GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רבן: אני כבר עובר לרמה האישית של השימוש במחשב והשימוש באינטרנט.
יואל רבן: הקו הכתום למעלה, הקו הכתום והאדום, אומר איזה אוכלוסיה משתמשים במחשב, ואנחנו רואים שבים\
יואל רבן: ן השנים 2001-2002 מספר זה לא השתנה הרבה.
יואל רבן: זאת אומרת שבני שש עשרה ומעלה כבר לא מוכנים כל כך, מי שלא יודע מחשב, כבר לא מוכן כל כך לשמוע על זה.
יואל רבן: ויש לנו מספר גדול של כעשרת אלפים איש, עשרת אלפים איש כמעט בין 2001-2002 לא למד מחשב.
יואל רבן: זאת אומרת, שזה שעושים תוכניות לימוד לילדים זה נהדר, זה נפלא, אני מסכים אבל אנשים מבוגרים כבר לא מסוגלים ללמוד מחשב.
יואל רבן: מי שלא לומד מחשב, כבר כנראה לא רוצה את המדיום.
מל פולישוק-בלוך: אבל השנתון הנוסף שהצטרף בין השנה לשנה הזאת הוא כשלעצמו לא עושה שינוי?
יואל רבן: השנתונים החדשים עושים שינוי, וזה כאן באמת הבעיה במידה מסויימת שאנחנו פונים לאותם אנשים ואין אצלנו אנשים חדשים כרגע.
מל פולישוק-בלוך: אז הפסדת שנה, שהיא מאוד משמעותית.
יואל רבן: אני מסתכל משש-עשרה ומעלה.
יואל רבן: נכון, את צודקת, זה מספרים שמייצגים את האוכלוסייה הבוגרת, אבל הדורות הצעירים יעלו את הרמות האלה, אבל זה ייקח זמן.
יואל רבן: כל שנה, כמה המצטרפים?
יואל רבן: עשרה אחוז מצטרפים לעולמם של בני שש עשרה ומעלה.
יואל רבן: זה ייקח עוד כמה שנים טובות עד שהמספרים האלה ממש יעלו.
יואל רבן: באוכלוסייה הבוגרת המספרים האלה לא עולים , את זה צריך לקחת בחשבון.
יואל רבן: עכשיו, למטה אתם רואים את חדירת האינטרנט לשימוש האישי באינטרנט.
יואל רבן: ב-20001-2002 זה צהוב, ב-2003 זה כחול ואתם רואים שהקפיצה או הדילוג זה הפונקציה של עד כמה אנחנו קרובים למגבלה הזאת של השימוש האישי באינטרנט, וזה כמובן אפשר לראות בצורה יותר ברורה בעקומה הזאת שזו העקומה של הנפיצות של האינטרנט שהיא כמובן מבוססת על מודל שפיתח רוג'רס לפני הרבה שנים והמודל הזה אומר, שהאינטרנט הוא קודם כל מאומץ וחדשני לאוכלוסייה מאוד קטנטנה ומאוד חשובה ורק אחרי זה עובר למהנדסים – איפה אנחנו היום, אבל זה מייצג את ששת המדינות של היום, זה לא לפי מדינה, תכף תראו את איך זה נראה.
יואל רבן: אנחנו היום בלגרדס.
יואל רבן: אלה שמנסים לדחוף להם בכוח – אי אפשר.
יואל רבן: הם לא רוצים הם צריכים להשתכנע, זה ייקח להם הרבה שנים.
יואל רבן: חלק ניכר מהם אומנם יאמצו, אבל הם גם יברחו מהשימוש באינטרנט.
מל פולישוק-בלוך: אתה רוצה להגיד לנו שמי שלא הצטרף עד היום, זאת אומרת – אלה שהצטרפו עד היום זה הפוטנציאל והיתר בשוליים.
יואל רבן: אלה שהצטרפו היום ולפי המספרים פה זה בסביבות חמישים אחוז – תכף נראה איך זה נראה, הם אלה שהצטרפו בעידן המחשב האישי.
יואל רבן: עכשיו, העידן של הטלפון הנייד שנפתח עכשיו דור שלישי, ממש השנה, יכניס אנשים נוספים, לא רואים את זה – אבל יכניס אנשים נוספים.
מל פולישוק-בלוך: דור חדש.
יואל רבן: העידן של הטלויזיה הדיגיטלית עוד לא רואים אותו – יכניס את הדודה שלנו ואת הסבתא שלנו, שאז יוכלו "לשלטט" ואולי לכתוב דואר אלקטרוני דרך הטלויזיה הדיגיטלית.
יואל רבן: משום מה אנחנו עדיין לא רואים את זה, משום שיש כאן גם מובן מסויים של קונפליקט בין ספקי תכנים לבין האינטרנט.
יואל רבן: יש כאן כל מיני בעיות.
אבי כהן: אני רוצה להבין עוד משהו.
אבי כהן: אם אתה אומר שיש משמעות לחדירת הטכנולוגיה בגיל מבוגר, גם אם האדם נחשף לזה בגיל צעיר?
יואל רבן: אני חושב שכן.
יואל רבן: בכל מה שקשור למחשב ולאינטרנט, המחשב האישי זה מחשב שתוכנן לפריקים, זאת אומרת זה משהו שרצה מחשב גדול על השולחן שלו, וככה נולד המחשב.
יואל רבן: זה שלא כל אחד יודע מה זה קליק ימני ומה זה קליק שמאלי, וצריך להוריד פה, ומשהו נתקע אצל ה"windows” צריך לעדכן אותו, ושלא יהיו וירוסים.
יואל רבן: זו בעיה וזה כאב ראש אחד גדול לאנשים מבוגרים.
יואל רבן: אנשים מבוגרים לא אוהבים להתעסק בטכנולוגיות חדשות, שהם לא מבינים, שלא מדברים אליהם.
קריאה: צריך לגשת לאינטרנט שזה מוצר מאוד טוב, מאוד בסיסי, דרך אמצעים אחרים.
מל פולישוק-בלוך: אבל הטלפון יעשה את השינוי הדרמטי.
יואל רבן: הטלפון והטלויזיה הדיגיטלית.
יואל רבן: לא רק הטלפון, הטלפון קצת מוגבל ביכולות שלו.
יואל רבן: לדעתי הטלויזיה הדיגיטלית טומנת בחובה פוטנציאל יותר גדול.
קריאה: זה קשור לאיכות הגישה זה לא משנה באיזה צורה.
קריאה: צריך שאדם יידע שבלחיצת כפתור אחת הוא משיג את רצונו והוא לא צריך לעבור דרך פרוצדורה שלמה כדי להשיג את זה.
קריאה: אנשים יידעו את זה.
קריאה: בלי זה , אנשים לא ישתמשו.
יואל רבן: האינטרנט צריך להיות שקוף למשתמש.
יואל רבן: זה לא צריך להוות בעיה.
יואל רבן: מבחינתך – אתה לא צריך לדעת שאתה משתמש באינטרנט.
יואל רבן: כאן אתם יכולים לראות שקרה תהליך די גדול בפרישה.
יואל רבן: זאת אומרת – כל מי שהצטרף, אצלנו הרבה הצטרפו ברוך השם, אבל יש גם כאלה שפרשו, פשוט מאוד לא רוצים את האינטרנט.
יואל רבן: בנורבגיה כבר המספר הזה יותר גדול מהמספר של אלה שהצטרפו.
יואל רבן: בגרף השמאלי אנחנו רואים באמת שזו פונקציה של גרף הצטרפות.
יואל רבן: כל אלה שהצטרפו ב-2001, עשרים אחוז בערך נטשו, אלה שמתקשים לאמץ טכנולוגיות חדשות ...
מל פולישוק-בלוך: או כמוני למשל, אלה שאין להם זמן.
יואל רבן: או אלה שאין להם זמן.
יואל רבן: זאת אומרת – פורשים, מבוגרים, משתמשים "קלים", מי שלא משתמש כמעט – פורש.
יואל רבן: מי שמצהיר שזה לא שימושי אצלו.
יואל רבן: זוהי חדירת נפיצות האינטרנט, התנהגות לפי זמן, לפי מגמות.
יואל רבן: מישהו אמר לי קודם – נורבגיה בגלל שיש בה אחוז מאוד גבוה של משכילים ובעלי הכנסות גבוהות עומדת למעלה.
יואל רבן: איפה ישראל שלנו?
יואל רבן: ישראל נמצאת כאן במקום טוב באמצע, וישראל עוד יש לה מקום להתקדם לפי מה שנראה כאן, אבל שוב, מה שמגדיר את העסק הזה בכל מדינה, אני הראיתי את זה קודם, זה היכולת שלנו להשתמש במכשיר אישי.
יואל רבן: קודם ראינו ששם נראה לי בהונגריה, שמונה עשרה אחוז מהאוכלוסיה הבוגרת משתמשת במחשב.
יואל רבן: זה כנראה מה שקורה.
יואל רבן: אפשר לראות שכאן בישראל גידול מסוים בין 2001 ל-2002, אולי לא רק בישראל אלא בעוד מדינות.
יואל רבן: אולי זה ההשפעה של האינטרנט המהיר.
יואל רבן: הדמוגרפיה של משתמשי המחשב היא פשוטה מאוד.
יואל רבן: קודם כל – הגיל.
יואל רבן: ברור שבין הצעירים שהם בין שש-עשרה לעשרים וארבע, שמונים אחוז משתמשים.
יואל רבן: המבוגרים – ששים וחמש ומעלה – רק ארבע עשרה אחוז.
יואל רבן: מימד נוסף זה מימד של השכלה.
יואל רבן: מי שיש לו רק בית ספר יסודי, רק שלושים ושתיים אחוז מהם יודעים להשתמש במחשב.
יואל רבן: מבין השכלה גבוהה בתוך המדגם שלנו – מדובר על שבעים ושתיים.
יואל רבן: זה שונה בין מדינה למדינה.
מל פולישוק-בלוך: זה גם כן נתון מאוד נמוך.
יואל רבן: זה נותן לכם איזשהי אינדיקציה.
יואל רבן: לא כל אחד שיש לו השכלה גבוהה יודע להשתמש במחשב.
יואל רבן: אבל זה מייצג כנראה אנשים יותר מבוגרים.
יואל רבן: וכמובן הנושא של ההכנסה.
יואל רבן: בעלי ההכנסות הנמוכות במדינות שדיברנו עליהן, עשרים ושתיים אחוז יודעים להשתמש במחשב לעומת קרוב לתשעה אחוז מבעלי ההכנסות הגבוהות.
יואל רבן: יש פה עניין סוציואקונומי די ברור.
יואל רבן: עשרים אחוז מהמדגם באוכלוסיה כמדגם מייצג מבעלי המחשב אומרים – אני לא אקנה מחשב, אני לא אשתמש במחשב.
יואל רבן: בדרך כלל הם אנשים שהם או זוגות או בודדים, משתכרים נמוך, אין להם גם טלפון נייד, הם פרשו מעבודה והם מעל גיל שישים וחמש.
יואל רבן: זאת אומרת – זאת האוכלוסיה שלא יעזור כמעט שום דבר, הם לא ישתמשו במחשב.
יואל רבן: בשבילם אנחנו צריכים אולי מכשירים אחרים.
יואל רבן: הנה – כאן יש לכם את הנתונים של שימוש באינטרנט דרך הטלפון הנייד, אז קראו לזה "וואפ", והיום זה כבר אימפרילס, יש לנו היום כל מיני טכנולוגיות שיכולות לאפשר את זה, עדיין לא הדור השלישי שייתן אפשרות די נוחה להיכנס לאינטרנט.
יואל רבן: אנחנו רואים פה תופעה מעניינית שיש בין 200-2002, יש בישראל ובכל המדינות דווקא מגמת ירידה בשימוש באינטרנט דרך הטלפון הנייד.
יואל רבן: זה אולי בגלל שהמדיום הזה של השימוש ב"וואפ" שהוא למעשה כאילו הוא בעל טכנולוגיה ישנה יחסית, הוא לא כל כך טוב, ולכן מי שמשתמש זה דווקא אלו שיש להם יותר נסיון באינטרנט, הם המשתמשים הכבדים, אנשים צעירים, אבל זה לא מכניס אצלם את האנשים האחרים.
יואל רבן: זה מה שאני אומר.
יואל רבן: כן?
קריאה: בזמן שעשו את הסקר בנושא של הטלפון הנייד, אז אחת השאלות היתה: האם אתה ניגש לאינטרנט בכלל?
יואל רבן: כן.
קריאה: או סתם אתה שומע מוזיקה ורוצה להשמיע לחבר שלך?
יואל רבן: אגב, יש לנו גם הורדות מוזיקה, אבל זה בהקשר אחר.
יואל רבן: אבל לא – השאלה היא – האם אתה ניגש למחשב באמצעות הטלפון הנייד?
יואל רבן: זה לא שאלה.
יואל רבן: ה"וואפ" לא מופיע שם.
יואל רבן: לא בלבלנו אותם בזה.
יואל רבן: השאלה היתה שאלה פשוטה.
יואל רבן: אתם רק יכולים להתרשם היכן ישראל עומדת בשימוש יומי באינטרנט.
יואל רבן: קרוב לשעה.
יואל רבן: תסתכלו את נורבגיה – שלוש עשרה דקות ליום.
יואל רבן: אלה מספרים פנטסטיים.
יואל רבן: יש לנו מגוון של משתמשים, אבל מסתבר שהמשתמשים הכבדים שמשתמשים בשמונים דקות ביום, הם בדרך כלל אנשים צעירים שלא נשואים.
יואל רבן: אין להם את הצורך לטפל בילדים קטנים ויש להם הרבה זמן.
יואל רבן: אני אעבור לשימושים – הם די דומים.
יואל רבן: אתם רואים שסיוע רפואי שזה דבר "תכל'ס", מעט מאוד משתמשים בדברים שהם ממש חשובים והם ממש רציניים.
יואל רבן: קבלת מידע על נסיעות זה גם כן לא רציני, אבל זה הכל וירטואלי, אז ברור שכולם משתמשים בדברים הווירטואליים של המידע, בדברים האמיתיים – לקבל סיוע.
יואל רבן: אפשר לראות כאן שהתהליך הוא מאוד איטי.
יואל רבן: דרוש ניסיון באינטרנט, ואיזה אחוז מהמשתמשים עושים קניות באינטרנט.
יואל רבן: תהליך מאוד מאוד איטי.
יואל רבן: אנחנו רואים שאיטליה כנראה לא כל כך מעוניינת לעשות קניות באינטרנט.
יואל רבן: אז צריך לזכור שהדברים האלה לוקחים המון המון זמן.
יואל רבן: לוקח המון שנים כדי לשנות את הדברים האלה.
יואל רבן: יש קצת התקדמות בקניות באמצעות מחשב, אבל הסכומים הם עדיין אחוזים בודדים מההכנסה.
יואל רבן: זאת אומרת שאין עדיין קפיצה גדולה.
יואל רבן: האם האינטרנט דוחק פעילויות זמן שונות?
יואל רבן: אתם רואים שלא למעשה.
יואל רבן: זאת אומרת – האינטרנט עדיין לא חדר מספיק בשביל לדחוק פעילויות פנאי.
יואל רבן: את הטלויזיה הוא כן דוחק – לא בכל המדינות, זאת אומרת שבישראל כן ובאנגליה לא, אבל באיטליה ובגרמניה כן.
קריאה: הוא דוחק זמן עבודה, לכל מי שמשתמש מהעבודה?
יואל רבן: זה רק מהבית.
יואל רבן: אגב, היתה לנו שאלה, מי שגולש יותר מהבית גם גולש יותר מהעבודה.
יואל רבן: זה יש לנו גם מדד בדוק לדבר הזה.
גיורא בר-שלום: כל זה פחות או יותר עברנו.
גיורא בר-שלום: אגע רגע בנקודה הישראלית.
גיורא בר-שלום: המדגם הישראלי מייצג רבדים שונים, עדות שונות: רוסים, חרדים, ערבים, לפי מגדר.
גיורא בר-שלום: אצלנו הפערים הם די גדולים.
גיורא בר-שלום: בנושא המגדרי אני אדבר אחר-כך, אבל עכשיו הרוסים והערבים משתמשים פחות מישראלים ותיקים, חרדים משתמשים פחות.
גיורא בר-שלום: לכן אנחנו גם הגענו לשיעורי חדירה לא כל כך גבוהים ביחס למדינות אחרות.
גיורא בר-שלום: לשישים וארבעה אחוזים יש מחשב בבית, פחות מחמישים אחוז משתמשים באינטרנט.
גיורא בר-שלום: חמישים אחוז ממשקי הבית משתמשים באינטרנט בבית.
גיורא בר-שלום: מקדישים בבית בערך שעה.
גיורא בר-שלום: האם זה טוב?
גיורא בר-שלום: זה לא ברור.
גיורא בר-שלום: מה זה מועיל לנו?
גיורא בר-שלום: מה זה תורם לנו?
גיורא בר-שלום: ראינו שזה לא דוחק עדיין פעילויות פנאי, ובדרך כלל משתמשים באינטרנט כתוספת לדברים אחרים שאנחנו עושים.
גיורא בר-שלום: זה לא תחליף.
גיורא בר-שלום: זאת אומרת שהאינטרנט נמצא היום בשלב שהוא עדיין לא פרץ.
גיורא בר-שלום: בנושא של השימוש הוא עדיין לא פרץ.
ענת לוי: כדי להבין את הפער של הששים וארבעה אחוזים ושל החמישים אחוז, מי שיש לו מחשב, למה שלא יהיה לו אינטרנט?
ענת לוי: מה החסם?
גיורא בר-שלום: יש פשוט הרבה אנשים שיש להם מחשבים ישנים והם צריכים להתקין מודם.
מל פולישוק-בלוך: פס רחב, וזה עולה כסף.
גיורא בר-שלום: זה גם עולה כסף.
גיורא בר-שלום: הפער הזה הולך ונסגר.
ענת לוי: אתה לא יכול להשתמש באינטרנט ולא להשתמש במחשב.
ענת לוי: אתה יכול לא לשדרג את המחשב ולקבל יותר מהאינטרנט.
גיורא בר-שלום: תוך כמה שנים הפער הזה ייסגר לדעתי.
גיורא בר-שלום: תוך שנתיים-שלוש הוא ייסגר.
גיורא בר-שלום: זה פשוט תהליך שלוקח זמן.
גיורא בר-שלום: היום דרך אגב, יש יותר אנשים שנכנסים לאינטרנט מהיר.
גיורא בר-שלום: הם אנשים שאפילו לא היה להם מחשב בעבר.
גיורא בר-שלום: זאת אומרת שזו חבילה כל כך זולה ובסיסית שישר קופצים לתוך הדבר הזה.
גיורא בר-שלום: בקיצור – אנחנו צריכים, נדרש מחקר נוסף בנושא של שימוש, במיוחד לגבי הפער הדיגיטלי וההשלכות שלו לגבינו.
גיורא בר-שלום: מה זה עושה לנו, האם זה טוב, האם זה רע, האם צריך לעודד את זה?
גיורא בר-שלום: יכול להיות שהתפקיד של הממשלה זה כן לעודד דברים מסויימים: עבודה מהבית, אולי לעודד לימודים מהבית לאוכלוסיות מסויימות.
גיורא בר-שלום: הדברים הללו עדיין לא נחקרו מספיק.
מל פולישוק-בלוך: אני רק רוצה להזכיר שכל מה שעשיתם זה מלפני שנתיים – שנה וחצי, ואני חושבת שיש לזה, במיוחד בתחומים האלה, יש איזה שהיא התיישנות מאוד רצינית, כי הפער הדיגיטלי, נגדיר את זה – תקראו לזה איך שאתם רוצים – הולך ונסגר בקצב גיאומטרי.
גיורא בר-שלום: אז תכף אנחנו נלך ונראה את הנושא של הפער הגיאומטרי.
אבי כהן: לגבי מה שאמרת – לפני שנתיים לא היה אבל עכשיו יש: לפני שנתיים, רוב בתי הספר נכנסו לתוכניות לימודים כשהתלמידים בית הספר לומדים ומקבלים איזה יחידת בגרות על בקיאות באינטרנט.
אבי כהן: זה העלה, לפחות מהניסיון האישי שלי – את כמות המתחברים של הנוער שיש להם אינטרנט עד בית הספר, ליצור את העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: כמה בתי ספר מחוברים היום?
אבי כהן: לא על זה דיברתי.
אבי כהן: אני דיברתי על המקרה שתלמיד צריך להגיש יחידת בגרות.
מל פולישוק-בלוך: בסדר, אבל אני שאלתי – כמה מבתי הספר מחוברים היום לאינטרנט, או – כמה לא מחוברים לאינטרנט?
אבי כהן: אני חושב שהרבה יותר, בערך שמונים אחוז.
טל סופר: אני רוצה להמשיך – באותה עבודה, אחד הנושאים שרצינו לבדוק זה, האם באמת קיימים פערים, או פער דיגיטאלי על רקע של הבדלים בפן האישי.
טל סופר: ההבדלים שרצינו לבדוק, כמו שתמיד מתחילים, זה בעצם שיעור המשתנים הדמוגרפיים וההבדלים בין גברים ונשים בנושא הזה של טכנולוגיית מידע.
טל סופר: הגישה של טכנולוגיית מידע בין גברים ונשים, אימוץ של טכנולוגיית מידע וכל הנושא הזה של טכנולוגיית מידע.
טל סופר: הגישה של טכנולוגיית מידע גברים ונשים, אימוץ והטמעה של טכנולוגיית מידע גברים ונשים, עוצמת השימוש והפערים ביניהם, להגיע לאיזשהם מסקנות המנסות לפחות לצייר איזה שהם קווים ראשוניים למדיניות.
טל סופר: השאלות העיקריות שעניינו אותנו – האם באמת קיים פער דיגיטלי בין גברים ונשים, הסיבות - השפעתן של כל התנועות הפמיניסטיות משנות השישים, אם נכנסו לעבודה – זה פרץ על הרקע הזה, הם בחנו את הפערים בין גברים ונשים על רקע פערי שכר, פערים בנושא התעסוקתי.
טל סופר: בשנים האחרונות אנחנו רואים איזה שינוי כתוצאה מכניסה של טכנולוגיות מידע לשוק העבודה ונשים שיותר מתחרות בנושא הזה, המחקרים גם נוטים יותר לנושא הזה של מציאת אולי סיבות או חסמים לפערים שם, כי גם שם תכף נראה שהם קיימים.
טל סופר: ולכן מצאנו לנכון גם במחקר הזה להאיר באל"ף את הנושא הזה.
טל סופר: אין הרבה מחקרים דרך אגב שעושים מחקר השוואתי ככה אירופאי, כולל ישראל, שבודקים את המשתנים האלה על פני המדינות ומראה את ההשוואה, ולכן מאוד מעניין לראות את המשתנים שמצאנו.
טל סופר: אז אם נסתכל על הפער בהשכלה בין גברים ונשים, הפערים הם לא גדולים.
טל סופר: אומנם נשים נוטות יותר להתמקד, או נמצאות יותר בהשכלה נמוכה כאשר גברים בהשכלה גבוהה יותר.
טל סופר: כיום הפערים מאוד מצטמצמים בין גברים ונשים בנושא הזה של השכלה גבוהה, אבל כשמגיעים לנושא של המצב התעסוקתי ולהבדלים בין גברים ונשים שם הפער הוא מאוד גדול, דבר שמשליך על ההתנהגות, נושא ההתנהגות, השוני בין דפוסי ההתנהגות בין נשים וגברים.
טל סופר: הנושא הזה כמובן משתנה בין המדינות.
טל סופר: אפשר לראות באיטליה ובאנגליה הפערים הם הרבה יותר גדולים ובישראל למרבה ההפתעה הפערים הם לא כל כך גבוהים.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מבינה למה את מתכוונת ב- - -
טל סופר: עובד או לא עובד.
טל סופר: האם נשים עובדות לעומת גברים.
מל פולישוק-בלוך: אני אגיד לך למה זה.
מל פולישוק-בלוך: כי אחוז הגברים שעובדים בישראל הוא מאוד מאוד נמוך ביחס לאירופה, ולכן אצלנו כולם לא עובדים ולכן אין הבדל גדול.
מל פולישוק-בלוך: וזה לא מעיד על שום דבר חיובי.
טל סופר: אני לא מדברת על המשלים שלו של האבטלה, כמו שאת מדברת.
מל פולישוק-בלוך: לא מדברת על האבטלה.
מל פולישוק-בלוך: אני מדברת על אנשים בכוח עבודה, בגיל של כוח עבודה מבחירה או לא בחירה – הם לא עובדים, בישראל בסביבות חמישים אחוז נשים וגברים.
טל סופר: בישראל זה ארבעים ושמונה – ארבעים ותשע.
מל פולישוק-בלוך: באירופה שבעים אחוז גברים עובדים ונשים בסביבות חמישים.
מל פולישוק-בלוך: לכן יש לך את הפער הזה באירופה ואין לך את הפער הזה בישראל.
מל פולישוק-בלוך: וזה לא מעיד על כך שבארץ אין פערים.
מל פולישוק-בלוך: זה מאוד מטעה מה שאת אומרת פה וזה לא מעיד על כלום.
טל סופר: זה מעיד על זה שגברים נמצאים יותר בכוח העבודה מאשר נשים.
טל סופר: זה הנתון היחיד שאני רוצה להגיד כרגע.
מל פולישוק-בלוך: אבל אני רוצה להגיד שזה יוצר הרגשה כאילו בישראל יש שיוויון והשיוויון הזה נובע בגלל שגם הגברים לא עובדים.
טל סופר: אני לא נותנת אינטרפרטציה.
טל סופר: אני כרגע אומרת שנשים נמצאות פחות בשוק העבודה מאשר גברים, ובאירופה אחרת.
טל סופר: זה נתון דרך אגב שדומה לארה"ב, ושם אפילו הנתון הוא יותר נמוך.
טל סופר: אבל זה כן משליך על הפעילויות היומיות בכמו שאמרתי קודם בפערים – זה לא פערים, זה דפוסי התנהגות שונים בין גברים ונשים בפעילויות היומיות שלהם.
טל סופר: וכאן אפשר לראות – בעוד שגברים רוב הפעילות שלהם, אם אני מסתכלת על עבודה בתשלום ועל עבודה שלא בתשלום, ואצל נשים על עבודה שלא בתשלום ועל עבודה בתשלום, אפשר לראות את המשלימים, אפשר לראות את השוני, גברים מתרכזים יותר בעבודה בתשלום.
טל סופר: החלק של העבודה שלא בתשלום הוא מאוד קטן לעומת נשים.
טל סופר: העבודה שלא בתשלום כורכת בתוכה את כל הנושא הזה של ניהול הבית, הטיפול בילדים, נושא של קניות וכדומה, וזה בעצם עיקר השוני בין גברים ונשים כשמסתכלים כל המכלול היומי.
טל סופר: אנחנו בכוונה הוצאנו מכאן את הנושא של שינה, מאחר והזמן הוא יחסית מאוד גדול והוא היה משנה לנו בצורה מאוד גדולה את ה - - -
מל פולישוק-בלוך: מה זה מדיה?
טל סופר: מדיה ו"ליג'רס" זה צפייה בטלוויזיה.
טל סופר: צפייה בטלוויזיה ופעילויות פנאי.
טל סופר: כאן אפשר לראות שזה די דומה.
טל סופר: אין פה די שוני בין גברים ונשים.
טל סופר: המימד השונה זה הנושא של אכילה בבית, מן הסתם נשים נמצאות יותר בבית, הן אוכלות יותר בבית, ואפילו אם הן עובדות הן חוזרות לאכול בבית, אצל גברים זה חלק מאיזשהו ריטואל שקשור אפילו לנושא העיסקי ואופי או תרבות העבודה וכן רואים את השוני כאן.
טל סופר: יחד עם זאת, שוב, זה משליך על הפערים או על השוני בנושא הזה של חיי חברה ויציאה מה שנקרא "התראות עם חברים" שגם את זה אנחנו מקשרים בהיבטים העסקיים ולנושאים שקשורים בעבודה.
טל סופר: מה שעניין אותנו זה לבדוק – אחת השאלות שבדקנו זה את העמדות של אותם אנשים כלפי הנושא הזה של טכנולוגיית מידע או שימוש במחשב, מחשב, אינטרנט וטלפון נייד, אלה שלושת המימדים שבדקנו.
טל סופר: חילקנו את זה כאן למה שאנחנו ראינו כמו שלוש אייטמים שמתייחסים לעמדות שליליות יותר, ותכף אני אראה את החיוביות.
טל סופר: בקטע הזה אפשר לראות שבאמת נשים נוטות יותר לראות את המחשב כיותר מסתורי, יותר מפחיד, יותר תלותי, מאשר גברים.
טל סופר: הם רואות את זה באופן הרבה יותר שלילי.
טל סופר: כשאנחנו מסתכלים - - -
מל פולישוק-בלוך: מה הבעיה?
מל פולישוק-בלוך: מה שני האחרים?
טל סופר: תלותי – אחד זה מפחיד והשלישי זה תלותי יותר לחיי היומיום.
קריאה: יש בכלל הבדל?
טל סופר: יש, זה מובא.
טל סופר: למרות שנראה כאילו ההבדלים הם קטנים, הם מובהקים, זאת אומרת שנמצאו מובהקים ונמצא הבדל מובהק בין שניהם.
טל סופר: סטטיסטי זה מובהק.
טל סופר: זה נמצא מובהק.
טל סופר: תכף אני אמשיך ואני תכף אראה, שאנחנו גם מצאנו אחר כך שזה אחד המימדים שמשפיע מאוד על הפער בין גברים ונשים.
טל סופר: כשמתייחסים לנושא של האם מחשב יכול להיות הנאה, האם אני מתעניין בטכנולוגיות חדשות, האם הוא יכול להפוך את חיי לקלים יותר וכדומה, אפשר דווקא שגברים נוטים לציין את זה באופן חיובי יותר מאשר נשים.
טל סופר: באופן כללי, כאשר עשינו איזה שהוא מדד לנושא של העמדות, גברים רואים או מוצאים את המחשב באופן חיובי יותר מאשר נשים, למרות , שוב – שהפער נראה קטן, אבל הוא מובהק.
טל סופר: קיים פער בין שני המינים בנושא הזה.
טל סופר: בדקנו כמובן את כל הנושא הזה של אישה, או שימושים של האינטרנט, המחשב והטלפון הסלולארי – פערים בין גברים ונשים.
טל סופר: כמו שאפשר לראות, זה הפער, הממוצע של ששת המדינות שאנחנו עסקנו בהן.
טל סופר: שוב – פחות משתמשות פחות באינטרנט, מחשב ובטלפון סלולארי.
טל סופר: הפערים האלה משתנים בצורה מאוד קיצונית בין המדינות ולכן אם רוצים להסתכל ככה בצורה יותר מפורטת, אז אפשר לראות שאיטליה למשל – הפער שם הוא מאוד גבוה, לעומת ישראל דווקא, שכאן אפשר לראות שהפערים הם מאוד קטנים בשימושים בין גברים נשים.
טל סופר: איטליה מצטיירת גם מהמחקרים כמדינה מאוד שוביניסטית בעניין הזה, הפערים שם הם מאוד גבוהים.
טל סופר: אין גם ממש תוכניות לאומיות לעידוד נשים לכניסה לדברים מהסוג הזה.
טל סופר: הדבר האחד שהיא מצטיינת שם וזה מפתיע, ששם דווקא כשבדקנו את הנושא של שימושים, זמן שימוש בטלפון סלולארי, דווקא שם ורק שם, נשים מדברות יותר מנשים.
טל סופר: התוצאות מראות שדווקא נשים מדברות יותר, מה שלא מצאנו במדינות אחרות.
מל פולישוק-בלוך: איפה זה, סליחה?
קריאה: איטליה.
טל סופר: נשים מדברות בסלולארי יותר באיטליה.
טל סופר: רק באיטליה.
טל סופר: בשאר הדברים הפערים מאוד גבוהים.
טל סופר: מאוד עניין אותנו דווקא לשלוט על המשתנה של "האם אתה עובד או אל עובד" ואיך זה משפיע על השימוש בטלפון הסלולארי, אם כי זה לא יצא כל כך מובהק, איפה שאתם רואים את הכוכביות האלה, אז מרוב המדינות זה לא יצא מובהק, אבל יחד עם זה אפשר לראות – שוב, כאשר בן אדם מועסק, בין גברים ונשים, אז גברים מדברים יותר מאשר נשים, חוץ מאשר באיטליה, וכשבמצב שאנשים אינם עובדים, אנחנו שוב שרואים שגברים מדברים יותר.
טל סופר: זאת אומרת – זה לא ממש מובהק, במקומות אחרים ראינו שנשים מדברות יותר.
טל סופר: זה לא נמצא משתנה שמשפיע למעשה על השימוש בטלפון הסלולארי.
טל סופר: הגיל - הגיל כן משפיע על הפער.
טל סופר: ושוב – כאשר בדקנו את קבוצות הגיל האלה בין שש-עשרה ועשרים-וארבע, עשרים וחמש – שלושים וארבע, אז ראינו שהפער הוא נמוך יותר בין תשעה לעשרה אחוז.
טל סופר: ככל שהגיל עולה הפער עולה יותר, ושוב הפער קטן בקבוצות הגיל המבוגרות יותר.
טל סופר: אבל שוב, יכול להיות שמכיוון שמדובר על קבוצות קטנות יותר של האוכלוסיה וכאן יכול להיות שנשים מבוגרות יותר עושות שימוש יותר באינטרנט.
טל סופר: אם נסתכל שוב כמו שיואל הראה קודם אבל בהבחנה בין גברים ונשים, את קצב החדירה או הכניסה של האינטרנט, אפשר לראות שנשים אימצו את האינטרנט לאט יותר מאשר גברים, כאשר רואים את הפער בשנת 2001 בין גברים ונשים.
טל סופר: כשמסתכלים על ההצטרפות כל שנה של גברים ונשים אפשר לראות – שוב, כמו שהראינו קודם, שגברים מצטרפים בקצב מהיר יותר, או שיותר גברים מצטרפים מאשר נשים.
טל סופר: רואים את המהפך כאן בשנת 2000-2001.
טל סופר: בעוד שגברים מתחילים לרדת בקצב ההצטרפות שלהם דווקא כאן, נשים – רואים איזה עלייה מסויימת של נשים כמצטרפות לאינטרנט.
טל סופר: יחד עם זה אפשר לראות שבמשך השנים בין 1992 ל-2001, הפערים בין הגברים והנשים בשימוש באינטרנט הצטמצמו מאוד.
טל סופר: הפערים שנעו בשנת 2002 בין ארבעים אחוז לתשעים אחוז ירדו ב-2001 למשהו בסדר גודל של עשרים עד חמישים אחוז או ארבעים אחוז, תלוי על איזה מדינה אנחנו מדברים.
טל סופר: אבל הפערים הצטמצמו.
טל סופר: מה שרצינו לראות עוד זה את הנושא של השימושים, או את השוני בין גברים ונשים בשימושים.
טל סופר: השימושים זה גם מגוון הפעילויות שהנשים עושות באינטרנט לעומת גברים.
טל סופר: זה רק במספרים, כדי להראות ולהמחיש שגברים מעורבים ביותר פעילויות באינטרנט באופן מובהק.
טל סופר: אצל נשים אין קשר לשנות הניסיון.
טל סופר: למרבה הפלא, גברים שנמצא שיש להם יותר וותק בניסיון אינטרנט הוא משתמש אותו זמן.
טל סופר: אצל נשים זה סטטי.
טל סופר: המשתנה של ניסיון לא משפיע בכלל על זמן השימוש שלהם.
טל סופר: לא מצאנו כרגע שום הסבר.
טל סופר: הן עסוקות, בזה התחלתי קודם, אבל שוב- יכול להיות שזו הסיבה.
מל פולישוק-בלוך: זה היה לשימוש ביתי מה שהראית?
טל סופר: כן, כן.
טל סופר: הכל זה לשימוש ביתי.
טל סופר: הכל.
טל סופר: כל הסקר נעשה על משקי בית בשימוש הביתי.
טל סופר: הנושא של השוני בין גברים ונשים בדפוסי ההתנהגויות היומיומיות, שהוא למעשה משליך בעצם על כלל הפעילות שלנו האינטרנטית.
טל סופר: בכל מקרה, בכל הנושא של שימושים, מה נשים עושות ומה גברים עושים כשהם באינטרנט, אז כמו שיואל אמר קודם - אז כל הנושא של חיפוש מידע, של נסיעות, אצל גברים ונשים, נושא של חיפוש מידע, או שימוש באינטרנט לצורכי למידה זהה בין גברים ונשים.
טל סופר: יחד עם זה, גברים מתעניינים הרבה מאוד בבנקים, נשים פחות.
טל סופר: ב"שופינג", גברים, לא נשים דווקא בנושא של האינטרנט, והורדת מוזיקה באינטרנט שהרבה מאוד גברים, במיוחד האוכלוסייה הצעירה מתעסקת בזה הרבה מאוד.
טל סופר: דרך אגב זו עבודה נוספת שנעשתה במסגרת המחקר הזה.
טל סופר: עבודה מאוד מעניינת על הנושא של הורדת מוזיקה באינטרנט.
מל פולישוק-בלוך: יש לך עבודה בנושא?
טל סופר: כן.
טל סופר: זו אחת העבודות.
מל פולישוק-בלוך: את יכולה לשלוח לי אותה, כי זה מאוד מעניין.
טל סופר: היא נמצאת באתר?
יואל רבן: יש מצגת, את יכולה לשלוח אותה.
טל סופר: אני אשלח לך את המצגת.
מל פולישוק-בלוך: בדקתם את הנושא של פורנוגרפיה, הימורים, דברים כאלה?
טל סופר: למה, מה זאת אומרת?
מל פולישוק-בלוך: כי אז היית רואה למה גברים אולי יותר משתמשים.
מל פולישוק-בלוך: גברים יותר מהמרים.
טל סופר: אני חושבת, בינינו, אף אחד לא יגיד לך מידע אמיתי על שאלות כאלה.
מל פולישוק-בלוך: ואין דרך לדעת כמה נכנסים לאתרים האלה?
טל סופר: אולי באתרים שעוקבים אחרי מנויים בכניסות ויציאות, אבל שוב, זה לא מתוך סקר שאת שואלת את הבן אדם מה הוא עושה.
מל פולישוק-בלוך: כן, אבל זה היה שאלות מובנות, שאלתם אותם אם הם עוסקים בזה?
מל פולישוק-בלוך: ולא שאלתם את השאלות האחרות.
טל סופר: לא, על זה לא.
מל פולישוק-בלוך: כל הצ'טים למשל לא מופיע פה.
טל סופר: פורומים.
טל סופר: לא, לא מופיע פה, אימיילים כן מופיע, צ'טים לא.
טל סופר: אני יכולה להגיד לך מעבודה אחרת שאני עושה, שצ'טים זה נושא שעדיין נמצא מאוד מאוד בחיתולים.
טל סופר: זאת אומרת שיש פורומים עם שיחה, זה חלק מהאימיילים והתכתבויות.
טל סופר: הוא מופעל בפורומים חברתיים, פחות בפורומים של למידה.
טל סופר: צריך להבחין בין שניהם, ועדיין זה שימוש באינטרנט.
טל סופר: בכל אופן, כדי להבין מה המשתנים בכל אופן שמשפיעים על הפערים בים גברים ונשים בנשוא של השימוש באינטרנט, עשינו ריגרסיות, אני לא אכנס לנושאים הסטטיסטים כדי להיכנס להסברים, אבל מה שכן מצאנו – שגיל משפיע באופן שלילי על השימוש באינטרנט.
טל סופר: אצל נשים יותר מאשר בגברים.
טל סופר: גודל המשפחה משפיע באופן שלילי.
טל סופר: רק הנשים בשימוש באינטרנט נמצא במדינות מסויימות כמו אנגליה, גרמניה ונורווגיה.
טל סופר: מצב תעסוקתי משפיע באופן חיובי רק בנורווגיה ובישראל רק על נשים.
טל סופר: ההשכלה – משתנה חשוב בהשפעתו על השימוש באינטרנט בכל המדינות.
טל סופר: הכנסה גם כן משפיע באופן חיובי, כלומר – ככל שאני משתכר יותר אני משתמש יותר וכולי.
טל סופר: עמדות – אחד הנושאים החשובים ביותר שנמצאו – השפעה חיובית ועוצמת השימוש במחשב ואינטרנט והשפעת השימוש באינטרנט על עמדות חיוביות אצל גברים, גבוהה פי שתיים בהשפעה לזו של נשים.
טל סופר: עמדות שליליות כלפי מחשבים ואינטרנט מהוות חסם גבוה יותר עבור נשים וימוש בהם בהשפעה לגברים.