GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בוקי אורן: אנחנו בעצם מזמינים כיום פיתוח של תעשיות מים וטכנולוגיות סביב מקורות, וכתוצאה מכך כל מי שיושב פה בחדר הזה ומשתמש בבמה הזאת, להזמין דיון נוסף, שיש לו פתרון נוסף יכול להשתמש בבמה הזאת ולשפר את נושא הביטחון, המד האלקטרוני של מקורות, יותר ממזמן, מתוך תפיסה שאנחנו קורים לה "low to low technology" כאשר אנחנו בתור מקורות מתחייבים להתריע על מה שחסר לנו, אני מתכוון להיות ה"backside", אנחנו גם מאוד נשמח לתת התחייבות ראשונית של רכישה עם נושא החוסר שקיים אצלנו אבל יותר חשוב מכך, אחרי שמישהו ינסה פתרון תוך מקורות ומקורות יצליח, אין לי ספק שפוטנציאל הייצוא הוא גבוה מאוד ואין – עוד פעם, ההצעה של מקורות היא מאוד מאוד קונקרטית בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: רק שלא תפתו דרך ההצעה הזאת גורמים שינסו לעשות רע.
מל פולישוק-בלוך: צריך להיזהר מזה.
בוקי אורן: ההערה שלך מצויינת מכיוון שמה שאותה תפיסה בתוך מקורות מייצרת, מייצרים גוף מאוד רציני שבוחן את כל התהליכים, אבל אין ספק שאנחנו לא נוציא את כל החוכמה הזאת ממקורות.
מל פולישוק-בלוך: הגישה נכונה מאוד, רק צריך להיזהר.
בוקי אורן: מקובל עליי.
בוקי אורן: אנחנו בעצם מזמינים אל הכנס הישראלי ואת כל מי שיושבים בחדר הזה לבוא ולהציע למקורות איך להשתפר, ועל בסיס מה שישתפר מקורות, ואחרי שאותו גורם יבוא ויגיד בעצם "יישמתי במקורות טכנולוגיה חדשה לביטחון מים אלקטרונים", אין ספק שיש פה "רפרנסייד" מצויין ואני בכלל לא רואה את התפישה של חברה ממשלתית שמעבר לאותה תפיסה שהיא ספק שירותים, היא צריכה להיות פלטפורמה לעידוד המשק הישראלי לכיוון ייצוא.
מרק לסט: אני מייצג גם את פרופסור קנדל.
מרק לסט: נבצר ממנו להגיע , אביו נפטר אתמול בערב ושנינו מודים לועדה על ההזמנה הזאת.
מרק לסט: אני הולך לספר לכם בכמה מילים על המחקר שאנחנו עושים באוניברסיטת בן-גוריון.
מרק לסט: אתם יכולים לראות לפי הרשימה שבעצם הצטרפו מספר חברי סגל גם מהאוניברסיטה שלנו וגם ממוסדות אקדמיים אחרים.
מרק לסט: אני אדבר בקצרה על המוטיבציה שלנו למחקר.
מרק לסט: מה התוצאות שהגענו אליהם בינתיים, ובעיקר מה התוכניות שלנו להמשיך את הדבר הזה.
מרק לסט: לגבי האיום הטרוריסטי דרך האינטרנט או השימוש שהטרוריסטים עושים באינטרנט, יש כאלה שמכירים את זה יותר ממה שאני מכיר, חלק אולי מכיר את זה פחות.
מרק לסט: בכל אופן, היום כל ארגון טרוריסטי מוכר ולא מוכר מחזיק אתר או כמה אתרים באינטרנט עם כתובות שמשתנות מדי יום ולאחרונה ראינו עוד שהיא תופעה שרצו לבצע איזה שהוא פיגוע והוציאו להורג בן ערובה ופתאום דרך האינטרנט הסרט הזה מופץ במהירות מדהימה למשתמשי אינטרנט בכל העולם.
מרק לסט: האינטרנט משמש את הטרוריסטים וזה דבר ידוע, גם כערוץ תקשורת נוח מאוד בגלל שזה ערוץ תקשורת בעל יכולת לשלוח מסרים מכל מקום לכל מקום בצורה אנונימית לחלוטין.
מרק לסט: המידע שהם שולחים יכול להיות גם מידע מוצפן, יש כלים מסחריים שעושים את זה יחסית בזול, ויש גם טכניקות יותר מתוחכמות של הסתרת מסרים בצורה כזו או אחרת.
מרק לסט: באינטרנט יש הרבה מאוד מידע כמו שאנחנו יודעים, והמידע הזה יכול גם לעזור לטרוריסטים להכין את הפיגוע הבא, ויש גם ראיה למשל שהטרוריסטים של האחד עשרה בספטמבר בעצם השתמשו באינטרנט על מנת לצבור איזשהו מידע על הכלכלה של ארצות הברית, התעופה בארצות הברית ודברים נוספים.
מרק לסט: נשאלת השאלה אן יום אחד הטרוריסטים גם היו מעוניינים לתקוף את האינטרנט, להפיל את האינטרנט.
מרק לסט: ישנו חשש כזה, ונשאלת השאלה אם לאורך כל השימושים שהטרוריסטים היום עושים באמצעי הזה, האם בכלל כדאי להם דווקא לפגוע באינטרנט.
מרק לסט: לצורך העניין אספתי פה מספר תמונות מאתרים כאלה ואחרים שמסבירים אירגונים קיצוניים, במקרים האלה בעיקר ארגונים איסלאמיים.
מרק לסט: מה המטרה שלנו במחקר באוניברסיטת בן גוריון?
מרק לסט: אגב, המחקר הזה עד היום ביצע בתמיכה ובמימון של פרופסור קנדל ובמכון שהוא עומד בראשותו.
מרק לסט: אנחנו מקווים שבעתיד נוכל לקבל תמיכה של גופים נוספים כולל באר, בל את זה לא צריך כרגע.
מרק לסט: מה שאנחנו רוצים לעשות, אנחנו מנסים לפתח שיטות אוטומטיות באמצעות איזשהי טכנולוגיה של בינה חישובית כדי גם לזהות וגם לנתח פעילות טרוריסטית ברשת האינטרנט.
מרק לסט: ויש לנו כמה מטרות משנה, מטרות יותר ספציפיות, למשל, היינו רוצים לאתר משתמשי אינטרנט שיש להם קשר כזה או אחר לארגוני טרור תוך כדי זה שהם גולשים באתרים מסויימים.
מרק לסט: במידה וארגונים טרוריסטים מקימים אתרים ברחבי האינטרנט, היינו רוצים במהירות לזהות את האתרים האלה.
מרק לסט: מטרה רצויה נוספת זה בעצם לחזות מה הטרוריסטים עומדים לעשות בעתיד, אם כרגע הם גולשים באינטרנט כדי להכין את הפיגוע הבא.
מרק לסט: גם ללמוד על דרכי פעולה של טרוריסטים, זה יכול לעזור גם לכל מיני גורמים, למשל לדעת איך טרוריסטים מרכיבים פצצות, זה מדע שימושי.
מרק לסט: ומה שדיברנו –כמובן גם להגן על תשתיות קריטיות מפני התקפות שאפשר לבצע אותן דרך רשת האינטרנט.
מרק לסט: אחד המחקרים, ואני יודע שזמני קצר, אחד המחקרים מיועד לאיתור של טרוריסטים שגולשים באינטרנט על פי התוכן של הדפים של האתרים שאותם משתמשים נכנסים אליהם.
מרק לסט: זה בעצם הרעיון, שתהיה מערכת שתנטר – תעשה מוניטור של הרבה מאוד משתמשים ותנסה מתוך התעבורה הרבה שיש באינטרנט, לזהות איזה תבניות שהן תבניות חשודות כקשורות לארגוני הטרור.
מרק לסט: מאוד בגדול – יש לנו שתי גישות.
מרק לסט: גישה אחת שאומרת שאנחנו נאפיין פרופיל של תאים טרוריסטיים ואז ננסה לזהות דפים דומים, וגישה הפוכה שהיא מבוססת על התנהגות של משתמשים טיפוסיים, ואז כל דבר שהוא חריג, שהוא שונה מההתנהגות הנורמאלית, אנחנו נרצה לבדוק האם מדובר באיזה שהיא פעילות בלתי חוקית, אולי פעילות טרוריסטית ואולי פעילות אחרת.
מרק לסט: כאן יש תצוגה גרפית של המערכת.
מרק לסט: אנחנו בנינו אב טיפוס של כל המערכת הזאת בעזרת אוניברסיטת בן גוריון.
מרק לסט: יש שם כמה עשרות מחשבים שמחוברים למערכת, מחשבים ציבוריים, וכל דף אינטרנט שמשתמשים, שגולשים בו בעצם מועתק גם למערכת שלנו שאנחנו קוראים לה T.D.S..
מרק לסט: ובאמצעות המערכת אנחנו יכולים לעשות את ההבחנה בין דפים שהם אפלוליים של משתמשים נורמאלים ובין דפים שאנחנו משתילים אותם מראש, שם בבאים מתוך אתרים של טרוריסטים שאנחנו עוקבים אחרי זה.
מל פולישוק-בלוך: אתה יכול לתת לזה איזה שהיא דוגמא מוחשית למה מאפיין או איזה שימוש מאפיין באמצעות טרוריסטים?
מרק לסט: המערכת שלנו היא מערכת אוטומטית.
מרק לסט: כלומר, היא מקבלת איזה שהוא אוסף של דפים.
מל פולישוק-בלוך: מה היא מחפשת?
מרק לסט: היא מחפשת את המילים - - -
מל פולישוק-בלוך: אבל לא כתוב: "אני טרוריסט".
מרק לסט: בוודאי שלא.
מרק לסט: היא בעצם מחפשת את המילים או את הצירופים של המילים שמופיעות בתדירות גבוהה בדפים טרוריסטים וכמעט ולא מופיעות בכל יתר הדפים, כאשר אנחנו לא אומרים למערכת מראש מה לחפש, איזה סוג של דברים לחפש.
מרק לסט: לצורך העניין, יכול להיות שאם היתה מופיעה מילה "ג'יהאד", אז זה היה חשוב כתא של טרוריסטים, אבל זו מילה מאוד טריוויאלית.
מרק לסט: אבל ייתכן שבעוד מילים נוספות שאנחנו לא מודעים אליהם והטרוריסטים מרבים להשתמש בהם ואנשים אחרים.
מרק לסט: בינתיים הצלחנו להגיע אליהם כאשר אנחנו מצליחים לזהות מאה אחוז דפים של טרוריסטים, יש לנו בערך שבעה אחוזים של התרעות שווא, וכמובן אנחנו כל הזמן עושים מאמץ על מנת לצמצם את מספר ההתרעות שווא למינימום, כי יכול להיות שזה עדיין גבוה בשביל להשתמש בזה בעולם האמיתי.
מרק לסט: מחקר נוסף מיועד לזהות בזמן אמת התנהגות חריגה של איזה שהיא מערכת מורכבת שיכולה להיות למשל מערכת בקרה של מקורות או איזה שהיא תשתית קריטית אחרת.
מרק לסט: אנחנו מודעים לכך שיכולות להיות כמה סיבות מדוע אותה מערכת מתנהגת בצורה חריגה, יכול להיות שזו טעות כלשהי בתוכנה, יכול להיות שבזמן אמת מישהו מנסה לחדור מבחוץ לתוך המערכת ויכול להיות שמראש יכול להיות איזה קוד שטני – אתם יודעים מה זה סוס טרויאני, והקוד הזה ביום מן הימים יכול להתעורר ולגרום נזק.
מרק לסט: השיטה שאנחנו הולכים איתה היא קריאת נתונים.
מרק לסט: בונים איזה שהוא מודל והמודל הזה מאפשר לנו להבחין בין התנהגות חריגה להתנהגות שוטפת של המערכת.
מרק לסט: בינתיים הניסויים שעשינו היתה ממערכת של תוכנה חישובית די מורכבת, וראינו שאם אנחנו משתילים איזה שגיאה קטנה בתוך התוכנה המערכת שלנו מצליחה לזהות את השגיאה הזאת.
מל פולישוק-בלוך: מה שאתה אומר – שהטרוריסטים עוד לא השתכללו, כי הם לא מצליחים להסוות את הדברים שלהם, את התכנים שלהם, את הפעילות שלהם עדיין, אבל זה יכול להגיע.
מרק לסט: זה יכול להגיע, וזה מאוד מטריד אותנו.
מרק לסט: אנחנו חושבים על זה.
מרק לסט: זאת אומרת – ברור שגם הם לא דורכים באותו מקום בוודאי.
מרק לסט: טוב – זה הסבר קצרצר איך אנחנו מתוך פלטים וקלטים של המערכת מריצים איזה שהוא אלגוריתם, בונם מודל ואז המודל הזה מאפשר לנו לבצע את הניתור.
מרק לסט: טוב, אז מה שנשאר לנו מכאן זה להציג את התוכניות שלנו להמשך, זו רק ההתחלה, אנחנו עוסקים בערך שנתיים על המחקר הזה.
מרק לסט: אנחנו מבינים את החשיבות של ההגנה במערכות בקרה קריטיות, וזו רק דוגמא אחת.
מרק לסט: אחד הכיוונים שאני רוצה ללכת עליהם.
מרק לסט: אנחנו רוצים לשפר את השיטות לזיהוי טרוריסטים ברשת כדי להביא למינימום של אותו אחוז של התרעות שווא.
מרק לסט: בינתיים אנחנו בדרך הקלה של ניטור תוכן בשפה האנגלית, אבל ברור שזו לא השפה היחידה שמשמשת טרוריסטים, למשל בשפה הערבית היינו רוצים להתקדם וגם העברית.
מרק לסט: דרך אגב, זה מאוד דומה הטיפול בשפות הערבית והעברית.
מל פולישוק-בלוך: לפחות הן נכתבות מאותו כיוון.
מרק לסט: זה אותם שפות.
מרק לסט: אני לא בטוח שזה אותם טרוריסטים אבל כל זה שפות דומות.
מרק לסט: גילינו מגמות לאורך זמן.
מרק לסט: למשל – באתר חיזבאללה פתאום משתנה אווירה לכיוון מסויים וזה יכול ללמד אותנו על כוונות עתידיות של אותו ארגון וזה יכול להיות מעניין.
מרק לסט: וכיוון שראינו כבר שבארצות הברית יש תוכניות של הסמכה של הסטודנטים שמתמחים באבטחת מידע, אני חושב שהגיע הזמן לעשות משהו גם בארץ.
קריאה: זאת אומרת שבאתר חיזבאללה יש איזה שהוא שינוי?
מרק לסט: נניח שמדובר על עסקת שבויים עתידית ופתאום הידיעות לגבי השבויים מופיעות בתדירות יותר גבוהה או בנימה טיפה שונה, או שהם שמים דגש על איזה שהוא משהו מסויים, מתייחסים אולי על איזה שהיא פעילות של אישיות ישראלית מסויימת.
מרק לסט: זה יכול ללמד אולי על כל מיני דברים שהם מתכוונים לעשות.
מל פולישוק-בלוך: אני הבנתי גם שהם משתילים שמות קוד, או מישהו נתן כל מיני דוגמאות של ירקות שזה בעצם מעיד על משהו אחר.
מל פולישוק-בלוך: כאן כבר נכנס יותר יידע מקצועי של ריגול וקידוד – אני יודעת איך לקרוא לזה?
מרק לסט: הצפנה.
מל פולישוק-בלוך: הצפנה.
מל פולישוק-בלוך: אתם לא עוסקים בזה, או שכן?
מרק לסט: כרגע לא, אבל זה אחד הדברים, כמו לגלות שבאיזשהי תוכנה מחביאים איזה מסר סודי.
מרק לסט: זה אחד הדברים שהיינו רוצים לעשות.
מל פולישוק-בלוך: בועז דולב.
מל פולישוק-בלוך: הזמן שלך.
בועז דולב: אני אנסה לתת לכם סקירה קצרה על מה הממשלה עושה כדי להגן על מערכות המידע שלה.
בועז דולב: זה יהיה יחסית קצר.
בועז דולב: אני רוצה לענות על מה שאמר קודם ניסים.
בועז דולב: אני חושב שניסים צודק מאוד.
בועז דולב: אני חושב שעדיין יש הרבה מאוד דברים שניתן לבצע בהגנה על מערכות ממוחשבות במדינה.
בועז דולב: אני חושב שלגופים המסחריים יש – אני חושב וקורא – לפחות הגופים שיש כאן – יש מקום לעשות את זה – להקים איזה גוף כזה.
בועז דולב: בעולם יש מה שנקרא "sert".
בועז דולב: בארץ משום מה בקונסטילציה של כל השנים האחרונות לא הצליח לקום גוף כזה, ואני לא בטוח שתמיד הממשלה צריכה לדחוף.
בועז דולב: יכול להיות אולי בעידוד שלך או של הכנסת - - -
מל פולישוק-בלוך: אתה מתכוון שתוקם רשות, כפי שהוצע פה?
בועז דולב: אני לא רוצה לדבר על הרשות ועל הממשל.
בועז דולב: אני מתכוון שצריך לקום היום גוף ממשלתי.
בועז דולב: יכולים להיות בו גם נציגי ממשלה, ויכולים להיות שם נציגים של גופים עסקיים, וכל מי שרוצה בכלל לתרום למערכת הזאת.
בועז דולב: הגוף הזה ימומן מכל השותפים כולם.
בועז דולב: גם הממשלה לדעתי תסכים להקצות לו כספים, ואותו גוף יטפל בכל מה שנסים אמר קודם, ואני חושב שכל הגופים פה, כולל הגופים הביטחוניים וכולל משרד האוצר, ישמח לשתף פעולה.
אלי הכהן: כל היוזמות כולן נכשלו אחת לאחת.
בועז דולב: בגלל זה יושבת כאן יושבת ראש חדשה.
בועז דולב: לגבי מה שאני מציג כרגע, בתוך משרד האוצר קם בסוף 1996 פרוייקט "תהילה" שמי שהקים אותו זה אנשי החשב הכללי שהשמות שלהם מופיעים כאן.
בועז דולב: ההגדרה של הפרוייקט הזה היא בעצם כפולה: לתת לכל עובד מדינה אפשרות לגשת לאינטרנט ברשת מאובטחת, ולחשוף את המידע הממשלתי לציבור – גם הוא בצורה מאובטחת.
בועז דולב: כשאנחנו בעצם מדברים על קישור משרדי ממשלה לאינטרנט, אנחנו בעצם מדברים על הגנה של הרשת הממשלתית מפני חדירות לרשת האינטרנט.
בועז דולב: ואני תכף אתן לכם סטטיסטיקות על מה בעצם קורה.
בועז דולב: כי רשת האינטרנט היא אחד המקומות הכי מדהימים שקיימים היום בכל מובן שהוא, גם במובן של אבטחת מידע.
בועז דולב: אני יכול להגיד לכם שלגבי סל השירותים – אני לא אפרט אותו – סל השירותים הזה למשל אומר שחבר כנסת נכבד מאחת הוועדות פה, יכול להתקשר אליי ביום ראשון בבוקר ויכול לצעוק עליי במשך עשר דקות.
בועז דולב: הוא יגיד לי – אני לא יכולתי לקרוא את קובץ ה-MP ששלחו לי ולא הצלחתי לעשות פעולה אחרת, ולא הצלחתי להיכנס למסמך wordשצורף אליו "מקרו", ואני צריך בכל יום ראשון בבוקר להגיד לאותו מנהל – "תראה, יש פעולות אבטחה מסויימות שגם אתם מחברי הכנסת צריכים לעמוד מולם".
בועז דולב: הדבר השני זה הגנה על מערכי המידע או כל דבר שהממשלה היום מפרסמת באינטרנט.
בועז דולב: צריך לדעת שהיום הממשלה נותנת הרבה מאוד שירותי ממשל זמין בידי הרבה מאוד משרדים, והאבטחה של האתרים האלה היא אחת מהמשימות העיקריות שאנחנו היום עובדים עליהם, ולדעתי – בכבוד רב, כולל אתרים שהם מאוד קורצים לכל מיני אנשים גם בארץ וגם בעולם.
מל פולישוק-בלוך: לא היתה לכם אף פריצה?
בועז דולב: למיטב ידיעתי עד לרגע זה לא היתה לנו אף פריצה.
בועז דולב: אנחנו מדברים על פעילות מתחילת 1998.
קריאה: היו ניסיונות?
בועז דולב: ניסיונות פריצה – אני אראה לכם את מספר הניסיונות ליום.
בועז דולב: אני גם אשמח להראות לך דוגמא, ולהראות לך ביקור ממש שתביני – מרכז הבקרה שכרגע עובד בכל יום מול מערכת האינטרנט.
בועז דולב: אנחנו בעצם מדברים היום על פתרון לרשותו ממשלתיות לא מסווגות.
בועז דולב: אנחנו לא מטפלים בכלל בכל המערכות המסווגות בממשלה, זה לא תחום העבודה שלנו.
בועז דולב: פרוייקט תהילה הוא לא פרוייקט מסווג והמטרה שלו היא להגן על האינטרנט, מהאינטרנט ועל האינטרנט בכל משרדי הממשלה, שאיתם אנחנו עובדים.
בועז דולב: אנחנו היום מטפלים מבחינת מערכות הגנה – אם אני אספור אותם – אנחנו מדברים על חמש עשר השכבות הגנה שבעצם מגינות מפני רשת אינטרנט היום, על משרדי הממשלה.
בועז דולב: ואני לא אפרט אותם ברשותכם.
בועז דולב: לגבי סיכום סטטיסטי.
בועז דולב: אני אתן לכם סיכום סטטיסטי קצר.
בועז דולב: תדעו לכם שאנחנו כרגע שומרים מידע שלוש שנים אחורה.
בועז דולב: זאת אומרת – מיום תחילת הפרוייקט ועד היום יש לנו מידע מי ניסה לפרוץ, מי ניסה להיכנס ומי ניסה לעשות דברים.
בועז דולב: מבחינת פעילות סריקות, התחלה של התקפה בדרך כלל מתחילה על ידי סריקה בכיוון כתובת אינטרנט מסויימת, זאת אומרת שבין מאה לחמש מאות סריקות כאלה לכל מרחב התגובות של תהילה.
מל פולישוק-בלוך: סריקה זה גם כניסה?
בועז דולב: סריקה – אנחנו בכלל לא מדברים על הכניסות בחיוביות כרגע.
בועז דולב: רק על הניסיון להתקיף את מערכות המידע שלנו.
בועז דולב: דבר שני – ניסיונות לתקיפת אתרים – אנחנו מדברים על פעילות בינונית כרגע, כשלושים ניסיונות פריצה כל יום.
בועז דולב: יש ימים ויש שבועות ויש חודשים – למשל בפתיחת מלחמת המפרץ שתיים, כמות ניסיונות הפריצה או תקיפת אתרים הגיעה למימדים אדירים, ואני לא אפרט כרגע.
בועז דולב: לגבי וירוסים – אתם צריכים להבין שכמות הוירוסים שנשלחת לאנשי הממשלה בכל שבוע – מדובר על עשרות אלפי וירוסים בכל שבוע.
בועז דולב: בשבוע האחרון היו שבעים וארבע אלף וירוסים שנחסמו בתהילה ושנשלחו בעצם לכל מי שמסתתר מתחת למערכות שלנו.
מל פולישוק-בלוך: אתם ראיתם שזה מגיע ממקומות שונים?
מל פולישוק-בלוך: משבעים וארבעה אלף גורמים שונים, או שיש מישהו שחוזר על הדפוס הזה?
בועז דולב: אני לא אפרט בעניין הזה.
בועז דולב: אבל כן, יש הרבה מאוד גורמים - - -
מל פולישוק-בלוך: אני לא מאמינה שיש שבעים אלף מופרעים במדינה ששולחים כל יום.
בועז דולב: אני לא מדבר על המדינה, אני מדבר על כל העולם.
בועז דולב: מה שמגיע מכל העולם אלינו, מהעולם ומהארץ.
בועז דולב: לגבי הצפת דואר אלקטרוני – אנחנו מדברים על מאות אלפי דברי דואר שמגיעים מכל העולם.
בועז דולב: למשל, לאחרונה היתה התקפה של דברי דואר פוליטיים מגרמניה.
בועז דולב: מדובר על כמויות שהצטברו למשהו כמו ארבעה מיליון דברי דואר במהלך שבוע אחד, כשהמטרה שלהם היתה גם להשבית את מערכות הדואר שלנו , לנסות להשבית את מערכות הדואר שלנו, וגם כמובן להעביר מסר מסויים שהוא מסר די קשה אני חושב.
מל פולישוק-בלוך: יש לכם מנגנון אוטומטי שמנפה את זה או שזה אנשים שצריכים לעשות את זה?
בועז דולב: קודם כל יש לנו אנשים טובים שחלקם יושבים פה, אבל מעבר למנגנונים האוטומטיים כמובן שגם יש אנשים ויש לנו הרבה מעבדות כאלה.
בועז דולב: צריך להגיד כאן גם מילה טובה אחת:
בועז דולב: חברות ההייטק בארץ נצאות בחזית אבטחת המידע בעולם.
בועז דולב: אנחנו משתמשים בתשעים אחוז תשתיות מאבטחת המידע שלנו, שהוא שימוש מחברות שנותנות לנו מוצרים ישראלים מעולים, כולל שיתוף פעולה עם המפתחים שלהם, כולל ניסיונות והבנה של איך פעילות כזאת מתבצעת.
בועז דולב: נעבור לסטטיסטיקה – אני מראה לכם את אחת ממערכות המידע שלנו, איזה סוגים של ניסיונות פריצה יש.
בועז דולב: אחרי כל מקרה כזה כמובן מסתתר גם ניסיון של פריצה אלינו.
בועז דולב: אנחנו חושבים שלאור הניסיון שצברנו בחמשת השנים האחרונות, התקפות באינטרנט מתרחשות בדרך כלל במקביל לעימות פוליטי.
בועז דולב: ואנחנו חושבים שהתקפות כאלה בעתיד – אני לא יודע לגבי זה עכשיו, מלווה בדרך כלל בהתקפות ישירות על מערכי המידע התשתיתית במדינה.
בועז דולב: אני חשוב שהשרתים החופשיים והשירותים החופשיים מהוות בסיס נוח לתקיפות טרור.
בועז דולב: ואחרון – עדיין קיים פער רב בין הרצון שלנו של כולנו, גם של הממשלה וגם של כל הגופים לבסס מערכת הגנה טובה למערכות המידע בישראל וגם לביצוע, ונודה לכל גוף שייכנס למערכת הזאת ויוסיף את שלו.
מל פולישוק-בלוך: טוב, זה היה בהחלט מעניין מאד.
מל פולישוק-בלוך: מי עוד היתה לו מצגת?
מל פולישוק-בלוך: ברמת האינפורמציה נסיים איתך, ואחר כך נעבור להערות.
יוסי ון-זוהרן: אני עוזר ליושב ראש תחום מטרת הועדה היא לעשות מיפוי של הקיומים על תשתיות מזרחיות בארץ, ולעשות מיפוי על הטכנולוגיות השונות שיכולות בטווח הארוך לתת מענה.
יוסי ון-זוהרן: הועדה לא מתעסקת בעניינים מבצעיים.
יוסי ון-זוהרן: היא מתעסקת יותר בפיתוח מחקר וטכנולוגיה.
יוסי ון-זוהרן: חילוט כמו שהועלה כאן, הוא עניין גדול לועדה.
יוסי ון-זוהרן: הועדה הוקמה על ידי מתכנן שלנו, יושב ראש.
יוסי ון-זוהרן: יש נציגים מכל המשרדים, ויש גם נציגי ציבור – פנחס בוכריס, דוד עיברי, פרופסור אביב מרמור מהטכניון.
יוסי ון-זוהרן: יש נציגים מהשב"כ ומהצבא.
יוסי ון-זוהרן: הועדה התחילה לפעול.
יוסי ון-זוהרן: יש לה שלושה תת-ועדות – ועדה ראשונה – עוסקת בניקוז שיש בארץ, ועדה השניה מתעסקת במיפוי הטכנולוגיות השונות בעלות הפוטנציאלים, ומי עושה מה בממשלה.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שמה ששמענו עכשיו ממשרד האוצר, אתם יודעים מזה, אתם שותפים לזה?
מל פולישוק-בלוך: תמפו את זה?
יוסי ון-זוהרן: כן.
יוסי ון-זוהרן: יש הרבה פעילות אבל לא רואים את התמונה בגדול.
יוסי ון-זוהרן: מה שיש – הצבא עוסק באימונים מעבר לגבול.
יוסי ון-זוהרן: לא היה גורם שעסק במה שקורה בתוך הגבולות, ומה שקורה – ההגנה על תשתיות אזרחיות הוא מתוך, הוא לא קיבל, אין גורם, אין מפע"ת אזרחי.
יוסי ון-זוהרן: עכשיו יש צורך לפתח את זה.
יוסי ון-זוהרן: הועדה מתכוונת להגיש דו"ח ראשוני לשנה הבאה, שנת 2005.
מל פולישוק-בלוך: למה זה צריך לקחת עד 2005?
יוסי ון-זוהרן: זה הזמן שזה ניתן.
מל פולישוק-בלוך: אני לא באה אליך בטענות.
מל פולישוק-בלוך: הקצב של הממשלה הוא מדהים.
מל פולישוק-בלוך: בעיקר בועדת המדע אנחנו מרגישים את זה כל הזמן, כי אנחנו כבר בעולם הדיגיטלי , יש פער אדיר.
מל פולישוק-בלוך: למה צריך לבזבז את הדברים למעלה משנה?
מל פולישוק-בלוך: לא ברור לי.
אלי הכהן: כמה הערות בקצרה.
אלי הכהן: אני הייתי בעשור האחרון איש "קול-ישראל", כיסיתי את תחום האינטרנט, והיום אני מנהל המרכז לחקר האינטרנט באוניברסיטת תל אביב.
אלי הכהן: הדיון היום עוסק בתחום טכנולוגיה פרופר.
אלי הכהן: שתיות, הגנה, ויש היום נושא אחד שלא נוגעים בו, ואני כן מציע אולי אפילו גבירתי תציע ישיבה מיוחדת לתוכן.
אלי הכהן: האינטרנט זו טכנולוגיה, זה תוכן ששזורים זה בזה.
אלי הכהן: כשאנחנו מדברים על "הום לנד סקיוריטי", כשאנחנו מדברים על כל המכלול הזה, הוא לא רק לנושא טכנולוגיה, אלא גם לנושא הסברה ולנושא הבהר עמדות.
אלי הכהן: הנושא הזה מאוד בעייתי.
מל פולישוק-בלוך: שמענו על זה רמז בעניין של כל החומר שהגיע מגרמניה, שזו בעצם מתקפה הסברתית של תכנים.
אלי הכהן: בדיוק.
אלי הכהן: והמתקפות האלה הן מתקפות טכנולוגיות של תכנים.
אלי הכהן: ולכן הנושא הזה של תוכן שלא ניגע בו היום, לדעתי צריך להגדיש לו ישיבה בנפרד כי הוא נושא קריטי לא פחות מהנושא של טכנולוגיה.
אלי הכהן: עכשיו, באותו הקשר מדובר פה על "sert", שזה באמת גוף חיוני שניסו להקים אותו כבר כמה וכמה פעמים כמו דורון שעשה הרבה ניסיונות.
מל פולישוק-בלוך: תסביר לנו למה זה לא הצליח.
אלי הכהן: הלוואי שידעתי למה זה לא הצליח, אולי דורון יודע.
אלי הכהן: אני חושב, בתחושה שלי זה מלחמות היהודים, נכון בועז?
מל פולישוק-בלוך: זו סיסמה של כל דבר שלא מצליח.
אלי הכהן: אבל יכול להיות שיש באמת מקום להקים איזה שהוא פורום אינטרנט לאומי.
אלי הכהן: לא ייתכן שעשר שנים אחרי פרוץ האינטרנט או אפילו יותר, בר-מצווה ל-www, ואין פורום אינטרנט בינלאומי, שבו לא יושבים רק נציגי הממשלה, אלא גם נציגי הגופים הגדולים ונציגי בנקים וכל מי ששותף היום למרחב העולמי, כדי לדון בנושאים כמו הנושאים הללו שהישיבה הזאת דנה בהם.
אלי הכהן: עכשיו – לגבי מה שהוצג פה בגדול, אני רוצה לתהות לגבי המחקר של מרק.
אלי הכהן: התחושה שלי מרק, ותקן אותי אם אני טועה, שאתם מחפשים את המטבע מתחת לפנס.
אלי הכהן: אני כתבתי פה כמה דברים שאתה אמרת, ציטוטים שלך.
אלי הכהן: אתה למשל דיברת על התנהגות אופיינית, דברים אופייניים, צירופי מילים חשודים וכולי.
אלי הכהן: במילים אחרות – אתם מחפשים דברים שהם לאו דווקא יכולים הלכה למעשה.
אלי הכהן: אני הבנתי שגם לך היתה תחושה דומה.
אלי הכהן: יש לדעתי משהו במחקר הזה שהוא חסר.
אלי הכהן: כי אני חושב שהרבה מאוד פעילות, והכל באמת זה מדיווחים, מעיתונים, מדיווחים אינסופיים.
אלי הכהן: הרבה מאוד פעילות טרור היא לא אופיינית.
אלי הכהן: היא לא בהתנהגות אופיינית.
אלי הכהן: היא לא תחת אותם אתרים שקמים ונופלים כל יום או כל יומיים, אלא דווקא בצורות אחרות.
אלי הכהן: את זה לא ראיתי.
מרק לסט: תראה, אנחנו התחלנו מאתרים באינטרנט, אבל גם דרך הפגישות של המחקר שלכם באוניברסיטת תל אביב, אנחנו לומדים כל הזמן על צורות חדשות ולחשוב איך אנחנו יכולים להתמודד גם איתם ולא רק עם האחרים.
מל פולישוק-בלוך: תתחברו גם למחלקה לפסיכולוגיה, כדי ללמוד על התפיסה.
מל פולישוק-בלוך: אני לא צוחקת.
מל פולישוק-בלוך: יש – אני לפני עשרות שנים, עבדתי במכון לטרור באוניברסיטת תל אביב.
מל פולישוק-בלוך: יש מכון כזה.
מל פולישוק-בלוך: אז כסטודנטית כל מה שעשיתי היה לשבת מול המחשב ולקבל אינפורמציות מה מראים מחקרים, ידיעות, חדשות ולמצוא כל מיני מאפיינים, והדברים האלה מתחילים לחזור על עצמם.
מל פולישוק-בלוך: ואני חושבת שלזה התכוונת.
מל פולישוק-בלוך: זה לא תמיד יהיה צריך להיות לך כתוב בכותרת "ג'יהאד" או "קאסם".
מל פולישוק-בלוך: לא בהכרח.
מל פולישוק-בלוך: אבל אתה מתחיל לראות שיש איזה שהוא דפוס של שפה, דפוס של התנהלות, דפוס של התנהגות.
מל פולישוק-בלוך: אתה יודע מה – זה לא כולל את הכל, ללא ספק.
מל פולישוק-בלוך: יש יותר מתוחכמים שגם את זה.
מל פולישוק-בלוך: אבל אם אתה מתחיל בזה, ואז מזה אתה מתפתח גם לדברים שאתה מתכוון אליהם, אז אתה יכול לכסות.
מל פולישוק-בלוך: אבל תתחיל גם מהדברים היותר ברורים.
מל פולישוק-בלוך: לא כל כך קל גם בזה, ואז תגיע גם לרמות הגבוהות, אבל תתחיל במשהו.
מרק לסט: אני רק חושב שהבעיה בם ה"ברור מאליו", זה ה"ברור מאליו".
מל פולישוק-בלוך: גם זה, אם נתחיל לחשוף חלק מזה, אז תאמין לי, ההוא שמופיע, ראיתי את התמונה שלו, הוא עשה את זה בצורה ברורה וגלויה.
מל פולישוק-בלוך: הוא בא ומדבר וגם מעיף את התאומים.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שהוא לא הסתתר – הוא הסתתר אולי לפני – אבל יש דברים שאם נצליח לחסום את אלה שמתפארים – עשינו משהו.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מזלזלת בזה.
מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה איתך שצריך לעשות יותר ויותר.
מל פולישוק-בלוך: בסדר, אין לנו ויכוח.
אלי הכהן: עוד שתי נקודות – בועז, מה שרציתי לשאול אותך, האם כל אתרי הממשלה נמצאים תחת "תהילה"?
בועז דולב: לא כל אתרי הממשלה.
אלי הכהן: כי יש לזה הרבה משמעויות.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו תכף נשאל את יוסי בר-טוב ממשרד התשתיות, אתה תספר לנו מה קורה בתחום התשתיות.
מל פולישוק-בלוך: הוא רק יסיים.
מל פולישוק-בלוך: תחשוב בינתיים אם אתה יודע, כי אין פה נציג אחר משרד התשתיות.
מל פולישוק-בלוך: אני מכירה, לכן אני פונה אלייך.
אלי הכהן: לא כל אתרי הממשלה תחת "תהילה"?
בועז דולב: כמו שאתה יודע, גם בממשלה יש פוליטיקה.
בועז דולב: יש קהילות שונות בממשלה, חלקן שייכות לעם ישראל.
בועז דולב: אני יכול להגיד שכשמונים אחוז ממשרדי הממשלה מתארחים היום תחת מערכי ההגנה של פרוייקט "תהילה".
אלי הכהן: זאת אומרת שעשרים אחוז פגיעים.
אלי הכהן: זה מה שאתה אומר.
בועז דולב: עשרים אחוז דואגים לעצמם.
אלי הכהן: עשרים אחוז שדואגים לעצמם זה לא אומר שהם פגיעים.
מל פולישוק-בלוך: ובכן – ד"ר יוסי בר-טוב.
מל פולישוק-בלוך: משרד התשתיות הוא אחד הגופים – אני הזכרתי קודם את ועידת התמ"ת, אתה לא היית קדום כשדיברתי על רעידת האדמה.
מל פולישוק-בלוך: זה עניין של מחר.
מל פולישוק-בלוך: כשהיתה רעידת אדמה מערכות התקשורת קרסו מסיבות אחרות, אבל אני שואלת מסיבות של טרור והתקפת טרור דרך האינטרנט, האם אתם ערוכים, נותנים דעתכם על חשמל, יש לכם את כל מערכות התשתית אצלכם בעצם.
יוסי בר-טוב: התשובה על זה היא במישור המאוד בירוקרטי.
יוסי בר-טוב: המשרד שלנו הוא משרד ביטחוני לכל דבר ואנחנו מנויים של תהילה, ומקבלים את כל השירותים בפרוייקט הזה.
יוסי בר-טוב: הבעיה אינה במשרד עצמו אלא באותם גופים שהמשרד שממונה על פעילותם – חשמל, מקורות – וכאן התשובה היא שלמשרד יש דרכים של פיקוח על הנושא הזה והמשרד שלנו מטפל בעניין הזה.
יוסי בר-טוב: בעצם המשרד שלנו מתנהל בהתאם להנחיות של הגופים המקצועיים שמנחים את הנושאים האלה במדינה, אבל למשרד אין נגיעה ישירה למערכות הפנימיות של הגופים העצמאיים שהם תחת גופו , אבל לא תחת ניהולו.
יוסי בר-טוב: המשרד אינו אחראי על הפעילות הזו של חברת החשמל ולא באף אחת.
יוסי בר-טוב: יש פה בעיה של המעקב.
יוסי בר-טוב: המשרד עוקב אחרי הנחיות המקצועיות שהגופים האלה מטפלים, אבל הוא לא עוזר להם.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא אם אתם אחראים שהגופים האלה שאתם מטפלים שאתם אחראיים עליהם, שיש לכם איזה סמכות עליהם, אם הם עומדים בקריטריונים הללו.
יוסי בר-טוב: התשובה היא כן.
מל פולישוק-בלוך: אריה שניצר, אתה ביקשת לדבר.
אריה שניצר: אני אעשה את זה קצר.
אריה שניצר: אני מייצג את חברת מוטורולה.
אריה שניצר: חברת מוטורולה מתמחה במערכות תקשורת ומערכות בקרה, ורק רציתי לציין שרק לאחרונה זכינו במכרז לחברת חשמל היות והזכירו פה את חברת חשמל, ומקורות דיברו גם כן.
אריה שניצר: זו מערכת בקרה גדולה, כאשר היא תבוא מוצפנת.
אריה שניצר: כלומר – מערכת הצפנה שמוטורולה צריכה – להגן על מערכת הבקרה הזאת של חברת החשמל בצורה כזאת שאי אפשר יהיה לנטרל אותה או לחדור אליה בפרוייקט מהסוג הזה, וזו המגמה כרגע.
אריה שניצר: רציתי לציין את העובדה – ואנחנו מוכנים לשתף פעולה עם גורמים שונים במשק, לקבל סיוע ולקדם את הנושאים.
אריה שניצר: והערה נוספת – ביחס לתשתיות שקרסו – אז אם יורשה לי , אני רוצה לציין שהמערכת של מירס לא קרסה.