל איתן: אני רוצה לומר לכם, שמי שפעם יכתוב את ההיסטוריה של התפתחות והיערכות ישראל לקראת עידן המידע ואיך הטכנולוגיה נכנסה וקנתה לה מקום, אז כמובן שהיוזמות הפרטיות היו בראש וראשונה, אבל בכל מה שקשור לפעילות הציבורית, הכללית, בניגוד למה שצריך להיות, שדווקא הממשלה, הזרוע המבצעת, היא צריכה להיות הזרוע שמובילה דברים כאלה.
מיכאל איתן: אבל היוזמות באו דווקא מהכנסת והכנסת המריצה את הרשות המבצעת ואני חושב, שבהחלט מי שיעשה פעם סקירה היסטורית, יבדוק את הדברים וייתן לכנסת ציון טוב בקשר לפעילותה בתחום הזה.
מיכאל איתן: גם דברים כאלה צריכים להיאמר, במיוחד לאור זאת שקרנה של הכנסת כל כך נמוכה.
מיכאל איתן: גם זה יהיה צריך להיות זכור לטוב.
מיכאל איתן: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור ליושבת ראש ועדת המדע, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, בבקשה.
מל פולישוק-בלוך: אני באמת רוצה לנצל את ההזדמנות, חבר הכנסת איתן, ולומר לך, שאתה הובלת את העניין הזה בעבר ותמשיך גם בעתיד.
מל פולישוק-בלוך: אתה אומר תודה שנתתי לך את ההזדמנות.
מל פולישוק-בלוך: הרי לא יכולתי שלא, אתה מר אינטרנט פה ואי אפשר להתעלם מהעובדות.
מל פולישוק-בלוך: זה היה ברור שאתה הממשיך.
מיכאל איתן: רואים שאת עוד צעירה בפוליטיקה.
מל פולישוק-בלוך: אני לא צעירה בפוליטיקה.
מל פולישוק-בלוך: אני 22 שנה בפוליטיקה, לא בכנסת אמנם, באותה מפלגה כל הזמן.
מל פולישוק-בלוך: אני בדעה, שגם בפוליטיקה אפשר להעריך אנשים אחרים, גם ממפלגות אחרות וגם מאותה מפלגה, ומותר לדבר בצורה חיובית.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שאני מביאה לכנסת ואני בטוחה שאני אחזיק מעמד עם זה.
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה שאני אדביק גם את האחרים בזה.
מל פולישוק-בלוך: אבל, למען האמת, יושבים משמאלי שלושה אנשים שבאמת מייצגים את המערכת הזאת בצורה הוליסטית נקרא לזה: מר איציק כהן, שמאז שהכרתי אותו, אני לא מכירה עוד אדם מתוך המערכת הממשלתית, שכל כך "משוגע" לעניין ומצליח לשבור את המערכת, העיקר שהיא תעשה מה שהוא רוצה.
מל פולישוק-בלוך: אני שומעת את השרים שרים את השירה של איציק בדברים שלהם.
מל פולישוק-בלוך: אותך, אדוני היושב ראש, שאתה מוביל את זה בפרלמנט ואת עורכת הדין, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה במשרד המשפטים, הגברת טנה שפניץ, שמובילה את הצעד המשפטי של המערכת הזאת, שהיא לא פחות חשובה.
מל פולישוק-בלוך: אז כמו שאני נוהגת לומר בהרבה ישיבות, שיתוף הפעולה והשילוב של הגורמים השונים, זה מה שיוביל את הנושא הזה כמו את שאר הנושאים קדימה, למקומות ששם הם צריכים להיות.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לנצל את ההזדמנות, וחלק מהציבור הרי ישב, פה, אתנו, בשבוע שעבר.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נגענו בנושא שמאוד קשור לאינטרנט ואני גם צינתי בתחילת הישיבה הקודמת, שזה נושק לשתי הוועדות, ועדת המדע וועדת האינטרנט, אבל התייחסנו לזה גם בהיבטים הרחבים יותר ולכן עשינו את זה בישיבה הכוללת, בנושא של פשעי המחשב.
מל פולישוק-בלוך: אני אשמח אם נמשיך לעבוד על זה ביחד.
מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו מדברים על הדברים החיוביים של האינטרנט, אז יש בו, כמו בכל דבר אחר, גם את הדברים השליליים ואנחנו צריכים גם בהיבט החוקי וגם בהיבט המעשי, למצוא את הפרצות ולסגור אותן.
מל פולישוק-בלוך: עלו כאן נושאים מאוד מעניינים, אני לא אכנס לכל הפרטים.
מל פולישוק-בלוך: אתה מכיר ויודע, כי עסקת בזה בעבר.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לספר לנוכחים ובמיוחד לציניקנים, שאמרו שאנחנו מדברים ומתי נעשה גם משהו?
מל פולישוק-בלוך: אז בשבוע הזה פניתי לשר המשטרה ולשר המשפטים, בדברים ספציפיים שלדעתי הם צריכים לטפל בהם.
מל פולישוק-בלוך: פניתי לטכניון ולראשי האוניברסיטאות.
מל פולישוק-בלוך: דיברנו על משמר אזרחי, חבר'ה צעירים שיתגייסו לנושא.
מל פולישוק-בלוך: פניתי לראשי האוניברסיטאות והטכניון, שבהחלט גילו עניין ואולי יחד אתם נוכל לבנות מערך שלם.
מל פולישוק-בלוך: כמו כן, כבר הגשתי השבוע הצעת חוק, שמטפלת בנישה נוספת של פשעי מחשב, כדי שנסגור את אחד החורים שיש לנו.
מל פולישוק-בלוך: כך שאנחנו עובדים, עושים ורצים הלאה.
מיכאל איתן: אני מאוד מאוד מודה לך.
מיכאל איתן: חבר הכנסת רוני בריזון הוא תגבורת רצינית מאוד, מבחינת הרקע שממנו הוא מגיע.
מיכאל איתן: אמנם, הוא לא חבר בוועדת המדע ומבחינת הכנסת יש את הנהלים ותמיד מקפידים להזכיר לי שהוא לא חבר ועדה.
מיכאל איתן: אני לא כל כך אוהב את ההקפדות על הנהלים האלה, אבל כאן, בוועדת המשנה, הוא יפעל אתנו לא רק במעמד של חבר אלא במעמד של יושב ראש משותף יחד אתי, ואני אחלוק אתו כל דבר ודבר.
מיכאל איתן: אני מקווה מאוד, ואני גם מאמין, שאפשר יהיה להכפיל את המאמצים ואת הכוחות ושאנחנו נוכל להקדיש מזמננו לנושא חשוב זה.
מיכאל איתן: אני מבקש שנתחיל לעבוד.
מיכאל איתן: הדבר הראשון שאני רוצה להביא בפניכם, ואפריד אותו מסדר היום הכללי: פרופסור ניב אחיטוב, שמלווה אותנו מהימים הראשונים של העבודה שלנו בכנסת בכל מה שקשור לטכנולוגיית המידע, מבקש להודיע כאן איזו שהיא הודעה חגיגית חשובה.
ניב אחיטוב: תודה רבה.
ניב אחיטוב: אני רוצה לברך על חידוש הפעילות של הוועדה הזאת, שלדעתי היא וועדה חיונית מאוד.
ניב אחיטוב: חשוב מאוד שהמחוקק בקונספט ילך צעד בצעד עם התקדמות הטכנולוגיה.
ניב אחיטוב: לגופו של עניין, אני אקצר מאוד: אוניברסיטת תל-אביב הקימה לפני כחודש מרכז שנקרא: המרכז לחקר האינטרנט.
ניב אחיטוב: המוסד הזה ייחודי בשני דברים: דבר ראשון, למי שמכיר קונטקסט אוניברסיטאי, המרכז הוא של אוניברסיטת תל-אביב והוא לא של פקולטה.
ניב אחיטוב: זה מרכז אינטר-דיסיפלינרי בין-תחומי, שמייצג את כל האוניברסיטה ובמונחים של מבנה היררכי ופוליטי של אוניברסיטה, זה דבר מאוד יוצא דופן.
ניב אחיטוב: אין לו פקולטה אחראית.
ניב אחיטוב: הדבר השני שייחודי במרכז הזה, הוא לא נועד למחקרים טכנולוגים אלא דווקא לפן החברתי היותר "רך" של האינטרנט.
ניב אחיטוב: הוא נעשה בשיתוף פעולה של הפקולטות למדעי החברה, משפטים, ניהול, אומניות ומדעי הרוח ובית הספר לחינוך.
ניב אחיטוב: הפרופיל שלו יהיה מחקר של דברים שיכולים לשרת מאוד גם את הכנסת על ועדותיה בנושאים חברתיים, משפטיים, ניהוליים, אומנותיים ותרבותיים.
ניב אחיטוב: נושאים כגון: פער דיגיטלי, מלחמת מידע וטרור מכוון, ממשל זמין, רגולציה, זכויות אזרח, מספר אלקטרוני - -
מיכאל איתן: חקר האינטרנט וחברת המידע.
ניב אחיטוב: בדיוק.
ניב אחיטוב: אני רציתי להודיע על הקמת הדבר הזה, המרכז הזה.
ניב אחיטוב: אני עומד בראשו.
ניב אחיטוב: לצדי, נמצאת המרכזת של הנושאים האקדמיים של המרכז, גברת קארין ברזילי-נהון, שהיא תלמידת דוקטורט באוניברסיטה ויושבת ראש הוועדה האקדמית של המרכז, פרופסור דפנה למיש, שהיא ראש החוג לתקשורת.
מיכאל איתן: אני מברך על ההודעה ואני מבין שאתה מזמין את כל הגורמים כאן להגיע ולקבל עצה טובה אצלכם.
ניב אחיטוב: לקבל עצה ולממן מחקרים - -
מיכאל איתן: לגבי החלק הראשון, אני אגיע.
מיכאל איתן: אני לא יודע לגבי האחרים.
טנה שפניץ: אתם מממנים?
ניב אחיטוב: אנחנו מחפשים מימון.
מיכאל איתן: הנושא השני שעל סדר היום: היום אנחנו רוצים לתת לממשלה לדווח על הפעילויות שהיא עושה, אבל לפני כן, אני רוצה להעלות איזה שהוא עניין, בהתייעצות אתכם, לעבור על סדר הישיבות הבאות.
מיכאל איתן: כלומר, הנושאים שרשמנו אותם כנושאים העומדים כרגע על סדר יומנו.
מיכאל איתן: אקריא אותם לאט לאט ואם יש הערות והצעות נוספות, אני אשמח לשמוע, למרות שזה קהל גדול מאוד.
מיכאל איתן: בישיבה הראשונה, היום, אנחנו נטפל בנושאים של דיווח של הממשלה, הפרוייקטים המרכזיים וגם ננסה לעמוד על ההתפתחות של פיתוח האתרים ושירותים שונים שהציבור יכול לקבל כבר היום מהממשלה דרך הרשת.
מיכאל איתן: בנושא הספציפי של תעודת זהות דיגיטלית, נקבל סקירה על מה שקורה בעניין הזה ועל יישום חוק החתימה האלקטרונית.
מיכאל איתן: אולי אנחנו נשנה את סדר הנושאים, אבל על זה אנחנו רוצים לעבור עוד היום.
מיכאל איתן: אנחנו עסקנו בכנסת הקודמת בנושא של הקוד הפתוח ולא השלמנו את הדיון.
מיכאל איתן: היינו צריכים לקבל את התגובה של מיקרוסופט ושם נעצר הדיון.
מיכאל איתן: אני חושב שכדאי שנשלים את הדיון או נפתח דיון לגבי הכנסת הנוכחית, במיוחד בכל מה שקשור למשרדי הממשלה, אבל לא רק.
מיכאל איתן: הנושא הנוסף הוא מה שקשור לקידום האינטרנט.
מיכאל איתן: זה גם קשור לממשלה, אבל חשבנו שכדאי להפריד את הדיון הזה למערכת החינוך, במיוחד לגבי הנושא של הספרייה הדיגיטלית והיערכות משרד החינוך לעידן המידע.
מיכאל איתן: אנחנו מדברים היום על מצבה הגרוע מאוד של מערכת החינוך ועל ההישגים של התלמידים.
מיכאל איתן: אני חושב שכאן, בחדר, יש הרבה מאוד שיודעים ועקבו אחר תהליך קליטת המחשוב והטמעת המחשוב במערכת החינוך.
מיכאל איתן: מי שעקב אחרי התהליכים האלה, לא יכול שלא להתפלא שאנחנו במקומות שהגענו אליהם ולא הרבה יותר למטה.
מל פולישוק-בלוך: הוא לא יכול להתפלא שאנחנו שם, הוא צריך להתפלא שלא יותר נמוך.
מיכאל איתן: היינו צריכים להיות הרבה יותר נמוך, כי אם אנחנו בודקים מה קרה בהטמעת מערכת המחשוב והאינטרנט וטכנולוגיית המידע במערכת החינוך, המצב הוא מאוד קשה, בגלל הרבה בעיות.
מיכאל איתן: אני לא רוצה להאשים איש, אבל יש בעיות קשות ואני יודע שהאנשים שהיו מופקדים על הנושאים האלה במשרד, היו צריכים להתמודד מול העולם החיצוני בצורה קשה.
מיכאל איתן: אנחנו נעמוד על כך בישיבה מיוחדת.
מיכאל איתן: הנושא הבא, שיתקיים בישיבה נוספת, זה קידום כל נושא התשתיות של האינטרנט.
מיכאל איתן: אני חושב שאנחנו צריכים להקדיש לזה זמן.
מיכאל איתן: הנושא של האינטרנט המהיר, הנושא של מדיניות המחירים וההתפתחויות בעתיד.
מיכאל איתן: כל הנושא של הבלוטוס, זה נושא שעבדנו בו בוועדה הקודמת וניסינו להיות המוכיחים בשער, שדרבנו וקיימו ישיבות בנושא הזה.
מיכאל איתן: לצערי הרב, לא תמיד זה נעשה בהצלחה, אבל אנחנו צריכים לעקוב אחרי ההתקדמות, כי פשוט אי אפשר להשלים עם מה שקרה מבחינת הטיפול הממשלתי בעניין.
מיכאל איתן: נושא נוסף הוא שימוש בטלפונים ותקשורת בין-לאומית על גבי רשת האינטרנט.
מיכאל איתן: אני יכול להתייחס בעיקר למידע של הרגולטור ומתן היתרים לקיום השירות הזה בשיחות בין-לאומיות על ידי גורמים שונים.
מיכאל איתן: טכנולוגיות חדשות, רחבות פס על רשת חשמל.
מיכאל איתן: נושא שרציתי להביא אותו לבדיקה ולדיון בוועדה.
מיכאל איתן: נקיים ישיבה נוספת, במסגרת כל הנושאים ששייכים לצד הטכנולוגי.
מיכאל איתן: יהיו כאן אולי הצעות נוספות שאפשר יהיה לקשור אותם.
מיכאל איתן: ישיבה נוספת, שקשורה בשתי תופעות היא לגבי בדיקה של אפשרות של קידום כל הנושא של המסחר האלקטרוני, על ידי קבלת מעמד וזה קשור גם היום בהקשר של החתימה הדיגיטלית.
מיכאל איתן: כל מיני היתרים של בנק ישראל ושל משרד המשפטים ושל האוצר, לנושאים שונים שקשורים במסחר האלקטרוני, החל בחשבונית דיגיטלית וכלה במתן אפשרות לקבלת אשראי או הפעלת אשראי בשיטות של סלולר או בשיטות אחרות, שנחשבות כחלק מהמערך של האינטרנט וטכנולוגיית המידע.
מיכאל איתן: הנושא האחרון שרשם אותו חבר הכנסת רוני בריזון, ביחד ערכנו את הרשימה, זו החקיקה שקיבלתי לגביה הרבה מאוד פניות.
מיכאל איתן: אני לא בטוח שהבעיה כל כך קלה לפתרון, אבל היא באמת צריכה לעלות לדיון, בנושא של ה-anti-spam , של דואר הזבל ואיך מתמודדים עם הבעיות האלה.
מיכאל איתן: אם יהיו הצעות נוספות, זה לא חייב להיות כאן ועכשיו.
מיכאל איתן: אם יש משהו שמישהו חושב שהוא מאוד בולט והוא מוכרח להגיד את זה עכשיו, אני מוכן גם עכשיו לקבל תגובה.
מיכאל איתן: אם לא, אנחנו נוכל לקבל תגובות לאחר מכן, גם בדואר אלקטרוני וגם באופן אישי וגם בשיחת טלפון.
מל פולישוק-בלוך: חסר לי מאוד חיבור של אוכלוסיות נוספות, שלא בהקשר של הטכנולוגיה אלא בהקשר החברתי יותר.
מיכאל איתן: נציגי להב"ה נמצאים כאן, והם עוסקים בפער הדיגיטלי.
מיכאל איתן: זה נושא שהקדשנו לו הרבה זמן.
מיכאל איתן: כשדיברתי קודם על הכנסת כיוזמת ועל היוזמה לטפל בפער הדיגיטלי והנעת הממשלה, התכוונתי שבכלל תעשה משהו בעניין הזה, שהצד הזה יהיה מובן לה.
מיכאל איתן: זה לא בא מהממשלה, זה בא מהכנסת.
מיכאל איתן: פה הכנסת כפתה בכוח על הממשלה.
מיכאל איתן: לא רצו להצביע, היה פה רוב נגד הצבעה על חוק התקשורת.
מיכאל איתן: הכנסנו שם סעיף שאמר שהממשלה תעביר 20% מהתמלוגים שהיא מקבלת בכל נושא התקשורת לטובת שכונות ועיירות הפיתוח.
מיכאל איתן: זה היה סכום ענק והיה רוב והממשלה ניסתה להפיל את זה, והיה מאבק פרלמנטרי עיקש והתוצאה היתה פשרה, שבמסגרתה האוצר התחייב להקים את פעולות להב"ה כחלק מהנושא של הפער הדיגיטלי.
מיכאל איתן: הנושא של הפער הדיגיטלי עלה בכנסת והוא בטח יעלה גם כאן.
מיכאל איתן: המנהל הכללי של פרוייקט להב"ה נמצא פה היום, וזה חלק מהדיווח שהממשלה תיתן כבר היום על פעולותיה.
רוני בריזון: טוב, כי שמעתי שחתכו שם - -
מיכאל איתן: אנחנו נשמע את כל הדיווח היום.
מיכאל איתן: נושאים נוספים?
יוסי אבני: כן.
יוסי אבני: אני רוצה להתייחס ולהציע דטה מענה, מאחר ומשום מה אנחנו מגדילים את - -
מיכאל איתן: אני מבקש בלי נימוקים, כי אנחנו לא נקבל כאן החלטה.
מיכאל איתן: אני לא מוסיף את זה.
מיכאל איתן: אתה תסביר לי במה מדובר, ואז נראה אם מוסיפים או לא.
יוסי אבני: פרסונליזציה של שירותים - -
מיכאל איתן: אני לא מבין מה זה.
מיכאל איתן: תגיד לי מה זה.
מיכאל איתן: מה שאני לא מבין, אני לא יכול לקבל עליו החלטה עכשיו.
מיכאל איתן: זה יהיה אחר כך.
יוסי אבני: דבר אחרון, יש פה בעיה שהיא ניגוד אינטרסים.
יוסי אבני: מה שקורה, למשל כמו בבנקים, ברגע שאתה יוצר שירותים מקוונים, אתה גורם לצמצום כוח אדם ועלויות במשרדי הממשלה.
יוסי אבני: זה אומר, שאם נלך לממשלה או לגוף הממשלתי - -
מיכאל איתן: זה שייך לממשל זמין.
מיכאל איתן: זה נושא שיעלה כבר היום.
דובר: מה האי-מייל שלך?
ענת לוי: את האי-מייל של הוועדה כולם יודעים, כי כולם קיבלו את זה בהזמנה.
מיכאל איתן: לצערי, זאת הוועדה היחידה שמוציאה הזמנות באי-מייל.
מיכאל איתן: כפי שאמרתי, זאת הוועדה שלכם ואתם בהחלט יכולים לפנות אלינו.