GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: כשאני הגשתי בפניו תכנית אופרטיבית מה צריך לעשות, לא רק בגדול שצריך, ובין היתר, בשולי הדברים גם הזכרתי את הנושא הזה, זה לא היה הזכרה, זה היה אמירה מפורשת שלא ייתכן שאנחנו רוצים מדינת מדע וטכנולוגיה ובה בעת אנחנו מחסלים, אפילו כלפי חוץ זה לא מכובד, אז שלא לדבר על זה, שברור לכולם שאם לא תהיה ועדת מדע, כמעט ולא יעסקו בנושא מדע וטכנולוגיה בכנסת ישראל, זה ברור לכולם.
מל פולישוק-בלוך: אחת הטענות של חבר הכנסת הירשזון שלוועדה הזאת אין סמכויות, אני אכן מוחה על כך שלוועדה הזאת אין סמכויות.
מל פולישוק-בלוך: הסיבה שאין לה סמכויות, זה כי רוב החוקים במדינת ישראל נקבעו לפני שקמה הועדה הזאת, שהיא ועדה יחסית חדשה, סטטוטורית, אבל יחסית חדשה וכשהקימו אותה, העבירו סמכויות בתקנון אבל בפועל בחוקים לא העבירו, וזה מה שמחליש את הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם הגשנו הצעת חוק, יותר מאחת, שמעבירה סמכויות אבל לחבר הכנסת הירשזון יש יותר כח, לדוגמא, בכל הנוגע לנושא של המדען הראשי בתמ"ת, אז עוד לא ממש רבתי עליהם כי אני כל הזמן צריכה לריב בתחומים אחרים שלא יסגרו את הוועדה קודם כל, אבל אין ספק שהעברת סמכויות לוועדה, בנושא מחקר רפואי או דברים כאלה, זה צריך להיות בוועדת המדע כי רק פה באמת נכנסים לדברים לעומק ועם כל הכבוד לוועדת הכספים וחלילה לי מלהפחית בכבודם, הם לא עורכים דיונים ונכנסים לעומקם של דברים בכל התחומים שאנחנו עוסקים בהם פה ולכן חבל שהם יחליטו ולא אנחנו.
מל פולישוק-בלוך: אז ככה שאני שותפה ואני אברך כל לחץ נוסף.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם קוראים מפה לכל ראשי האקדמיה, ולכל ראשי מכוני מחקר בהחלט להצטרף אלינו כדי להציל את המדע בישראל, ותודה רבה על הערתך ואנחנו נתחיל עכשיו.
מל פולישוק-בלוך: ברשות
מל פולישוק-בלוך: כם בואו נעבור לנושא שלנו שאפילו היה היום בחדשות, שהמילה טכנולוגיה ומשטרה התחברו להם היום בחדשות המסעירות של הרצח של אתמול.
מל פולישוק-בלוך: אתם שמעתם על זה?
מל פולישוק-בלוך: אני שמעתי, אני חשבתי שאתם תאירו את עינינו דווקא, אבל זה היה ברדיו.
מל פולישוק-בלוך: אתמול היה רצח, שמעתם ודאי שרצחו את אחד מידידי הפשע בישראל בנוכחות ילדיו הקטנים, זה מה שעושה את זה מאוד מזעזע, אבל השתמשו בטכנולוגיה, זה אני לא הבנתי כל כך איזה טכנולוגיה השתמשו בשביל הרצח הזה.
מל פולישוק-בלוך: בכל מקרה אנחנו תיכף נשמע על הטכנולוגיות המתקדמות.
מל פולישוק-בלוך: זה משהו של שלט רחוק לאיתור.
מל פולישוק-בלוך: דיברו על זה באותו הקשר, לכן אני אומרת.
עידית חכימי: נעצרו שלושה חשודים בניסיון להתנקשות בחייו של זאב רוזנשטיין, וזה היה שלט הרחוק כשיש מספר מכשירים כאלה וכנופיות שעדיין,
מל פולישוק-בלוך: תודה שאת מאירה לנו, כי אמרו את זה באותה נשימה.
עידית חכימי: זה שני סיפורים שונים.
מל פולישוק-בלוך: לא, זה לא סיפורים שונים, אבל הטכנולוגיה שייכת לחלק הזה.
ארנון איקן: אני לא הצגתי את עצמי.
ארנון איקן: שמי ארנון איקן סגן חשב הכללי באוצר.
ארנון איקן: אני מצאתי לנכון להגיע, כי אני מרכז היום ועדה שעוסקת בקניין רוחני בשירות המדינה ואנחנו למעשה יש לנו כיום צוות שפועל, צוות משותף, ויש כוונה גם לצרף משרדי ממשלה נוספים.
ארנון איקן: כרגע אנחנו ממוקדים במילה אחת, גם בתפיסת עולם של איך להסביר את תחום הקניין הרוחני במדינה, גם מבחינת הקטע של הנכסים של הקניין הרוחני, הגנה על הנכסים, שימוש בנכסים וכו', איסור על נכסים וגם בקטע של תמלוגים.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא ועדה חדשה.
ארנון איקן: זה ועדה שהתחזקה לאחרונה ואנחנו שמים הרבה אנרגיה עכשיו בשביל לקדם עניינים.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת, אתה חדש בוועדה, זה מה שאתה אומר?
ארנון איקן: אני יושב ראש הועדה החדש.
מל פולישוק-בלוך: ממתי?
ארנון איקן: מלפני כמה חודשים והתחלנו לעשות מאמץ גדול בשביל לקדם את הדברים.
ארנון איקן: כרגע אנחנו עוסקים בשני מוקדים עיקריים, 1.
ארנון איקן: זה תחום הבריאות וכאן רחמים מכיר את הדברים, כל נושא של קניין רוחני בבתי החולים הממשלתיים ויש כבר איזה הצעה בסיסית שאנחנו עובדים עליה ומעבדים אותה.
ארנון איקן: תחום שני זה חקלאות.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו דנו בוועדה הזאת יותר מפעם אחת בנושא הזה, כי זה נושא מאוד חשוב.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו, אני מציעה ככה, אנחנו ניפגש, תספר לי את כל הדברים האלה ונבקש מענת שתקיים ישיבה כדי לעזור לך לקדם את הנושאים כי אנחנו רוצים ביולי לגמור את זה.
מל פולישוק-בלוך: אפשר לנסות להעביר קריאה ראשונה, אחר כך נעשה את התיקונים האחרים, אפשר לעשות?
ארנון איקן: אני אתנסח בזהירות, אנחנו נעשה מאמץ מאוד גדול.
מל פולישוק-בלוך: כי זה כבר כמה שנים מדברים על זה.
ארנון איקן: כן, כן, אבל הנושא הוא די מורכב.
ארנון איקן: את מתארת לעצמך, ואני מרכז המון מאמץ עכשיו בתקופה הזאת בשביל לקדם את זה ויש כאן הרבה אספקטים, גם משפטיים, גם כלכליים, גם תקציביים.
מל פולישוק-בלוך: זה אנחנו מכירים, אבל בוא נעשה פגישה בהקדם, נעשה ישיבה.
ארנון איקן: מאה אחוז, אני רק אומר כי באתי לפה להתחיל לקדם עניינים בתחום שאני קורא לו המערכת הביטחונית, כלומר משרד הביטחון וקמ"ג ושות', אז לכן ננסה לראות.
מל פולישוק-בלוך: קודם כל אני שמחה שבאת ובאמת אני מאוד מאוד רוצה שלפחות את החלק הזה נוכל להגיד שכבר עשינו משהו, כי כבר שלוש שנים לא עושים את זה וזה קצת יותר מדי.
פרופ' רמי רחמימוב: זה נהדר שעכשיו האוצר דוחף את זה משום שמוקדם זה, יצאו מתוך הנחה שהקניין הרוחני שייך למדינה ולא צריך לעשות כלום וזה אסון, אז אני חושב שזה נהדר שעכשיו האוצר דוחף את זה.
מל פולישוק-בלוך: יופי, אז עכשיו אנחנו נקדם את זה ביחד.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעבור לחלק הראשון של הישיבה הראשונה, חילקנו את זה לשניים, סקירת המדען הראשי של המשרד לביטחון פנים, זה כבר היה להיות מזמן, מכל מיני סיבות דחינו את זה, אבל הבמה היא שלך, בבקשה.
פרופ' ישראל ברק: תודה רבה.
פרופ' ישראל ברק: אני באמת מברך על ההזדמנות ומודה על ההזדמנות להציג את הדברים, את העשייה שלנו בנושא הזה והדגש שאנחנו בחרנו ליטול היום הוא דווקא להתמקד בתכנית העבודה של שנת 2004 מצד אחד, ומצד שני, לנסות ולהניח על השולחן כמה וכמה דגשים כלליים בעבודה בכלל, ואני רוצה לפתוח באמירה שמיוחסת לספן - - שאומר, תכניותינו מאכזבות כי הן נטולות מטרה, כשאדם אינו יודע לאיזה נמל הוא מכוון, שום רוח היא אינה הרוח הנכונה להשיט את הספינה.
פרופ' ישראל ברק: בכך אני רוצה לפתוח ולומר, שאולי בשונה ממשרדים אחרים, ממשרדי מדען ראשי אחרים ובוודאי ממשרד המדע, הדגש שלנו במשרד לביטחון פנים הוא דגש יישומי ובראש הראשונה מונחה על ידי הצרכים בשטח ומתוך כוונה לשפר ולשכלל ולהעריך ולתמוך במדיניות של המשרד.
פרופ' ישראל ברק: לבנות כלים לעבודה של המשרד, והרבה הרבה פחות לעסוק במדע בסיסי.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו כמעט ולא תומכים במחקרים ובפיתוחים שעניינם מדע בסיסי וזה דבר שחשוב לשים על השולחן ישר בחזית הדברים וכמובן, כשהמטרה העיקרית שלנו היא לכוון את המדיניות וכאן ניסינו באמירה אחת כוללת לנסות ולכוון לעניין הזה.
פרופ' ישראל ברק: התפקיד והייעוד של לשכת המדען הראשי הוא משמש גורם מטה שתפקידו לרתום את המדע כדי לכוון את המדיניות בתחומי מערכת אכיפת החוק וביטחון הפנים, ולפתח שיטות מדעיות, אמצעים וכלי עבודה לאכיפת החוק, הבטחת ביטחון הפנים ושמירה על שלום הציבור, כך שאנחנו עוסקים כמעט באופן אקסקלוסיבי במחקר ופיתוח תשתיתי ויישומי.
פרופ' ישראל ברק: המשרד לביטחון פנים, במתכונת הנוכחית, אמון על שתי זרועות, זה לטובת החברים שאינם מכירים את המשרד היום, שתי זרועות של מערכת אכיפת החוק.
פרופ' ישראל ברק: מה שמעניין כאן זה דווקא החזית של מערכת אכיפת החוק שזו המשטרה, שעוסקת במעצר של עבריינים, מניעה כמובן, והעורף של מערכת אכיפת החוק.
פרופ' ישראל ברק: הקטע האמצעי שזה הפרקליטות ומערכת השפיטה בבתי המשפט אינם באחריות המשרד לביטחון פנים, דבר ועובדה שמייצרת בעיות בניתוח נתונים ואיזשהו תהליך או רצון לעשות תהליך מאוד מסודר ואחיד של פיתוח מדיניות לאורך כל מערכת אכיפת החוק.
פרופ' ישראל ברק: זה קצת קשה מפני שאנחנו מדברים שפות שונות, טרמינולוגיה שונה, נתונים שונים נאספים, ואם רוצים לעקוב אחר התהליך עצמו כפי שהדבר מתאפשר למשל במערכת המשפט האמריקאית, שם המשטרה, הפרקליטות והתביעה, בתי המשפט ומערכת התקון והאכיפה מצויים תחת רשות אדמיניסטרטיבית אחת.
פרופ' ישראל ברק: בכל מקרה, בימים אלו אנחנו עדיין אחראים על שתי זרועות, משטרה ושירות בתי הסוהר.
פרופ' ישראל ברק: ישנן תכניות מאוד משמעותיות להקנות נופך משמעותי וממשי למושג המשרד לביטחון הפנים, דבר שהתגבש בעבודת מטה מאוד מסודרת ואם יהיה עניין יש לי פה מודולה במצגת שאפשר קצת להרחיב, אבל אנחנו הולכים לכיוון של הרחבת המשרד והכללת גופים רבים נוספים בדומה למחלקת הגנת המולדת בארצות הברית, אלא שאצלנו השינוי בשם היה ב- 95 ולא נתנו לשינוי הזה את הנופך הממשי עד לאחרונה, עד לשנים האחרונות ועשינו עבודת מטה מאוד מסודרת ומאוד מעניינת מבחינת המתודולוגיה גם, ואולי אפשר אחר כך קצת להתמקד בה.
פרופ' ישראל ברק: מהם עקרונות הפעולה שלנו, אז בראש ובראשונה כמובן השאיפה למצויינות בעבודה, אנחנו בכל עבודה שאנחנו מוצאים, מחפשים את הספק הטוב ביותר שניתן עבודה בשיתוף פעולה עם הלקוח והצרכן ובמקרה שלנו כמעט תמיד זה משטרת ישראל או שירות בתי הסוהר, הם מניעים את התהליך שלנו ומציגים לנו את הצרכים.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו משתדלים לעודד יוזמה אישית, יצירתיות מדעית וחדשנות מחשבתית ולהחדיר אותה לתוך המערכת.
פרופ' ישראל ברק: אני אתייחס לזה קצת יותר מאוחר גם כן, הרי יש לנו ניסיון לראיה כוללת, ראיה כלל מערכתית בין משרדית לרב זרועית, אני אתייחס לזה קצת יותר משום שלנו כמיניסטריון מנקודת הראות של המיניסטריון אנחנו צריכים לראות את הדברים בראיית על ולא דווקא בראיה ממוקדת וספציפית למשימות הספציפיות של יחידה מסוימת.
פרופ' ישראל ברק: העבודה היא ממוקדת נושא.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו לא עוסקים בפיתוח טכנולוגיות ענק שימשו גם היבטים אחרים, אלא אם כן זה כך מזדמן, אבל אנחנו מתמקדים בנושא מתוך כוונה לשפר באופן מתמיד את התהליך.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו מטפחים את המשאב האנושי ואת הפרופסיה.
פרופ' ישראל ברק: אין מקום במדינת ישראל שבו אפשר לעודד למשל עבודה בתחום הקרימינולוגיה, למעט מבחינה מחקרית.
פרופ' ישראל ברק: החוקרים בתחום הקרימינולוגיה מתפתחים בארץ בעיקר באותם גופים שאנחנו מממנים את עבודות המחקר שלהם וכן הלאה.
פרופ' ישראל ברק: עקרון נוסף וחשוב לדעתנו, אנחנו מבצעים עבודות מחקר ופיתוח מקוריות, כמעט אך ורק כמוצא אחרון.
פרופ' ישראל ברק: כלומר, ההשתדלות שלנו היא לעשות שימוש בטכנולוגיות קיימות, לרתום אותן לטובת הצרכים שלנו.
פרופ' ישראל ברק: השקעה בפיתוח טכנולוגיה חדשה, כיוון חשיבה חדש לא מתאפשר במסגרות המוגדרות שלנו, אבל שוב, זה רק כמוצא אחרון.
פרופ' ישראל ברק: אם יש צורך ללכת לפיתוח במקור אנחנו נעשה את זה.
מל פולישוק-בלוך: לא הבנתי את ההערה שלך הזאת, למה אי אפשר לעשות,
פרופ' ישראל ברק: השאלה איך מסתכלים על המושג טכנולוגיה.
פרופ' ישראל ברק: אם מסתכלים על המושג של טכנולוגיה, לקחת מכשיר קיים או לרתום ידע קיים מתחום הטכנולוגיה וליישם אותו, אנחנו מדברים על אותו דבר, אבל אם מדברים על פיתוח של ידע חדש ובעקבות זה לתמוך בתעשייה שתיכנס,
מל פולישוק-בלוך: אין לכם את האמצעים לפתח זה מה שאתה אומר?
פרופ' ישראל ברק: זו הנקודה הבאה, אם כי אני לא רוצה לשלול, אנחנו לא מפתחים טנק מרכבה אבל אנחנו גם לא מפתחים את הטכנולוגיות המיוחדות שנכנסות לטנק מרכבה שהם מבחינת שינוי, אלא עכשיו אנחנו קצת עובדים בכיוון אחר ואנחנו תיכף נתייחס לזה.
פרופ' ישראל ברק: פעילות בסביבה של ענקים.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו קטנים, זה לשכת המדען הראשי נותן ומשיג את החברים שיצטרפו להצגה כאן, אבל זו לשכת המדען הראשי פלוס התמיכה המינהלית.
מל פולישוק-בלוך: פרופ' רחמימוב כמה אצלך יש אנשים בלשכת המדען הראשי?
פרופ' רמי רחמימוב: תלוי מה סופרים?
מל פולישוק-בלוך: מקצועיים?
פרופ' רמי רחמימוב: מקצועיים אנחנו שלושה וחצי.
פרופ' ישראל ברק: אבל זה לא עושה את זה נכון ולא עושה את זה טוב.
מל פולישוק-בלוך: זה מדען ראשי בתחום שהוא מאוד מדעי.
פרופ' ישראל ברק: אפשר גם לקחת את איכות הסביבה שהם גם כן במצב בעייתי.
פרופ' ישראל ברק: אני חושב שמאוד חשוב, אין בכלל אבל אני מסתכל על הקטנים.
פרופ' ישראל ברק: במשרד המדע אין, וגם שם זה לא בסדר, אבל זו המציאות ואנחנו מנסים באמצעים שעומדים לרשותנו לעשות מה שאפשר ואנחנו פועלים בסביבה של ענקים, לפעמים מתחרים ומתחרים יפה, ואני אומר ענקים.
פרופ' ישראל ברק: מקבילות שלנו בארצות הברית כמו "רמי ליברל NIH, המקבילה שלנו זה NIG איתם יש לנו קשרים, קשרי גומלין מאוד חזקים והם עובדים בתחומים דומים מאוד לשלנו, הם שואפים לקשרי גומלין איתנו, אנחנו שואפים לעבוד איתם וכמובן משרד המסחר ותעשייה, וכל מערך המו"פ של משרד המסחר והתעשייה.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו עובדים בסביבה של משרד המסחר והתעשייה באיזושהי צורה ניסינו לפתח תכנית לאחרונה בשיתוף עם מערך החממות שרינה מנהלת, אני מקווה שיתפתח שיתוף פעולה פורה שם.
פרופ' ישראל ברק: זה עוד מאפיין שיש לו השלכות מסוימות לעבודה שלנו, הפעילות בסביבה של "ענקים" במרכאות.
פרופ' ישראל ברק: שיטת העבודה המונחית, בראיה של מיניסטריון שהתייחסתי לזה קצת קודם, המשמעות של זה היא שנעשה מאמץ לפתח תשתית מדעית לעיצוב המדיניות ולהשלמה של פערי ידע.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו כמעט היחידים במערכת שיכולים לראות ראיה בין משרדית מאופי ההגדרה של הפעילות שלנו, אנחנו בונים על שיתופי פעולה עם משרדי ממשלה אחרים.
פרופ' ישראל ברק: התייחסתי לזה קודם כשאמרתי שחלק ממערכת אכיפת החוק תלויה במשרדים אחרים, אנחנו עובדים יחד עם משרד המשפטים, משרד הרווחה, הרשות לשיקום האסיר, גופים נוספים אחרים על מנת לרתום אותם וכך אנחנו מנסים להפעיל כוח עד כמה שאפשר גם מבחינה רעיונית לשמש אין פוט לתוך מערכת החוק, ולעיתים גם תקציבית.
פרופ' ישראל ברק: עשינו עבודות משותפות עם משרד הבריאות בעבר.
פרופ' ישראל ברק: עשינו עבודות משותפות במימון משותף עם משרד המדע לפני מספר שנים, כשדיברנו על הקמת פורום מדענים ראשיים, זה היה העיגון של משאבים לטובת פרוייקטים בעלי עניין משותף, היתה אחת המטרות.
פרופ' ישראל ברק: ראייה בין זרועית, וכאן אני מתייחס לתוך המשרד שלנו, אנחנו רואים דברים, נושאים מנקודת הראות של ההשלכות שלהם הן על פעילות המשטרה והן על פעילות שירות בתי הסוהר ויש כמה כמה נושאים שאנחנו מטפלים בהם, שיש להם השלכות רוחביות בתוך המשרד ולבסוף, ראיה תוך זרועית, בכל זרוע, כשאני אומר זרוע, אחת זה משטרה, ואחת זה שב"ס, זרוע המשטרה יש אגפים בתוך המשטרה, לכל אגף יש את הצרכים שלו והניסיון לספק שירות לכל אחת מהזרועות באינטרסים של אותה, סליחה, לכל אחד מהאגפים בתוך המשטרה, בתוך הזרוע.
פרופ' ישראל ברק: אם מסתכלים על המעטפת של הדברים ועל שיטת העבודה, אפשר לראות את זה כעין קונוס כזה שמסתכלים מהראיה הרחבה, עד שאנחנו מתמקדים באגף עצמו, בצורך עצמו וכך מתגבשת תכנית העבודה שלנו.
פרופ' ישראל ברק: אחד מהדברים שפורטו ואני לא ארחיב כאן, אבל במסמך שהוכן על ידי מחלקת המחקר של הכנסת וגם בדו"ח קודם שהעברנו אליך גבירתי היושב ראש, התייחסנו לתכניות האלה.
פרופ' ישראל ברק: התכניות האלה הם פחות או יותר קבועות.
פרופ' ישראל ברק: קשה קצת להתייחס לזה כתכניות, אבל ניסינו כאן להסתכל על הנושאים שאנחנו עוסקים בהם ולנסות לארגן אותם באיזושהי טיפולוגיה של תחומים.
פרופ' ישראל ברק: אז יש לנו תחום אחד שאנחנו עוסקים בו, וזה תחום של תכניות רב שניות של סקרים ומחקרים.
פרופ' ישראל ברק: יש לנו מחקרים שלגביהם יש לנו נתונים שהולכים אחורה עד שנות השבעים.
פרופ' ישראל ברק: למשל, אחד התחומים זה הנושא של עמדות הציבור כלפי המשטרה.
פרופ' ישראל ברק: המשטרה בסופו של דבר היא גורם שירותי בקהילה ואנחנו מסתכלים אל הציבור לקבל הנחיה כיצד לכוון את הפעילות שלה ועם תכנית רב שנתית, כל שנה אנחנו בודקים את הציבור, בודקים את עמדותיו כלפי המשטרה ושירות בתי הסוהר.
פרופ' ישראל ברק: עשינו את זה בתחום של שביעות רצון הסגל במשטרה, כמיניסטריון, לא כסיטואציה שהמשטרה בודקת את עצמה, אלא אנחנו כגורם על, גורם מכוון מדיניות.
פרופ' ישראל ברק: השר רצה לראות מה חושב הסגל, סקרי התהוות מפשיעה ועוד.
פרופ' ישראל ברק: אני לא רוצה להרחיב.
פרופ' ישראל ברק: כשאני אומר תכניות תשתית, הכוונה היא תכניות ארוכות טווח, רב שניות, שמתמשכות מידי שנה ואפשר לראות מגמות שינוי ואני שמח לבשר לפורום, לוועדה שמגמת השינוי בסך הכל בהתייחסות למשטרה, נדמה לי משנות ה- 70, המגמה היא עליה מתונה, ואם נרצה נוכל כמובן להעביר דו"חות למי שמעונין, יש לנו את הדו"חות שמספרים את הדברים שנים לאחור.
פרופ' ישראל ברק: התחום השני הוא תחום של פיתוח שיטות וכלי עבודה ישומיים לטובת זרועות המשרד.
פרופ' ישראל ברק: פה יש כל מיני סוגים של עבודות, כל מיני סוגים של מחקרים, עידית ורוני ידברו קצת על העבודות האלה, אבל למשל ככלי חקירה, אנחנו נמצאים בשלבי סיום של עבודה שבה בדקנו פרופילים של עבריינים בזירות עבירה מתוך כוונה ללמוד.
פרופ' ישראל ברק: על בסיס נתונים שנמצאים על ידי חוקרים בזירות העבירה, האם ניתן לכוון ולאתר סימנים מעידים על מיהו העבריין.
פרופ' ישראל ברק: זה עלה בכמה וכמה צרכים בעבר, אבל זו דוגמא אחת לכלי עבודה שתכליתה בסוף תהיה תוכנת מחשב ותשתלב בעבודה של תת ניצב אנגלהרד שהוא כמובן אחראי על מערך המחשוב בין שאר תחומי האחריות שלו.
פרופ' ישראל ברק: זה כלי שישמש חוקרים, צוותי חקירה מיוחדים בהכוונה של החקירה, אז זו דוגמא.
מל פולישוק-בלוך: אם אתה מדבר על איסוף מידע שאפשר גם לחבר אינפורמציה דווקא על פרופילים של עבריינים, פרופילים של עבריינות אז אני חושבת שצריכים לקחת בחשבון- - -
פרופ' ישראל ברק: אורי ידבר על זה.
עידית חכימי: זה תשתית מחקרית של פיתוח בעבודה חדשה.
מל פולישוק-בלוך: תשתית מחקרית שאין לה בסיס מידע, היא מבזבזת המון אנרגיה.
מל פולישוק-בלוך: מה, אחר כך ללכת לחפש, לעשות אתה סקרים ואת המחקר כשיש לנו אפשרות, יש לנו המון מידע ששוטרים אוספים תוך כדי פעילותם, אז אם הם היו עושים את זה בזמן אמת, פשוט מתקתקים, אני יודעת שזה נורא קשה אבל צריכים להתחיל לעשות את המעבר הזה, אנחנו במאה ה- 21.
פרופ' ישראל ברק: אני יכול לתת לך, פה יש את הפרוייקט הזה שנקרא מערכות לניהול מצבי היווצרות במשבר.
פרופ' ישראל ברק: המערכת הזו, תוכננה, היא עדיין לא בשלב הזה, אבל היא תוכננה להיות בדיוק מה שאת אומרת, היא מערכת ממוחשבת, מערכת ממוחשבת שמנהלת אירוע פיגוע מיקוח, בזמן אמיתי, כאשר מזינים לתוך המערכת מידע וההתנהלות של האירוע, ומה שמזינים ובפורמט שמזינים את זה, זה נכנס למאגר ומתחבר לקבצים ומציגים שאילתות של WHAT IF ומקבלים הסתברויות.
פרופ' ישראל ברק: אם היה אולטימטום אחרי שעתיים, והכוחות סירבו לקבל את האולטימטום איך בעבר הסתיימו אירועים מהסוג הזה, האם זה היה פריצה חמה של כוחות הימ"מ או שזה הסתיים במשא ומתן וכן הלאה.
פרופ' ישראל ברק: זה מסוג הדברים שאת רמזת אליהם.
מל פולישוק-בלוך: אני לא רומזת, אני אומרת.
פרופ' ישראל ברק: אבל אורי ידבר.
מל פולישוק-בלוך: אבל מה שאני מנסה לומר, המידע הזה, הטכניקה הזאת, זה טכניקה זה אפילו לא טכנולוגיה, היא כבר כמה עשרות שנים קיימת וכשאתה אומר לי שעכשיו נערכים זה לא נשמע טוב, זה היה צריך להיות כבר מזמן בפעולה.
מל פולישוק-בלוך: אני אתמול הייתי בכנסת, הרצאתי בכנס דווקא של מורים, הכשרת אנשי הוראה, בנושא של מדע וטכנולוגיה כמובן והיה שם דוד פסיג שהיה כבר אצלנו פה בועדה שסיפר כל מיני טכנולוגיות חדישות, עתידניות.
מל פולישוק-בלוך: אז אצלך העתיד זה פשוט לאסוף חומר אלמנטרי למחשב ואני אספר לך על מה שהוא אמר, על עכבר שאולי שמעתם על זה, עכבר שאתה נוגע בו, העכבר מעביר את החיישנים של האדם.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו, שוטר שהוא בן אדם שנמצא בזירת אירוע ושבא בקשר עם פושעים, או עם האירוע עצמו וההרגשות שלו ואני חושבת שזה גם, לפעמים אתה מרגיש דברים שיש להם עוצמה לא פחות גדולה.
מל פולישוק-בלוך: הפושע עצמו שאם יגע באיזשהו חיישן כזה וזה לא מכונת אמת לא אמת, זה פשוט עניין של תחושות, אנחנו כבר בעידן אחר.
מל פולישוק-בלוך: אתם צריכים לדלג על דור לצערי הרב, אתם צריכים קצב יותר מהיר, אז זה לא שאני באה אליכם בטענות כי עם שלושה אנשים זה מאוד קשה לעשות דברים כאלה אבל באיזשהו מקום אני רוצה להזכיר לכם שהיום הטכנולוגיות, המחשב זה טכנולוגיה, אבל הפיתוחים של האפשרות להשתמש במחשב הם כל כך אדירות שאתם צריכים פשוט לעבוד בקצב יותר מהיר, כי הטכנולוגיה מציגה אתכם,
פרופ' ישראל ברק: אני משוכנע שאורי יתייחס לזה.
פרופ' ישראל ברק: ההערות שלך כמובן ענייניות מאוד, ואנחנו בכיוון הזה בדיוק.
פרופ' ישראל ברק: לא בכדי הוא קרה למצגת שלו המהפכה הטכנולוגית במשטרת ישראל, ביחס למה שהיה, מהפכה אדירה עם ראיה קדימה בהרבה מאוד תחומים.
פרופ' ישראל ברק: את תראי גם כאן כמה וכמה דברים שמכוונים בדיוק לדברים שאת אומרת.
מל פולישוק-בלוך: שוב, כדי קצת להרגיע, שלא תחשבו שאני מצפה מכם מה שבמקום אחר במערכת קיים ואתם רק אלה שמפגרים אחור, גם במערכת החינוך מה ששמענו אפילו תכנית העבודה של אותו כנס היתה מאוד חדשנית עם דברים באמת הכי מתקדמים שיש, וכשאתה בודק מה נעשה בכיתה של כל תלמיד, אתה רואה שיש פער אדיר בין יכולות טכנולוגיות חדישות בראיה ובחשיבה חדשה, לבין מה שהמורה, במיוחד אם היא ותיקה, ילד בכיתה א' רץ קדימה אצלו הטכנולוגיה הזאת זה חלק מהשפה שלו, המורה נמצאת בעולם אחר.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נמצאים באיזשהו מעבר של פער.
עידית חכימי: אני רק רוצה לכוון את ההבדל בין שתי היחידות שאת פוגשת היום, בהקשר למה שהעלאת.
עידית חכימי: אנחנו גם מפתחים טכנולוגיות אבל הדברים שכרגע הודגמו הם לא הטכנולוגיה של התאונה.
עידית חכימי: טכנולוגיה יכולה להיות נהדרת ואפשר לאסוף אותה בהמון ביצועים, אבל אם אין את הידע שמאחורי זה, זאת אומרת, אנחנו נותנים את התשתית של הידע של מה המרכיבים של התופעה ומה הקשרים של המרכיבים בתוך התופעה, אחר כך לעטוף את זה בתוך תוכנה.
עידית חכימי: במקרים הספציפיים שהודגמו כאן יש תכנה והיא תכנה עדיין פרימיטיבית וגם מבחינת הנתונים זה לצערנו או לשמחתנו, כל התופעות של הפשיעה בארץ הם בהיקפים מוגבלים בעיוותים ספציפיים, כך שעדיין כרגע זה תשתית לאיסוף נתונים ואחר כך אפשר לפתח אותם הלאה למודלים סטטיסטיים יותר מתקדמים, אבל כמה שהטכנולוגיה תהיה מתקדמת אנחנו מדברים על שני דברים שונים.
עידית חכימי: 1.
עידית חכימי: זה פיתוח הידע שמזין לתוך הטכנולוגיה ואחר כך שימוש באותו ידע לטובת פיתוח של איזשהו אמצעי טכנולוגי שיסייע בעבודת המשטרה, זה שני דברים שונים.
עידית חכימי: הדברים שהודגמו כאן, פיתוח הכלים, חלקם יוצר במעטפת מוגמרת לביצוע, חלקה מיוצרת בהיבט של תשתית שצריך עוד לקחת אותם כפן נוסף לכלי עבודה למשטרה, אבל למשל בהקשר של פרופיל עבריינים, המעטפת של תכנת המחשב היא הצעד האחרון של פיתוח התכנית, כדי למצוא את הקשרים בין התופעות, כדי לטפח את המודל הסטטיסטי שאיתו צפיתי את הפרופיל, את צריכה לעשות עבודת מחקר שתתבצע עם מאגר נתונים, שמאגרים נתונים לצערי באמת לא היו קיימים.
עידית חכימי: אנחנו לא יכולים לשחזר את החמישים שנה אחורה שמשטרת ישראל עבדה בכלים אחרים.
עידית חכימי: ההדגשה הרבה למה שנעשה עד היום, זה בין העתיד שיוצג בטכנולוגיה אחר כך, נעשית בצורה קצת יותר קלה, אולי פחות מוצלחת, אבל עקרונית זה שני היבטים שונים של עבודת המחקר ושל ההיבט הטכנולוגי.
פרופ' ישראל ברק: אני רוצה לרוץ בגלל שאני יודע שאנחנו מתעכבים.
פרופ' ישראל ברק: אז אני עובר לתחום הבא, התחום הבא הוא מחקרי הערכת מדיניות של המשרד לביטחון פנים, אני חושב שזה די טריוויאלי, דוגמאות שעולות כאן.
פרופ' ישראל ברק: פותחה תכנית של מסלולי הכשרה של שוטרים במערך ההדרכה, תכנית חדשה, ליווינו את התכנית הזאת, ביצענו מחקר הערכה.
פרופ' ישראל ברק: הזנו לתוך המערכת את התוצאות, שיטור קהילתי, פתוח קונספט של מרכזי שיטור קהילתי.
פרופ' ישראל ברק: ליווינו את המדיניות של יישום השיטור הקהילתי ואנחנו עומדים לדווח על התוצאות של העבודה כך שזו תכנית מאוד חשובה מבחינתנו.
פרופ' ישראל ברק: תכנית המחקרים לפיתוח ידע מדעי.
פרופ' ישראל ברק: אותה קבוצה של עבודות שבה אנחנו בכל זאת עוסקים בפיתוח ידע מדעי חדש, גם היא קיימת בעבודות שלנו.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו עוסקים במחקרי היתכנות בנושאים שונים ומגוונים, בודקים רעיון, בודקים קונספט לפני כניסה להמשך פיתוח ותכנית למחקר ופיתוח שתכליתה קידום מדיניות חדשנית במערכת אכיפת החוק.
פרופ' ישראל ברק: דוגמא זה הפיקוח האלקטרוני על מעצר ומאסר בית, שהיא תכנית חדשה שיוצאת לדרך או שימוש רב תכליתי בבעלי חיים במערכת אכיפת החוק, לתכליות שונות ומגוונות.
מל פולישוק-בלוך: רצוי גם על כאלה שלא חוזרים.
פרופ' ישראל ברק: כן.
פרופ' ישראל ברק: האמת היא שזה אפשרי, אבל האוכלוסייה הזאת כרגע בניסוי לא.
פרופ' ישראל ברק: ההשתלה תפתור את הבעיה אולי.
פרופ' ישראל ברק: קודם כל אפשר לחתוך הכל.
פרופ' ישראל ברק: 2.
פרופ' ישראל ברק: כשהוא חותך זה מטריד, אבל הוא נעלם עד אז, אפשר להרחיב בעניין הזה.
פרופ' ישראל ברק: תכנית לפיתוח אמצעים מבצעיים בשיטות כלים טכנולוגיים ולבסוף התכנית למחקר ופיתוח רב תחומי.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו מוצאים בעיקר, אני לפחות מוצא אתגר רב בפרוייקטים ובנושאים שבהם שני התחומים, תחום מדעי ההתנהגות ותחום המדעים המדויקים, מדעי הטבע והטכנולוגיה חוצים, ויש כמה וכמה עבודות מהסוג הזה שעמיתי פה יתארו במהלך הבוקר.
פרופ' ישראל ברק: תכנית העבודה שלנו לא מתגבשת בחלל, אלא היא מתגבשת על בסיס הנחיות של שר ומנכ"ל והנהלת המשרד הבכירה, עם הדגשים האסטרטגיים משנת 2004 של השר לביטחון פנים, הם השבעה דגשים האלה.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו לא יכולים לתת מענה לכל אחד מהדגשים האלה, אבל בתכנית העבודה שלנו אנחנו מנסים לבנות ולהתחבר לכמה שיותר מתוך הדגשים ולתת להם מענה כפי שנראה קצת בהמשך.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו מדברים על מגן דוד, ושירותי כיבוי והקמת רשות לאומית להבטחה, מדובר על פיקוד העורף, מדובר על הרשות למלחמה בסמים.
פרופ' ישראל ברק: זה הקונספט שאמרתי קודם של ראיה כוללת של ביטחון פנים, כאשר הכפפת כל הגופים האלה לתכליות של מניעה, הצלה ואכיפה, יהיו תחת רשות או משרד אדמיניסטרטיבי אחד שזה השר לביטחון פנים.
פרופ' ישראל ברק: חיזוק ביטחון הפנים, ותחושת הביטחון,
מל פולישוק-בלוך: יש כאן סעיף רביעי, הרחבת מעורבות הציבור.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה על זה להרחיב משום אנחנו דיברנו פה בוועדה הרבה על פשיעה והזדעזענו לשמוע שלמשטרה יש שמונה אנשים ברמה הארצית לעסוק בפשעי מחשב, כשהתחום של פשעי מחשב זה בעצם כל סוגי הפשעים שיש באמצעי הזה והזדעזענו לשמוע שרק שמונה אנשים עומדים לרשות הסעיף השני של חיזוק ביטחון הפנים ותחושת הביטחון של אזרחי ישראל.
מל פולישוק-בלוך: לכן הצענו בוועדת המדע שהקהילה תעזור למשטרה לבצע את תפקידה, כמו שנעשה במקרה של תאונות דרכים, שיש איזה שבעת אלפים מתנדבים לנושא תאונות דרכים.
פרופ' ישראל ברק: זה דרך המשמר האזרחי, זה המתמיד.
פרופ' ישראל ברק: בתוך המשמר האזרחי.
מל פולישוק-בלוך: חיזוק ביטחון הפנים, זו הכוונה שלי.
מל פולישוק-בלוך: לפי הגישה הזאת להקים משמר אזרחי לצורך העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פנינו לאוניברסיטאות ואירגוני סטודנטים, לראשי מחלקות של מחשבים ודברים כאלה וההיענות היתה עצומה.
מל פולישוק-בלוך: הרבה מאוד אנשים, צעירים בעיקר רוצים לעזור למשטרה לאכוף את החוק ולתפוס, כשאתה יכול לעשות את זה מהשולחן שלך, אתה לא צריך לרוץ ואפילו לא להינזק.
מל פולישוק-בלוך: המשטרה שיתפה איתנו פעולה בעניין הזה והרימה את הכפפה, אבל אני מניחה שאתם לא שמעתם על זה.
מל פולישוק-בלוך: לא, אולי אורי שמע, מאחר והוא במדים.
ד"ר אורי אנגלהרד: אני אתייחס לזה מאוחר יותר.
מל פולישוק-בלוך: זה בהחלט דבר שהקהילה יכולה לעזור, משום שיש לה את היכולת הרבה יותר טוב מהמשטרה כי אי אפשר לצפות מהמשטרה שיהיה לה את הכוחות הכי טובים שיש בתחום המחשב, כי זה עולה כסף, היא לא יכולה, אבל הציבור כן יכול לסייע בעניין הזה.
פרופ' ישראל ברק: נעביר הלאה את המסר גם לשר שלנו.
פרופ' ישראל ברק: בכל מקרה, יש פה את הדגשים כמו פיתוח ערוצי שיתוף פעולה עם מדינות העולם.
פרופ' ישראל ברק: חיזוק מעמדה של ישראל כשותפה למאבק הבינלאומי בטרור, ויש הרבה מאוד פעולות.
פרופ' ישראל ברק: תחום המו"פ מול ה-VHS מול האמריקאים בעיקר וגופים נוספים אחרים, חיזוק מערך הכליאה תוך שימת דגש על זכויות האדם, ומימוש יעדי המשרד בתכנים ומשאבים.
פרופ' ישראל ברק: זה הדגשים הכללים של השר לביטחון פנים מזה גזרנו את החלקים שלנו ונתנו מענה לחלק מהדברים.
פרופ' ישראל ברק: כפי שרמזתי במהלך הדברים, אנחנו עוסקים, בעצם הלשכה אצלנו מחולקת לכמה וכמה תחומים.