GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' ישראל ברק: אנחנו ניתן הצגה קצרה מאוד בתחום מדעי החברה וההתנהלות, ואני רוצה להציג את עידית חכימי שהיא מנהלת התחום אצלנו בלשכה.
פרופ' ישראל ברק: אחר כך יציג את הדברים בתחום המדעים המדויקים, מדעי הטבע והטכנולוגיה רוני בורוכוב שנמצא איתנו כאן.
פרופ' ישראל ברק: הדגשתי קודם את התחומים המולטי דיסציפלינריים, וכמובן יש הרבה מאוד תחומי פעילות נוספים שבהם אנחנו נותנים חוות דעת לשר, מנכ"ל, נציב, מפכ"ל, ועדות.
פרופ' ישראל ברק: פרס השר למיגון פנים, יש עוד דברים רבים שאפשר לדבר עליהם.
עידית חכימי: אני חושבת שכדאי להזכיר, לשכת המדען הראשי במשרד לביטחון פנים היא היחידה היחידה במשרד ואם אני לא טועה לשכת המדען היחידה באיזו 9000 שאנחנו עובדים מתוך איזשהי תפיסה של שירות הלקוח.
עידית חכימי: המדען הראשי הדגיש את הנושא שאנחנו משרתים את הזרועות, הבניה של תכנית העבודה היא במפגש עם הלקוח.
עידית חכימי: לצערנו בגלל תקציב מוגבל אנחנו היינו נוהגים לקבל אכיפה של צרכים.
עידית חכימי: אנחנו לא עשינו את זה כי ידענו התקציב שלנו לא משוריין לפעילויות קיימות.
פרופ' ישראל ברק: השנה, האמת היא מיליון ושש מאות, או משהו.
עידית חכימי: זה קיזוז של 30%.
פרופ' ישראל ברק: הורידו לנו 30%.
מל פולישוק-בלוך: זה לא למשכורות שלכם?
עידית חכימי: לא, לא, זה רק לפעילות מחקרית.
פרופ' ישראל ברק: מיליון ושש מאות, בנוסף לזה יש מיליון שקל נוספים שהולכים לתכנית לפיתוח טלפוני על מעצר בית שזה תכנית אחרת לגמרי.
פרופ' ישראל ברק: זה לא נטו מחקר, זה פיתוח אבל זה בערך.
פרופ' ישראל ברק: יש פה איזה שקף שמראה את זה.
פרופ' ישראל ברק: זה בעצם לא מדויק.
עידית חכימי: עבודה של כל מדען ראשי יכולה להיות השקעה.
פרופ' ישראל ברק: אני חייב לציין שזה המצב.
פרופ' ישראל ברק: הוקצה עוד סכום של חצי מיליון שקל בשיתוף פעולה עם האמריקאים, ואז הם מכפילים גם את הסכומים שלנו, כך שזה לא, הבעיה היותר גדולה זה שאנחנו רק שלושה.
פרופ' ישראל ברק: אם אני צריך כסף לפרוייקט נמצא את זה, אי אפשר להגיד שנבלמים רעיונות אדירים בגלל שחסר לנו את החצי מיליון שקל.
פרופ' ישראל ברק: אולי אצל אורי יש איזה בעיה יותר קשה.
פרופ' ישראל ברק: לא אמרתי שיש לי עודף.
עידית חכימי: שיפור פיתוח השירות לאזרח, לציבור ולקהילה גם בהקשר על עזרה מכוונים את הפעילות יותר בהקשר הזה.
עידית חכימי: המלחמה בעבירות חמורות קיבלו כותרות, באו לידי ביטוי בחברה.
עידית חכימי: אני לא מדברת על הפרות סדר בלבד, אני מדברת על כמה תופעות של התנהגות קולקטיבית.
עידית חכימי: מבחינתי ההגדרה היא יותר רחבה.
עידית חכימי: דמות השוטר או דמות הסוהר, פיתוח המצב אופן כללי שבודקים את התופעות ושמערכת אכיפת החוק מתמודדת בהם.
עידית חכימי: מחקרים וביצוע בשנת 2004 והסדר כאן הוא סדר מקרי, דיברנו על פרופיל עבריינים בזירות עבירה, המחקר הוא מחקר שעומד לקראת סיום ולכן הוגש פה במקום ראשון וכמו שאמרתי הוא מהווה תשתית של ריכוז נתונים.
עידית חכימי: לצערי עדיין לא ככלי אופרטיבי, כי היקף המידע הספציפי שנאגר לתוך המערכות האלו, היקף רגישות של שנים ופיתוח המשכי, אבל המטרה כאן היא לפתח כלי עבודה בידי אגף החקירות שזה ייתן נתונים גלויים שקיימים באירועים של עבירות מסוימות.
עידית חכימי: אפשר מתוך זירת האירוע לגלות את מאפייני העבריין ולצמצם את הדמויות כדי לגלות אותו.
עידית חכימי: אנחנו ריכזנו את המחקר הזה בארבע עבירות שהן עבירות שיש להם מפגע, רצח, שוד, אונס ומעשה מגונה בכוח, כשריכוז הנתונים מגלה מתוך זירת האירוע, מצמצם את הדמויות לגלות את העבריין שביצע.
עידית חכימי: התחלנו גם עם עבריינות סדרתית אבל בכל מקרה המקרה מכוון לאירוע הבודד.
עידית חכימי: מרכזי שיטור קהילתי במשטרת ישראל זה גם מחקר לקראת סיום, אנחנו קיבלנו טיוטות דו"ח ראשונה של דו"ח סופי.
עידית חכימי: אנחנו ביצענו מחקר הערכה לשיטות הקהילתי באופן כללי למשטרת ישראל.
עידית חכימי: מודל אחד מרכזי לשיטור הקהילתי במשטרת ישראל זה הקמה של מרכזי שיטור קהילתיים, זו קונספציה של שיטת עבודה של האגף לשיטור קהילתי ויש כבר משמעויות גם של מתודת השירות לאזרח באופן כללי במשטרת ישראל וגם של הטמעת השיטור הקהילתי.
עידית חכימי: אנחנו מבצעים את התכנית, זה כבר לא תכנית, אלא את הפעולות של משטרת ישראל בהיבט הזה ומחקר רחב מלווה.
עידית חכימי: סקרים שאנחנו עושים מידי שנה ועמדות הציבור כלפי משטרת ישראל.
עידית חכימי: אנחנו עושים סקר רחב שנתי באופן קבוע בציבור הרחב, ומזה אנחנו גם עושים סקרים משלימים בהתקשרות שיש לנו עם המכון שמבצע את המחקרים.
עידית חכימי: סקרים שהם בתכנית רב שנתית אבל לא מתבצעים מידי שנה, במרווחים קצת יותר גדולים בגלל שהמושג של איש ציבור הוא נמוך יותר בסקרים לגבי עמדות הערכות הציבור לגבי שירות בתי הסוהר.
מל פולישוק-בלוך: זה נולד בעיקר מאוקטובר?
עידית חכימי: זה נולד ביוזמה מגובשת גם מהשטח וגם מאיתנו בעקבות אירועי אוקטובר, לא רק על רקע אירועי אוקטובר.
עידית חכימי: המחקר אמור להתייחס גם לתופעות כמו טיפול משטרתי במשחקי כדורגל וכל תופעה שיש בה התנהגות של המון וכך תכוון יותר לאירועים של הפרות סדר ציבורי.
עידית חכימי: המגוון של הפעילויות הוא רחב.
עידית חכימי: זו דוגמא של שנת 2004.
מל פולישוק-בלוך: מה עושים עם זה?
עידית חכימי: מה עושים עם זה?
עידית חכימי: זה תלוי בקליינט ולצערי אחות הבעיות של משטרת ישראל זה תחלופה של כוח אדם.
עידית חכימי: אנחנו עוברים עם גורם שיוזם את המחקר, עד שאנחנו מסיימים את המחקר אותו גורם התחלף.
עידית חכימי: במידה והעניין מקדם את הנושא, גם הנסיבות, אנחנו ציינו מחקר שיטור קהילתי, שיטור קהילתי היה מחקר מאוד חשוב, סיימנו אותו בדיוק בתקופה שהאינתיפאדה התחילה ואז תשומת הלב שאפשר היה לצאת למבצעים של מחקר עם המלצות ועם מסקנות שמכוונות לפעילות של משטרה לכיוון אחד, נבלעות בתוך המציאות.
עידית חכימי: המשטרה ושירות בתי הסוהר פועלים במציאות מאוד דינמית, אנחנו מציידים את המשטרה במסקנות של מחקר לקחת אותם צעד אחד הלאה, ואחת ההמלצות שלנו אם היתה לנו את האפשרות לבסס לשכת מדען מורחבת יותר היה בהמשך הדרך גם גורם להטמיע את המבצעים.
מל פולישוק-בלוך: אבל אני חושבת שצריך לעשות את זה אחרת.
מל פולישוק-בלוך: אתם עושים מחקרים.
עידית חכימי: המבחן שלנו ללקוח, זאת האפשרות שלנו להנציח את זה.
מל פולישוק-בלוך: אבל רגע, הלקוח שלכם מבחינת
מל פולישוק-בלוך: כם צריך להיות מטה משטרה, זה אחת הזרועות, אבל המטה של משרד לביטחון פנים, זה מבחינתי הלקוח שלכם.
עידית חכימי: נכון.
מל פולישוק-בלוך: צריך להיות מישהו מאוד בכיר צמוד למנכ"ל או שר,
עידית חכימי: במשרד עדיין לא קיים.
מל פולישוק-בלוך: אז זה מה שאתם צריכים לחתור אליו, ודבר כזה לא מתחלף כל יומיים.
מל פולישוק-בלוך: זה לא שוטר זוטר אי שם בדרך בשטח, אתם צריכים לחתור לכך שבמטה הקבוע של משרד לביטחון פנים יהיה גורם שמוציא לפועל את ההמלצות שלכם, זה מה שאתם צריך לעשות.
עידית חכימי: אני חולקת עליך, זה נכון שאנחנו צריכים גורם מתמיד, אבל בסופו של דבר אדם אחד לא יכול להיות מומחה תוכן לכל תחומי המידע.
עידית חכימי: אנחנו עוסקים גם בתאונות דרכים,
מל פולישוק-בלוך: לא, הוא רק הקודקוד של העניין, ודאי.
מל פולישוק-בלוך: הוא לא הבן אדם שהולך להטמיע, הוא הקודקוד שצריך לדאוג שזה יקרה.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו, אם הוא יש לו את רשימת הנושאים, ויש, אני ככה מניחה, זה פשוט ההגיון הבריא אומר שבכל משרד יש מטה שיש לו כמה זרועות, תקרא לזה איך שאתה רוצה, וכל אחד לתחום אחר, והוא לוקח את הנושא אם זה שירות בתי סוהר, או אם זה עבריינים או אם זה אני לא יודעת מה, טיפול באירועי המון והוא מפנה את הידע שאתם צוברים, את המחקר לגופים הרלוונטיים ודואג לכך שזה יוטמע, אחרת חבל על הכסף, על המיליון ושש מאות שלכם אם אתם לא ממשיכים את זה.
פרופ' ישראל ברק: קודם כל כך, שתי נקודות.
פרופ' ישראל ברק: 1.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו עושים את זה בעצמנו ולכן אחת הבעיות שאנחנו נתקלים בה היא שאנחנו לא מסוגלים לתת את כל תשומת הלב לעניין של ההטמעה.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו מציגים את כל התוצאות האלה.
מל פולישוק-בלוך: אתם לא צריכים לעסוק בהטמעה, זה הטעות, אתם לא צריכים לעסוק בהטמעה.
מל פולישוק-בלוך: אתם צריכים לדאוג שראש המטה של המשרד לביטחון פנים הוא יעסוק בהטמעה, אתם נותנים לו את הכלים, זה לא התפקיד שלכם להטמיע.
פרופ' ישראל ברק: אחת המסקנות של ועדת לפיד, בעקבות דו"ח ועדת אור, המליץ להקים במשרד לביטחון פנים אגף אסטרטגיה ואני חושב שחלק מהפתרון ברוח ההצעה שאת מציעה יבוא משם, מפני ששם יהיה תכנון אסטרטגי מסודר, רב שנתי וכן הלאה והממצאים של היחידות השונות, כל יחידה במשרד, ויש שתיים עשרה יחידות, יזינו לאגף הזה שיכוון לשר ולזרועות.
פרופ' ישראל ברק: אני חושב שזה יהיה כיוון אחד.
פרופ' ישראל ברק: כיוונים אחרים נשקלים, כרגע זה בעיה, והשיטה שאנחנו נוקטים בה היא לשתף את הלקוח מרגע הגדרת הצורך של הפרוייקט הזה, ועד להטמעה.
פרופ' ישראל ברק: עכשיו מה שעידית רמזה, זה שאותו לקוח, אותו נציג משטרת ישראל, מפעם לפעם מתחלף, ויכול להיות מצב שבו בראשית הדרך היה עניין רב בפרוייקט הזה, מאחר והוא התבצע לאורך שנה-שנתיים, התחלף בעל התפקיד, יש עדיין נציג אבל זה קצת אחרת.
מל פולישוק-בלוך: אני מבינה את זה, אני רק חושבת, תראו אני לא יודעת את מערכת היחסים וזו גם לא הסמכות שלי בוועדה הזאת, אולי כחברת כנסת כן, אבל לא בוועדה הזאת, אני לא הולכת לעשות סדר במשטרה ובמשרד לביטחון פנים, אני רק אומרת שאנחנו כאן עוסקים בנושאים של מחקרים ישומיים כמו שאתה הגדרת את זה, לשימוש המערכת הממשלתית, זאת המטרה שלנו פה בוועדה וזו המטרה שלכם כמדענים ראשיים בכל אחד מהתחומים.
מל פולישוק-בלוך: אתם לא בשביל לעשות מחקרים בשביל האקדמיה.
מל פולישוק-בלוך: אתם בשביל לעשות מחקרים שישתמשו בהם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פה מכירים בחשיבות ובערך של המחקר שאתם עושים, ככלי שימושי, ואם אתם חושבים שתפקידכם ללכת לאחרון השוטרים כדי לדאוג שזה יוטמע אצלו אז אני אומרת שזה טעות.
מל פולישוק-בלוך: אתם צריכים לעבוד במטה שלכם ואתם צריכים לדרוש, ואני מפנה קריאה מפה לשר ביטחון פנים להקים את המנגנון ההכרחי הזה.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת, המנגנון קיים, צריך שהאדם ייקח את האחריות על זה, לא צריך עוד בן אדם.
מל פולישוק-בלוך: מישהו צריך לקחת את האחריות על כך שהוא צריך להטמיע את התוצאות של המחקרים האלה כי זה דברים מאוד חשובים מה שאתה עכשיו מפרט, זה לא דבר של מה בכך.
מל פולישוק-בלוך: אירועי המון, אם יש לכם מחקר שמעיד על כך איך דברים מתנהלים מהצד של ההמון ומהצד של השוטרים, אירועי אוקטובר לא היו קיימים, זה לא דבר שבאוויר, לכן כל סעיף שאתם כאן פירטתם הוא מאוד מאוד חשוב, חלק ההטמעה שלו הוא הכי חשוב.
עידית חכימי: כאן מדובר בכלי שיעמוד לרשות המשטרה לשפר את טיפול המשטרה בטיפול.
עידית חכימי: אני רק רוצה להגיד שהיו לנו המון מחקרים, אנחנו עשינו מחקר לטיפול המשטרתי באלימות במשפחה.
עידית חכימי: בתקופה של ביצוע המחקר, עורכת ועדת היגוי, ההנחיות של המשטרה לא מחכות למחקר שיסתיים, ההטמעה המון פעמים נעשית בתקופת המחקר וחלק גדול מהמקרים שהמחקר הסתיים אנשים אמרו טוב זה טריוויאלי, אבל זה טריוויאלי מאחר ובתקופת המחקר כבר השטח חוזר לאיזון חוזר וקיבל את ההנחיות.
עידית חכימי: אנחנו עובדים במציאות דינמית.
פרופ' ישראל ברק: זה בסדר, זה מצב שבו הדברים מתיישנים תוך כדי העבירה.
מל פולישוק-בלוך: אם יורשה לי, אז למען יחסי הציבור שלכם פשוט כשאתם כותבים דו"ח, לאור מה שעכשיו אמרת, כשאתם כותבים דו"ח סופי של מחקר, ואת אומרת שחלק ממנו כבר הוטמע, אז פשוט את צריכה לציין באופן מפורש ולהדגיש את זה ואז לא יגידו לך שזה לא רלוונטי.
פרופ' ישראל ברק: זה צוין, זה צוין ועוד איך.
פרופ' ישראל ברק: פה זה היה סיטואציה, דוגמא שעידית התייחסה אליה, סיטואציה שהמחקר עצמו הטמיע תהליכים של השתנות בארגון וזה מצוין.
פרופ' ישראל ברק: זה תוצר שרצינו אפילו בלי להתכוון אולי.
עידית חכימי: אנחנו עושים את המחקרי ליווי בהערכה, אני לא יודעת אם את רוצה להיכנס לתכנים.
מל פולישוק-בלוך: אני מאוד רוצה, רק שזמננו קצר, אני רוצה לשמוע גם את המשטרה.
עידית חכימי: מחקרים חדשים שעומדים בשנה הקרובה, אחד כבר מוכן.
עידית חכימי: אנחנו יוצאים עם תכנית של פיתוח אלקטרוני על מעצר ומעצר בית באמצעות פיתוח אלקטרוני.
עידית חכימי: התכנית תלווה במחקר הערכה.
עידית חכימי: המשרד יוצא לתכנית של יישום video conference, הארכות מעצר על ידי video conference.
עידית חכימי: אנחנו ממתינים שהתכנית תתחיל, כשהתכנית תתחיל היא תלווה גם במחקר הערכה ותכנית שאנחנו עדיין לא מצליחים לממש אבל מטרידה מאוד את משטרת ישראל היא תופעת הפוסט טראומה או יותר נכון, תגובות דחק בקרב סגלי קו ראשון של שוטרים ואולי גם גופים אחרים שמגיעים לזירות פיגוע.
עידית חכימי: אנחנו עדיין לא הגדרנו מה השאלה המחקרית, אנחנו בקבוצת עבודה שעובדת המון זמן על הגדרה של מה אנחנו צריכים במחקר שיתמוך בהתמודדות בתופעה של תגובות דחק בקרב שוטרים.
מל פולישוק-בלוך: בעניין הזה שהוא נושא מאוד חשוב, כי אני חושבת שזה גם מתפקידנו לשלוח הערכה לשוטרים שעומדים בקו הראשון, ולדרוש מהמערכת לתת להם יותר גיבוי תמיכה, גם פסיכולוגי אבל גם פיננסי.
מל פולישוק-בלוך: אני שומעת את המשכורות של השוטרים זה פשוט מביש, אצלנו מדברים הרבה על מורים אבל מה שנותנים לשוטרים זה פשוט בושה.
פרופ' רמי רחמימוב: היתה איזה יוזמה לנסות לעשות איזה שיתוף פעולה יחד עם היחידה לבריאות הנפש של משרד הבריאות ונדמה אני חושב שזה באמת הדרך, זה הכיוון.
פרופ' ישראל ברק: נכון, חזרנו על זה.
עידית חכימי: זה הכיוון, יש קבוצות עבודה לא התקדמנו לידי מחקר, אבל זה בדרך.
פרופ' רמי רחמימוב: קבוצת העבודה כוללת את האנשים של,
פרופ' ישראל ברק: כן, כן, כוללת את האנשים שלכם.
מל פולישוק-בלוך: אחד הדברים שצריך לשים אליהם לב, בנושא הזה, זה האפשרות של שוטרים להתקדם ולשנות את תפקידם, במיוחד אלה שנמצאים בלחץ אבל לא רק, וגם בשביל לתת להם את האתגר ואת הרצון לעשות יותר, והעידוד הזה של השוטרים ככל שאני שמעתי ויודעת לא קיים.
מל פולישוק-בלוך: שוטר יכול להיות תקוע באיזושהי יחידה כי אף אחד לא רוצה לשחרר אותו מהתפקיד ולהעביר אותו הלאה וזה אחד הדברים שצריכים לשים,
עידית חכימי: אנחנו סיימנו כרגע מחקר על שחיקה של שוטרים, של שוטרי מג"ב ושל צוערים.
עידית חכימי: המסקנות הולכות לכל מיני כיוונים, כולל שיפור ההכשרות, כולל יידוע של מנגנונים שקיימים במקרה ואתה נמצא בלחץ.
עידית חכימי: המסקנות נלמדות ואני חושבת שגם צריך לעשות אבחנה לאיזה תוצאות צריך לכוון, לאיזה אוכלוסייה מתאים מה.
עידית חכימי: המחקר הזה מכוון יותר לתוצאות היותר, בהקשר של תגובות של מצבי טראומה.
מל פולישוק-בלוך: יש לי עוד שאלה אחרונה בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: אתם עובדים, אמרתם עם משרד הבריאות, אבל אני מניחה שגם באוניברסיטאות וגם אם זה בפסיכולוגיה או ברפואה, עוסקים בנושאים כאלה, אולי לא עם המילה שוטרים, אבל כוחות ביטחון ותגובות שלהם בקו הראשון.
מל פולישוק-בלוך: אתם משתפים פעולה בדברים האלה?
פרופ' ישראל ברק: בהחלט.
פרופ' ישראל ברק: המחקר למשל שעידית התייחסה אליו הוא נושא של מתח ושחיקה, נעשה על ידי שני החוקרים על לחץ ושחיקה בארץ, בבאר שבע ותל אביב, גיורא קינן ואיילה, כך שהעבודות כולן מתבצעות באמצעות מכרז פומבי.
פרופ' ישראל ברק: הם זכו במקרה הזה, מפני שהם,
מל פולישוק-בלוך: לא, אבל יש אולי דברים בשטח שהם,
פרופ' ישראל ברק: תגובות דחק למשל יש באוניברסיטת תל אביב, קבוצה מאוד חזקה של זהבה סלומון שהיא בעלת ניסיון רב בתחום ואפשר להיעזר בה.
פרופ' ישראל ברק: להתייחס להערה שלך, יש בעיה בגלל שהחברה האלה מדובר בהם באשים מאוד מקצועיים והרוטציה בין תפקיד היא מאוד בעייתית.
פרופ' ישראל ברק: מדברים על חבלנים שמגיעים לזירה, אנשי מז"פ שמגיעים לזירה, אתה לא יכול לעשות רוטציה אלא בתוך מז"פ או בתוך החבלה להעביר ליחידה אחרת אולי.
פרופ' ישראל ברק: זה פתרון טוב הרוטציה בנושאים אחרים.
פרופ' ישראל ברק: שוטרי הסיור אפשר להעביר בגלל שהם לא ממוקצעים בצורה כל כך חדה כמו השוטרים האלה ואנחנו מדברים עליהם, כמו גם הרופאים והאחיות ואחרים.
מל פולישוק-בלוך: טוב, בואו נעבור לצד הטכנולוגי, תודה.
פרופ' ישראל ברק: יש עוד כמה דברים פה אבל נעבור לצד הטכנולוגי.
פרופ' ישראל ברק: בבקשה רוני.
רוני בורוכוב: דגשים אסטרטגיים בתחום הטכנולוגיה.
רוני בורוכוב: פיתוח מערכות מתקדמות לשליטה ובקרה, נשק לא קטלני, עשינו סקרי ספרות בנושא עוד לפני אירועי אוקטובר.
רוני בורוכוב: שימוש בבעלי חיים, השימוש בבעלי חיים, אנחנו משתמשים מזה שנים גם המשטרה וגם בשירות בתי הסוהר, משתמשים בבעלי חיים ואנחנו מפתחים כל הזמן כלים, יותר ויותר כלים לצורך השיפור של העבודה שלהם ותיכף אולי נרחיב בחלק מהפרוייקטים.
רוני בורוכוב: רוב הפרוייקטים הסתיימו בשנה שעברה.
רוני בורוכוב: נושא טיפול בכלי טיס וכלי רכב, שני נושאים שנכנסו עכשיו לעבודה יותר לעומק, גם מבחינת תצפית, גם מבחינת גילוי.
רוני בורוכוב: אנחנו בודקים עכשיו גם כלי טיס חדשים שיכנסו לעבודה במשטרת ישראל בשלב ראשון במשמר הגבול, ואחר כך יכנסו לעבודה, אני מקווה ביתר יחידות המשטרה.
רוני בורוכוב: אנחנו עוסקים בפיתוח של שיטות עבודה, שיטות אבטחה מתקדמות, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד צמוד בין כל גורמי המשרד, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר.
רוני בורוכוב: עכשיו גם לשכת המדען הראשי וכמובן בארץ ובחו"ל עם גורמים נוספים.
רוני בורוכוב: מסביב לבית סוהר יש גדר אלקטרונית, גדר מעכבת, גדר גבוהה בפני עצמה ויש גזרת כלבים.
רוני בורוכוב: בגזרת כלבים פיתחנו שיטה שתפענח את הנביחות של הכלב ותדע, בעצם רצינו לתת יותר זמן לסוהר לתגובה, זאת אומרת עוד לפני שהפושע או האסיר מגיע לגדר האלקטרונית, רצינו לתת משהו שיתן התראה עוד לפני הגדר האלקטרונית שממוקמת מסביב לבית סוהר וזה הסנסור הביולוגי הזה שהוא כלב, שיכול להריח או לגלות תופעה של התקרבות מהירה, או משהו כזה לאיזור הגזרה שלו.
מל פולישוק-בלוך: לפי ההרצאה ששמעתי אתמול, אתה בקרוב תוכל לדעת ב-sensor את הכוונות של האסיר שהוא מתכוון לצאת.
רוני בורוכוב: אז אנחנו נבטל את המערכת הזאת.
מל פולישוק-בלוך: לא, תצטרך מערכת אחרת.
רוני בורוכוב: אז זאת מערכת שבעצם מפענחת את הנביחה של הכלב ויודעת מתי הוא נמצא במצוקה, ואז הוא מתריע.
רוני בורוכוב: המערכת הזאת משתלבת עם שאר מערכות האבטחה שנמצאות מסביב לבית סוהר, המצלמות מסתנכרנות, הסיור מגיע וכו'.
רוני בורוכוב: רכב תצפית, זה רכב שפתחנו ליחידות אמ"ן במשטרה.
רוני בורוכוב: ציפור ירוקה זה אותו כלי טיס שאנחנו מחפשים עכשיו ראיה מעבר, אנחנו קוראים לזה ראיה מעבר לגבעה, לכוחות משמר הגבול.
רוני בורוכוב: התקבלה התרעה בגדר, אנחנו מזניקים כוחות משמר הגבול לאזור, עוד לפני שכח משמר הגבול מגיע לאזור, ישגרו מן כלי טיס זעיר כזה שנמצא על ג'יפ הסיור, והכלי טיס הזה יזהה את הכוחות בשטח, יתן תמונה לאחור, יכווין את הכוחות למקום וכדומה.
רינה פרידור: רוני אני חושבת שמה שחשוב להדגיש פה ואתה לא הדגשת שכמו שאת אמרת קודם, צריך להשתמש בדברים שקיימים בשטח, כמו אוניברסיטאות, כמו מכוני מחקר אחרים.
רינה פרידור: זה פרוייקט של חממה ואנחנו מקווים שיש עוד, שהמשרד לביטחון פנים הרים את הכפפה והוא משתף איתו פעולה והוא נותן לו בית בכלא מסוים, נעשה שיתוף פעולה יוצא מן הכלל.
רינה פרידור: זאת אומרת משתמשים בכסף שלנו, כסף טוב, במסגרת,
פרופ' ישראל ברק: גם שלנו.
רינה פרידור: בסדר, אני לא אמרתי, אמרתי שיתוף פעולה.
רינה פרידור: אני חושבת שמה שצריך להדגיש פה זה השיתוף פעולה והשימוש בדברים.
רוני בורוכוב: נכון, ואנחנו מקווים להרחיב ויהיו עוד.
רוני בורוכוב: גילוי חומר נפץ מרחוק, זה עוד איזשהו מהלך שלנו בעזרת לייזר לקבל התראה על שלושים מטר לפחות מחומר הנפץ.
רוני בורוכוב: אנחנו רוצים לדעת, לקבל את ההתרעה על כך.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה אבל להבין משהו, דברים כאלה גם בצבא עושים, בשני התחומים האחרונים שאתה הזכרת.
רוני בורוכוב: אנחנו שם ביחד.
פרופ' ישראל ברק: זה כלים מסוג אחר, לצרכים אחרים.
רוני בורוכוב: אנחנו כותבים את אותן דרישות מבצעיות.
מל פולישוק-בלוך: המטרה אולי קצת שונה, אבל יש כאן כמה דברים שהם בהחלט מתחברים.
פרופ' ישראל ברק: נכון, נכון.
רוני בורוכוב: אנחנו משתפים פעולה עם מפא"ת משרד הביטחון לאורך כל הדרך.
רוני בורוכוב: זאת אומרת כל הפרוייקטים שלנו, אנשים, אני יושב עם האנשים שלהם ואנחנו משתפים אותם בועדות שלנו וההיפך, הם משתפים אותנו בועדות שלהם, ככה שלא החברה המסחרית היא שולטת באינפורמציה אלא אנחנו שולטים באינפורמציה.
רוני בורוכוב: פה עשינו עוד איזה הרחבה של הנושא של שימוש בבעלי חיים, הולכים לגדל גורים לצרכי עבודה, גם סמים וגם חומר נפץ בארץ.
רוני בורוכוב: נושא בנק ריח זה עוד איזשהו כלי,
פרופ' ישראל ברק: מילה על גורים.
פרופ' ישראל ברק: יש בעיה בלהשיג כלבים, פשוט מאוד.
פרופ' ישראל ברק: יש תחרות עצומה בעולם ברכש כלבים.
פרופ' ישראל ברק: האמריקאים והאחרים פשוט רוכשים את הכלבים הכי טובים.
פרופ' ישראל ברק: צריכה להתקבל החלטה אסטרטגית לגדל מקומית, זה גידול מסוג מסוים, עם משטר מאוד מסודר, עם פונקציות מאוד ספציפיות, יש ידע מדעי בסיסי במרכז באוניברסיטת תל אביב שהוא המרכז לשימוש בבעלי חיים לצרכים ביטחוניים, מאוד מעניין המרכז הזה.
פרופ' ישראל ברק: יחד עוד פעם עם מפא"ת ומשרד הביטחון אנחנו עובדים בחלוקה שתנתב את הכלבים מגיל רך לצרכים.
מל פולישוק-בלוך: על איזה מספר מדובר, כמה?
פרופ' ישראל ברק: מבחינת מה?
פרופ' ישראל ברק: הסדר גודל של כוח הכלבים?
פרופ' ישראל ברק: מאתיים ומשהו, ומאתיים בשירות בתי הסוהר, אבל הפונקציות שונות.
פרופ' ישראל ברק: שירות בתי הסוהר זה כלבי אבטחה שמגינים על המתחמים, פה מדובר בחומר נפץ, גופות, שריפות, אמל"ח בכלל, סמים ועוד ועוד.
פרופ' ישראל ברק: זה דבר מדהים.
פרופ' ישראל ברק: יש עוד כמה בעלי חיים שאנחנו לא יכולים לדבר עליהם, כמו חולדות ודברים מהסוג הזה, אבל זה בהקשר אחר.
רוני בורוכוב: בנק ריח הוא עוד איזשהו כלי תורם זה לתת לאיש מז"פ בשטח וזה חוץ מ-DNA וטביעות אצבע ודברים אחרים שהם עושים, אז פה איזשהו, זה עוד איזשהו כלי שמשתמש בבעלי חיים לצורך איסוף הראיות בשטח ואחר כך העמדתם של פושעים מול הריח הזה והשוואה בין הריח שהתגלה בזירה לבין הפושע עצמו.
רוני בורוכוב: זאת אומרת זה עושה את הקורלציה בין השניים.
רוני בורוכוב: זה משהו שנמצא אצלנו עכשיו כרגע במחקר היתכנות, אנחנו נצא ללמוד את זה גם בעולם, נעביר את זה אחר כך לאמריקאים את האינפורמציה הזאת.
מל פולישוק-בלוך: זה לא קשור כל כך, אבל כל הנושא של מדע גנטי בתחום הזה שלכם, אתם עוסקים בזה?
פרופ' ישראל ברק: אנחנו מעט מאוד, מי שעוסק בזה יותר זה אנשי מז"פ, מהמעבדה במז"פ.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו תומכים בכך שיהיה גשר דרכנו ל-NIJ במקרה הזה, מפני ששם יש עניין רב.
מל פולישוק-בלוך: אני מבינה גם הרעיון של תעודות זהות שיש עליהם טביעות אצבעות,
פרופ' ישראל ברק: נכון, זה ביומטריה, זה שוב תחום חדש.
מל פולישוק-בלוך: אתם בעד אני מניחה?
פרופ' ישראל ברק: זה תחום אחר, בוודאי, זה תחום אחר.
מל פולישוק-בלוך: אם זה תקוע למה לא עושים את זה?
פרופ' ישראל ברק: במשרד הפנים היה איזשהו מכרז לתעודות זהות ודרכונים ובוטל משום שמישהו ערער וכל הסיפור הזה, אנשים שלנו ממז"פ מאוד מאוד מעורבים שם בעניין הזה.
רוני בורוכוב: נושא של פיקוח אלקטרוני, עידית דיברה עליו על אסירים במעצר בית, אז אנחנו מטפלים בזה כל אחד בצד שלו.
רוני בורוכוב: אותו דבר גם video conference בין בתי מעצר לבתי משפט, אותו דבר זה פרוייקט גם שייכנס.
מל פולישוק-בלוך: אין לכם שום מערכת פיקוח על אלה שיוצאים לחופשה, טכנולוגית אני מדברת?
רוני בורוכוב: בנושא הזה של הפיקוח האלקטרוני, אנחנו הגדרנו את זה שאנחנו רוצים, זה לא על אלה שנמצאים בחופשה, אלה שנמצאים בעבודות שירות, אבל אנחנו הגדרנו שאנחנו,
מל פולישוק-בלוך: לא, אני שאלתי על אלה שיוצאים לחופשה.
פרופ' ישראל ברק: טכנולוגית זה אפשרי.
רוני בורוכוב: טכנולוגית זה אפשרי אבל לא עושים.
מל פולישוק-בלוך: למה לא עושים?
פרופ' ישראל ברק: יכול להיות שנעשה עכשיו.
מל פולישוק-בלוך: אני שומעת שזה כבר כמויות גדולות מדי, שצריך להתחיל לשים לב.
פרופ' ישראל ברק: יכול להיות שזה ייעשה, אני רק לא יודע,
רוני בורוכוב: אסיר שבורח יכול גם להוריד את המכשיר שנמצא עליו.
פרופ' ישראל ברק: בדיוק.
מל פולישוק-בלוך: צריך למצוא את הדרך לעשות את זה כך שלא יוכל.
מל פולישוק-בלוך: אני לא רוצה חלילה להשוות אנשים לבעלי חיים, אבל היה לי כלב ושמו בו צ'יפ.
פרופ' ישראל ברק: נכון, יש פה בעיה משפטית מאוד קשה.
מל פולישוק-בלוך: אבל הוא רוצח במאסר עולם.
רינה פרידור: יש לו את הזכות לצאת לחופשה ובתי משפט נותנים, המחוקק ובתי משפט קובעים את הזכויות של אסירים בארץ, וכשאסיר רשאי לצאת לחופשה אז הכוונה של הפיקוח האלקטרוני היא לא להעמיס עונש נוסף על עבירות.
רינה פרידור: אם הוא קיבל חופשה, הוא קיבל חופשה.
מל פולישוק-בלוך: הוא קיבל תמיד חופשה תחת מגבלות, אני מאוד מצטערת, אין דבר כזה קיבל חופשה.
מל פולישוק-בלוך: הוא לא אדם חופשי.
מל פולישוק-בלוך: הוא אסיר עולם, וזה שהוא יצא לחופשה זה עדיין לא הופך אותו לא לאסיר עולם, ולכן במסגרת הזכויות שלנו כאזרחים שצריך להגן עלינו, לבין זכויותיו אני חושבת שהפער הוא אדיר.
רינה פרידור: זו סוגיה משפטית.
מל פולישוק-בלוך: לכן, אני לא באה אליך בטענות, אני אומרת רק להגיד את זה שיש לו את כל הזכויות בעולם, יש גבול.
מל פולישוק-בלוך: האיש הזה הוא אסיר עולם שרצח ולכן הוא צריך לשבת בבית הסוהר, הוא בכלל לא היה צריך לצאת לחופש.
מל פולישוק-בלוך: אם באה חברה ורוצה להיות ליברלית ולתת לו קצת לצאת לאוויר, הוא צריך לדעת שאנחנו עושים את כל, אנחנו צריכים לדעת, לא הוא צריך לדעת, שאנחנו עושים את הכל כדי להגן על האוכלוסייה, זה הכל, ואם יש כלים טכנולוגים לעשות את זה,
פרופ' ישראל ברק: יש כלים טכנולוגיים לעשות את זה.
מל פולישוק-בלוך: לדעתי צריך לעשות את זה.
פרופ' ישראל ברק: כלים שהם לא מבטיחים במאה אחוז שזה יקרה.
מל פולישוק-בלוך: אבל אם אני שומעת על מצב של שמונים אסירי עולם שרוצחים, שמסתובבים חופשי בינינו ולא חזרו לבתי הסוהר אני חושבת שזה דבר מאוד מאוד חמור ויש את הטכנולוגיה.
פרופ' ישראל ברק: הכלי הטכנולוגי הזה שנכנס כעת לפעולה בשתי אוכלוסיות במקרה הספציפי הזה בשנה הקרובה, 1.
פרופ' ישראל ברק: זה אוכלוסיות שמשוחררים בערובה עד תום הליכים והשניה זה אוכלוסיית שירות בתי הסוהר שנדחתה על ידי ועדת השחרורים ובשיקול נוסף עם פיקוח אלקטרוני האם אפשר יהיה לשפר אותם.
פרופ' ישראל ברק: האוכלוסייה הזאת של יוצאים לחופשה זה אוכלוסייה נוספת שאני חושב שהיא תעלה באיזשהו שלב ללא ספק ואפשר להעלות את זה בדיוק עכשיו בקונטקסט, זה חם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נוציא מכתבים לשר, יש כבר כמה דברים.
רוני בורוכוב: השאלה פה היא משפטית.
מל פולישוק-בלוך: גם על ההטמעה וגם על הבקרה.
רוני בורוכוב: השאלה פה היא משפטית ואני חושב, אם אנחנו נחייב ואפילו העציר הזה יהיה מוכן לחתום על הסכם להשתלת צ'יפ, לא יודע מה, מחר עמותת זכויות לאסיר נמלט תבוא ותגיד זה פגיעה בזכויות אדם.
מל פולישוק-בלוך: ישבו אנשים משפטיים ויחליטו מה גובר על מה, הרי אנחנו פה בעניין של איזון של זכויות של אנשים.
מל פולישוק-בלוך: איזון של זכות האסיר ואיזון של החברה.
מל פולישוק-בלוך: המפתח הוא המיון של האנשים מי זכאי לצאת ומי לא זכאי לצאת ולא הגבלה נוספת.
רוני בורוכוב: קודם כל צריך לבדוק את הסוגיה המשפטית.
רוני בורוכוב: האם אפשר בכלל לחשוב לכיוון הזה ואם כן, משרד המשפטים לא יתנגד אז יהיה אפשר להגיד למה אתם לא עושים.
מל פולישוק-בלוך: יש לך עוד משהו נורא חשוב להגיד לנו?
פרופ' ישראל ברק: יש המון מה להגיד.
פרופ' ישראל ברק: כן, על זה אני רוצה להגיד וזה באמת הזדמנות כאן בשני נושאים.
פרופ' ישראל ברק: המשרד יצא בתכנית לאכיפה אלקטרונית אוטומטית למאבק בתאונות דרכים ופה אנחנו שותפים עם עורי.
מל פולישוק-בלוך: אז אולי הוא ידבר על זה.
פרופ' ישראל ברק: אתה הולך לדבר על זה?
פרופ' ישראל ברק: אבל פשוט מילה אחת, הרעיון הוא לפרוס מערך אלקטרוני בכל רחבי הכבישים האדומים ובצמתים אדומים, מתוך כוונה להשפיע על התנהגות הנהגים באותם מקומות ולהוריד את הקטל בדרכים.
פרופ' ישראל ברק: הדבר השני, אנחנו מדברים על מיגון עתידי לשוטר וסוהר עם טכנולוגיות, ננון טכנולוגיה, דברים חדשים שמתפתחים עכשיו וזה כיוון, אם מדברים על מחקר בסיסי זה הכי מתקרב לעבודה של מחקר בסיסי.
פרופ' ישראל ברק: זה הנושא השני.
פרופ' ישראל ברק: טכנולוגיות לאבטחת התחבורה הציבורית בישראל, יצאנו בקול קורא לפיתוח של טכנולוגיות.
פרופ' ישראל ברק: אנחנו יודעים שיש שתי פעילויות במקביל, פעילות שלנו ופעילות של משרד המדע, יש סדר גודל של שש עד שמונה הצעות מבטיחות.