GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיוה פתיר: במסגרת הזאת, באותו שבוע, אנחנו עושים הרבה מאוד פעילויות.
זיוה פתיר: אנחנו מצליחים לעבר למעלה ממאתיים אלף איש בפעילויות של שבוע האיכות, שפירושן פעולות עצומות שנעשות במערכת הביטחון, במשטרה, בצבא, שהן מאוד מרכזיות וחשובות, מהמפעלים המייצרים של הצבא ועד יחידות צבאיות שלמות, שבמקביל ללחימה עוסקת בפעילות איכות, שזה דבר חשוב כשלעצמו, כי אנחנו רק קוראים על דברים שקורים שהם פשלות וכמובן על הדברים האחרים אף אחד לדבר, וחשוב להדגיש את זה אחרי השבוע הנורא שעבר.
זיוה פתיר: אנחנו עושים פעולות רבות של מפעלים שמארחים מפעלים אחרים, ארגונים שמארחים ארגונים אחרים, כדי להראות להם מה הם עושים בתחום האיכות.
זיוה פתיר: זה תחום יוצא דופן שבו משתפים פעולה ואז באים אלה לאלה.
זיוה פתיר: יהיו עשרות ביקורים כאלה במהלך השבוע.
זיוה פתיר: ביום חמישי יהיה יום פתוח במכון, שאנחנו מדגימים מה שאנחנו עושים.
זיוה פתיר: אנחנו מצפים בין שלושת אלפים לחמשת אלפים איש שיגיעו ביום חמישי למכון.
זיוה פתיר: חשוב לעדכן שכל היום במעגל סגור יהיו הרצאות על איכות, סרטים על איכות, ביקורים על איכות, הדגמות וכו', כדי להגיע למכסימום אנשים, הרבה מאוד נוער, הרבה מאוד סטודנטים.
זיוה פתיר: תמיד אנחנו עושים תחרות בין סטודנטים לאומנות, סטודנטים לגרפיקה וכו', כרזות של איכות, כרזות של אמינות וכו', שוב כדי להגיע.
זיוה פתיר: יש לנו תחרות בינלאומית שאנחנו שותפים בה, זאת הפעם השנייה, של ציורים בתחום של איכות סביבה.
זיוה פתיר: זאת יוזמה יפאנית, איכות סביבה היא חלק של איכות, בטיחות זה חלק של איכות וכו'.
זיוה פתיר: אנחנו הכנו לכם היום בעצם שלוש פעילויות נפרדות, אנחנו נתחיל לומר מהו תקן בכלל ומהו מכון התקנים ומה אנחנו עושים.
זיוה פתיר: לאחר מכן אנחנו נדגים בפניכם מספר מוצרים שנמנעו מלהגיע לציבור הרחב דרך פעילויות של אותם דברים שחבר הכנסת שמחון אמר, שבגללם לא כל כך אוהבים אותנו כי אנחנו אכן מפריעים ועוצרים וזה באמת בעיה.
זיוה פתיר: לאחר מכן נדבר על כל מה שקשור לאבטחה, ביטחון בסייבר ספייס כמו שאומרים.
זיוה פתיר: לצורך זה גם הזמנו חברים שהם פעילים מאוד בתחום הזה, לדבר על תקנים בתחום הזה וזאת גם הזדמנות יוצאת מן הכלל לישראל להשתלב בתחום הזה ברמה עולמית, כי הנושא של SECURITY הוא הנושא החם ביותר בעולם, זאת הזדמנות עצומה לישראל, ישראל מובילה בתחום הזה.
זיוה פתיר: אני חוזרת רק אתמול מישיבה שבה ייצגתי את ISO שזה ארגון התקינה הבינלאומי שאני משמשת כיושבת ראש ההנהלה הטכנית שלו וכסגנית נשיא שלו, ייצגתי אותם שם ובאופן יוצא דופן ישראל זכתה להרבה מאוד פרגון, הרבה מאוד הערכה והרבה מאוד תמיכה שאנחנו ניקח על עצמנו את הנושא של SECURITY.
זיוה פתיר: אם לא נפספס את זה כמו שאמרה חברת הכנסת מל פולישוק, אז יש לנו פה הזדמנות, נוסף לצרות, הזדמנות לעשות משהו ברמה עולמית מבחינת התעשייה, מבחינת הסקטור העסקי.
זיוה פתיר: אנחנו מקווים מאוד לקחת על עצמנו את המזכירות של הועדה הבינלאומית, אתה לוקח מזכירות, אתה מקבל יושב ראש, אתה מקבל יושב ראש אתה קובע את התקנים הבינלאומיים.
זיוה פתיר: מכון התקנים הוא תאגיד סטטוטורי, קרי אתם הכנסת הקמתם אותו.
זיוה פתיר: הקמתם אותו בחוק ב53, אבל הוא לא אות מתה כי החוק הזה שונה מאז מספר פעמים רב.
זיוה פתיר: מטעמו פורסמו התקנון, הכללים לעיבוד תקנים ותקנות תו תקן.
זיוה פתיר: אלה הם מסמכים סטטוטוריים, חתומים על ידי שר התמ"ת, שאחראי על הפעלת חוק התקנים.
זיוה פתיר: החוק הוא כמובן שלכם, לכן בעצם אנחנו שייכים לכם, קרי שייכים לעם, בניגוד לכל האחרים שהם בסופו של דבר מטרתם היא עשיית רווחים, שהיא מטרה נאותה, אבל המטרה שלנו היא לקדם את האיכות בישראל באמצעות תקנים, התעדה, בדיקות ופעולות שונות לקידום האיכות במשק.
זיוה פתיר: התקינה לפי ההגדרה הבינלאומית שלה –
שלום שמחון: המכון זה גוף עצמאי לחלוטין?
זיוה פתיר: כן, תאגיד סטטוטורי,
קריאה: שהשר ממונה עליו.
זיוה פתיר: שהשר אחראי על החוק, הוא מפעיל של החוק.
זיוה פתיר: למשל הממשלה לא ממנה את הדירקטוריון של המכון.
מל פולישוק-בלוך: היא שולחת נציגים אבל,
זיוה פתיר: לא, יש לה שלושה נציגים מתוך עשרים ושישה, שזה מעט מאוד.
זיוה פתיר: בכל מקרה זה תאגיד יוצא דופן בעניין הזה.
שלום שמחון: אין שם מינויים פוליטיים?
זיוה פתיר: לא, ממש לא, לפי השנים שאני בארגון, בכל הממשלות.
זיוה פתיר: הרעיון המרכזי של למה מכינים תקן ולמה לא מכינים תקן, היא העובדה שתקן מכינים למשהו שהוא חוזר על עצמו, אחרת אין הצדקה לעשות לו תקן.
זיוה פתיר: לכן הוא צריך לייצר דרגה אופטימאלית של סדר.
זיוה פתיר: זה מאוד חשוב, לכן הניסוח מאוד חשוב, ולכן תקינה היא בעצם אחד הדברים המרכזיים ברמה עולמית, למנוע נון טרי – בעיקר תקינה בינלאומית, כדי לאפשר סחר.
זיוה פתיר: המילה שאמרת קודם שקיפות, מילת המפתח של תקינה היא קונצנזוס ושקיפות.
זיוה פתיר: כל התהליכים הם שקופים לכולם, כולם יודעים עליהם ולכן בניגוד לתחומים אחרים שבהם עוסקים בחקיקה לפעמים, או תקנות בחדרי חדרים, כאן מדובר בתהליך מאוד, מאוד שקוף, לא רק ברמה ישראלית, אלא גם ברמה עולמית.
זיוה פתיר: זאת אומרת אם התקן הישראלי כולל איזה שהיא דרישה שעלולה להוות חסם, אני צריכה לפרסם אותה, באמצעות משרד התעשייה מסחר ותעסוקה, לWTO, במסגרת ההסכם של TBP.
זיוה פתיר: לכן מטרות התקינה הם פישוט, לעשות דברים פשוטים, לייצר תקשורת, לא טלקומוניקציה, אלא תקשורת שנדע שאדום זה לעצור וירוק זה לעבור.
זיוה פתיר: שב 01 היה ויכוח עצום ב-01 מי הזכר ומי הנקבה, שצריך לציין 01 בכל הדיגיטליזציה.
זיוה פתיר: אנחנו מדברים על דברים מאוד, מאוד בסיסיים, כמו שזה מידה A4 זה תקן בינלאומי, זה שיש לנו איזוטנק, זאת אומרת המכלית שעוברת ממדינה למדינה ומייצרת אופטימיזציה בהובלת סחורות.
זיוה פתיר: היא מייצרת כלכלה יותר טובה.
זיוה פתיר: היא כמובן מייצרת בטיחות, בריאות והגנת החיים וזה חשוב להדגיש.
זיוה פתיר: כי תמיד חשבו שתקנים הם רק לבטיחות.
זיוה פתיר: תקנים מחייבים הם רק לבטיחות, תקנים רגילים הם לכל עניין ומטרה.
זיוה פתיר: כמובן הגנת הצרכן ואינטרס הקהילה.
זיוה פתיר: אינטרס הקהילה הוא הדבר המרכזי שנמצא על סדר היום של התקינה העולמית, הוא ביוזמה ישראלית, זה הנושא של תקינה חברתית, זה הנושא החם ביותר בתקינה בעולם.
זיוה פתיר: היה ביום חמישי ושישי סמינר על זה ברמה של דרום אמריקה, כולה, היו שם שלוש מאות איש משלושים ושמונה מדינות, בחודש הבא יהיה כנס כזה בינלאומי שמטרתו להחליט לא אם יעשו תקנים נושא של קורפרציה של RESPONSIBILITY אלא איך יעשו אותם.
מל פולישוק-בלוך: את יכולה אולי להסביר לנו מה זה תקינה חברתית?
זיוה פתיר: תקינה חברתית זה ניסיון לייצר מצב שבו תהיה חובה, חובה לא חקוקה אלא חובה לייצר קודים אתיים בעסקים.
זיוה פתיר: לטפל בכל מה שקשור לכוח האדם, מתעסוקת נוער ועד בטיחות.
זיוה פתיר: שהיא העניין של תרומה פיזית לקהילה.
זיוה פתיר: אני מדברת על ארגון התקינה הבינלאומי, אני מדברת על משהו שהוא יוזמה של הבית הזה, יוזמה של הלובי החברתי בכנסת, שפנה אלינו בעניין הזה בשנת 2000.
קריאה: אני מבין שהמטרה העיקרית זה לקבוע סטנדרטים ולפתוח תקנים לעסקים.
זיוה פתיר: נכון, לחלוטין פתוח, לחלוטין לא מחייב, לחלוטין וולונטרי.
זיוה פתיר: למנוע מחברה כמו נייקי לתרום לקהילה בארצות הברית, כי שם היא מוכרת, ולנצל את הקהילה באינדונזיה, ששם היא מייצרת.
זיוה פתיר: היום אתה מייצר באינדונזיה, אז גם באינדונזיה אתה צריך לתרום לקהילה, לדאוג שהאינדונזים יוכלו יום בהיר אחד גם לקנות נעלי נייקי, זה הקונספט העולמי.
זיוה פתיר: אינטל יש לה דיווח חברתי, אבל זה נושא נפרד, אני אשמח לעשות עליו פגישה מיוחדת.
זיוה פתיר: כמובן ביטול מנגנוני סחר, קיימים תקנים מהרמה הנמוכה ביותר שהיא תקינה מקומית מפעלית, שכל מטרתה לייעל את הארגון עצמו והתקינה הבינלאומית.
זיוה פתיר: לכן תקינה ארגונית היא לצורך העניין תקינה של מוטורולה, אינטל וכו', כדי לייעל את המחסנים.
זיוה פתיר: תקינה לאומית היא תקינה ישראלית, תקינה אזורית היא תקינה אירופית או תקינה אמריקאית.
זיוה פתיר: תקינה בינלאומית זה תקינה של ISO, של IEC ושל ITUT.
זיוה פתיר: בIEC ובISO כמובן מכון התקנים מייצג את ישראל ושם חברות מאה ארבעים ושמונה מדינות, כמעט כמו כל חברות האו"ם.
זיוה פתיר: כמו שאמרתי קונצנזוס ושקיפות, שתי מילות המפתח.
זיוה פתיר: סוגי התקנים שיש לנו, כמעט כל דבר שתחשבו עליו יש לו תקן, כמובן ממוצרים צרכניים מובהקים שזה כל מוצרי המזון, שבארץ יש תקינה למזון בהכרח ולא רק חקיקה למזון, והם רק מוזכרים במסגרת פקודת בריאות העם.
זיוה פתיר: אנחנו מדברים כמובן על כל מוצרי הצריכה שאנחנו מטפלים במוצרי צריכה חשמליים ואחרים.
זיוה פתיר: אנחנו מדברים על מלאכות, איך מניחים ריצוף, איך אוטמים את הגג.
זיוה פתיר: איך בודקים מיכל לחץ, הוראות התקנה למזגנים.
זיוה פתיר: הכי חשוב לי להדגיש משפט אחד, אנחנו לא עושים תקנים להגן על תוצרת הארץ, זה משהו שעבר מהעולם.
זיוה פתיר: מדינת ישראל היא בעיקר מדינה מייצאת, זה סיפור ישן שמלווה אותנו מזה עשרים שנה.
זיוה פתיר: אנחנו שישים שבעים אחוז מהתקנים שאנחנו מייצרים תקינה זרה וכל המטרה היא להחליט את מי לאמץ, האם מאמצים את האמריקאי, את האירופים שהם לא זהים, או אם רק אפשר תקינה בינלאומית.
שלום שמחון: עדיין בישראל של השנים האחרונות אתה יכול לקנות הרבה זבל בשווקים, מחוץ לארץ, לא מהארץ.
זיוה פתיר: אתה יכול לקנות זבל, מכיוון שהוא לא מתאים לתקן.
זיוה פתיר: זבל של איכות אני לא יכולה למנוע, זבל של בטיחות אני חייבת למנוע.
זיוה פתיר: לכן אני לא מבטיחה לך שהמוצר לא יתקלקל, אני מבטיחה לך שאם הוא יתקלקל, הוא לא יחשמל אותך, זאת בעצם האבחנה.
זיוה פתיר: לכן עושים תקנים לאיכות וגם לבטיחות.
זיוה פתיר: מחייבים רק את הבטיחות, השאר משאירים לכוחות השוק.
זיוה פתיר: לדאבוני אני שמה את זה על השולחן, לא במקרה לפני מספר שנים תיקנתם את חוק התקנים, כי זה היה בועדת הכלכלה וביטלתם את האפשרות להפוך תקן למחייב בגלל הגנת הצרכן, רק בגלל בטיחות.
שלום שמחון: איזה אחוז בכל אופן מהמוצרים מגיע ללא בדיקות?
זיוה פתיר: תשעים אחוז, רוב המוצרים מגיעים ללא בדיקות, כשמדברים על מוצרים שנגמרים בשטקר, הרוב המגיע שלהם עובר את בדיקות התקינה.
אבשלום וילן: מתוך כמה מוצרים חשמליים, מתוך סך הכול השוק, מגיעים מבלי שעברו את מכון התקנים?
זיוה פתיר: רובם עוברים, הסיבה שאנחנו מלחיצים את החבר'ה, זה בדיוק.
זיוה פתיר: באמת רוב המוצרים אם הם מגיעים ביושר, הם עוברים אותנו, אם הם לא מגיעים ביושר, הם בהחלט מגיעים בתור אוכל לציפורים ויש הרבה כאלה, הם לא עוברים אותנו.
זיוה פתיר: מאלה שעוברים אותנו, תיכף נציג את המספרים, של כמה אנחנו עוצרים מלהגיע לציבור הרחב ומדובר בהיקף עצום.
זיוה פתיר: יש שתי אופציות להפוך תקן למחייב, או באמצעות זה שלוקחים אותו והופכים אותו לתקן רשמי וזה עושה משרד התמ"ת, הוא היחיד שמותר לו לעשות את זה, מי שעושה את זה מטעמו זה הממונה על התקינה גרישה דייטש, זה חתימה של השר.
זיוה פתיר: או משרדי ממשלה אחרים מאזכרים אותם בחיקוקים.
זיוה פתיר: כך למשל כל מה שקשור לבנייה, הם כולם תקנים שמאוזכרים בחקיקה, שעליה כמובן אחראי משרד הפנים, הם שוב הופכים להיות מחייבים באמצעות חקיקה אחרת.
זיוה פתיר: יתר התקנים הם תקנים וולונטריים, אבל משתמשים בהם שימוש רב באופן וולונטרי.
זיוה פתיר: זאת אומרת מי שרוצה לקנות מוצר איכותי, הוא באופן וולונטרי אוכף תקינה.
זיוה פתיר: לא קונה בלי תו תקן.
מל פולישוק-בלוך: עד כמה אנשים מודעים לזה.
זיוה פתיר: תיכף תראו עד כמה מודעים וזה יהיה מפתיע.
זיוה פתיר: אלה הסמלים שלנו, למעלה תו תקן, תו ירוק, מוצר ידידותי לסביבה, למטה תו בטיחות, כשלתקן אין דרישות איכות נותנים לו בטיחות, שהוא לא מחשמל.
זיוה פתיר: קצת מספרים, כאלפיים שבע מאות תקנים בתוקף, מ- 400 רשמיים, זה אינדיקאטור.
זיוה פתיר: אנחנו לא מדינת משטרה, זאת אומרת מספר התקנים הרשמיים במדינה הוא לא גבוה.
זיוה פתיר: עוד 169 רשמיים באופן חלקי, זה כל תקני המזון.
קריאה: מה הבדל ביניהם?
זיוה פתיר: שחלק מהסעיפים רשמיים וחלק לא.
זיוה פתיר: תקני המזון למשל, שלא ישימו לך חמישים אחוז אריזה ריקה וחמישים אחוז מלאה, כתוב בתקן, אבל לא רשמי, שלא ירעילו אותך, רשמי.
שלום שמחון: איך זה מופיע בתקני בנייה?
זיוה פתיר: בתקני בנייה הכול רשמי.
אבשלום וילן: מה שבריאות, בטיחות ואיכות סביבה רשמי, מה שלא, לא רשמי.
מל פולישוק-בלוך: אם מסדרים אותך סתם כצרכנית, פעם הבאה לא תקני, אבל אם הרעילו אותך, פעם הבאה גם לא תקני.
זיוה פתיר: פרט לבנייה, שאם אומרים שאם הצינור יגרום לך לנזילה בכל הבית, למרות שזה איכות ולא בטיחות, זה גם רשמי, זה המקרה היחיד.
זיוה פתיר: אלה המוצרים שלנו בתחום אישור מערכות ניהול איכות, יש כאן מספר המוצרים שלפיהם נותנים תו תקן 580, צריך לזכור שבשנים האחרונות הפסיקו לייצר בארץ מוצרי צריכה, הכול מיובא, הרוב מיובא מסין.
זיוה פתיר: זאת אומרת צריך להבין שמונים אחוז מהמוצרים שאנחנו בודקים במעבדה של צביקה אגוזי, אני מקווה שאני לא שמתי את זה למטה מדי, באים מסין.
זיוה פתיר: באירוע אחר, אנחנו יודעים, הייתה כתבה בCNN ששלושים אחוז מהמוצרים שיוצאים מסין הם מזויפים, זאת אומרת בחיבור כזה ההסתברות שיגיע אלינו מוצר שהתו תקן שלנו הוא זיוף, הוא גדול מאוד, תכף תראו חלק מזה.
מל פולישוק-בלוך: למה הכוונה ארגונים?
זיוה פתיר: ארגונים שיש להם תו תקן, זה מפעלים.
זיוה פתיר: אבל יש גם מפעלים בחו"ל שיש להם תו תקן וזה בסדר.
זיוה פתיר: בכל מקרה צריך להזכיר, יש 1400 היתרים שונים לתו תקן שזה די הרבה ובנושא של ISO9000 שזה ניהול מערכות איכות, נדבר על זה קצת, יש 5500, זה מספר יפה מאוד, לגודל של המדינה.
זיוה פתיר: כחמישים אחוז מהם ארגוני שירות, שזה אותם איים של איכות שאני מדברת עליהם שצריך לחבר אותם.
זיוה פתיר: יש כמה יחידות ממשלתיות אפילו, לא הרבה, כמה.
זיוה פתיר: יש כמה רשויות מקומיות.
מל פולישוק-בלוך: איזה יחידות ממשלתיות יש?
זיוה פתיר: למשל היחידה לבחינות של משרד החינוך.
מל פולישוק-בלוך: במשטרה יש יחידות, יש במשרד החינוך יחידות.
מל פולישוק-בלוך: מה צריך לגרום, אתם ביוזמתכם פונים, הם פונים אליכם?
מל פולישוק-בלוך: מה צריך כדי שיהיה תו תקן?
זיוה פתיר: בדרך כלל הרבה הרבה שיווק, הרבה מאוד מנהיגות.
זיוה פתיר: כדי לעשות שינוי בכלל צריך שלושה דברים, צריך מנהיגות, צריך לייצר ביקושים וצריך שתהיה תשתית שאם יש ביקושים אפשר לספק אותם.
זיוה פתיר: התפקיד שלנו זה לעודד את המנהיגות, לייצר את התשתית, אם מישהו אחר ייצר את הביקושים אנחנו נהיה שם בשביל לספק אותם.
מל פולישוק-בלוך: אז היוזמה בכל אופן באה מהגוף עצמו.
זיוה פתיר: עם הרבה מאוד הדרכה, יום פתוח כזה מייצר הרבה מאוד ארגונים שבאים.
זיוה פתיר: הבית ספר הראשון שעשה ISO9000, נבע מזה שאימץ אותו מפעל גדול ומאוד רציני ואמר תעשה כמוני, אימץ אותו, עזר לו, החדיר בו.
זיוה פתיר: כך יש היום בתי ספר רבים באשקלון למשל עם מערכת איכות.
מל פולישוק-בלוך: למה שלא נציע ליושב ראש הכנסת לעשות תו איכות לפעילות הכנסת?
זיוה פתיר: אני לא מדברת על הפוליטיקאים, זו אבחנה, אני מדברת על פעילות ישיבות ועדות הכנסת.
זיוה פתיר: בזמנו הייתה יוזמה כזאת, בתקופת הכנסת הקודמת ואני חושבת שאם תיזמו אותה, אנחנו נעשה את זה בהתנדבות.
שלום שמחון: אנחנו פחות או יותר יודעים איפה הנקודות החלשות של השנים האחרונות, מעיר לי בשקט ובנימוס חבר הכנסת אליעזר כהן, שעיקר הפעולות בשנים האחרונות היה בתחום הבנייה, לאור קריסה של מבנים באי אילו מקומות וכן הלאה, אני רוצה שנתקרב לעיקר.
זיוה פתיר: הבעיה המרכזית היא לא התקינה אלא האכיפה של התקינה.
זיוה פתיר: בעיית האכיפה היא בעיה מספר אחד במדינה כי אין כבוד לחקיקה וכבוד למילה הכתובה.
זיוה פתיר: לא במקרה אני צוחקת ואומרת שעבודה לפי הספר זה עיצומים.
זיוה פתיר: לכן לא עובדים לפי המילה הכתובה, בעיקר בבנייה.
זיוה פתיר: ראה דוח זיילר, כל מילה שלו צועקת שיעשו איתה משהו, והיא בהחלט מזמינה.
זיוה פתיר: לעומת זאת הציבור הרחב, לשאלתך, אומר בחמישים ושמונה אחוז מהמקרים, שהוא נוהג לבדוק אם יש למוצר תו תקן, שזה מספר מאוד יפה.
זיוה פתיר: זה שאלות פתוחות, שואלים אותו איזה מוצרים הכי חשוב לך שיהיה להם תו תקן, אז חמישים ושניים אחוז יגידו מוצרי חשמל, ושישה עשר יגידו תינוקות.
זיוה פתיר: הכי חשוב זה תינוקות ומוצרי חשמל, אלה שתי הקבוצות , בביקוש הכי גדול.
מל פולישוק-בלוך: אם כבר מצאת לנכון והזכרת גם חינוך, אז אני רוצה לספר פה שאנחנו רואים את הבדיקה לתו תקן של ילקוטים.
מל פולישוק-בלוך: יש תו תקן, יש ילקוטים, ואין קשר בין בריאות הילדים לתו התקן.
מל פולישוק-בלוך: אני יכולה לומר לכם את זה אחריות מלאה.
מל פולישוק-בלוך: מפני שאם הילד צריך לשאת עשרה אחוז ממשקלו, שזה התו תקן, אז א' זה הרבה מדי וזה כבד מאוד.
מל פולישוק-בלוך: זה ילד בן שש שהוא שוקל שנים עשר קילו, הוא אמור לשאת ילקוט של קילו וחצי, כשהילקוט עצמו שוקל יותר.
מייקל וולף: הערה לסדר, הילקוט היחידי שנותנים לו תו תקן, זה ילקוט כיתה א', זהו.
קריאה: הבעיה היא משרד החינוך, בכמות הספרים שהם צריכים לסחוב.
מל פולישוק-בלוך: אני מציגה את זה כדוגמא לכך שגם בדבר שיש תו תקן, זה לא בהכרח –
זיוה פתיר: שיש תקן,
מל פולישוק-בלוך: שיש תקן, סליחה, שלא תחשבו שזה פתרנו את הבעיה ואנחנו יכולים לישון בשקט, ממש לא, כי התקן הוא לא מתאים, אני אגיד את זה בצורה עדינה, וגם הוא לא אחיד.
מל פולישוק-בלוך: משום שאם כל הורה צריך לשקול את הילד שלו בבוקר לראות כמה הוא שוקל כדי לשקול את הילקוט ולעשות חשבון כמה זה עשרה אחוז, אז זה באמת לא רציני.
זיוה פתיר: אין ספק שתקן שלא משתמשים בו הוא לא מתעדכן גם, זאת אומרת תקנים רבים שמכיוון שלא משתמשים בהם והם לא נאכפים - -
שלום שמחון: אני חייב להאיץ בך כי יש אנשים שרוצים להתייחס, אנחנו ארבעים דקות מפתיחת הישיבה, אני לא רואה שאנחנו מתקדמים.
זיוה פתיר: הבאנו לכם דוגמאות של מוצרים שנפסלו, זה אחוזים של הפסילות שהיו ואלה חלק מהדוגמאות, אם אתם רוצים לראות אותם, להפעיל אותם, אתם מוזמנים.
זיוה פתיר: הבאנו את צביקה כדי להדגים את זה.
קריאה: תשעים אחוז מתנורי החימום בגז.
זיוה פתיר: תשעים אחוז מהמשלוחים, אני אתן לכם דוגמא, הביאו תנורים שמתאימים לעבוד על גז טבעי שבארץ יש גפ"מ.
זיוה פתיר: מישהו היה באיזה תערוכה, באיזה מקום והוא מצא שאפשר לקנות תנור, רק לא בדק שזה מתאים בכלל לגפ"מ.
שלום שמחון: אני אנצל את ההזדמנות, מאחר ויש דיון עם שר התשתיות בנושא תקנות הגפ"מ, הנקודה הזאת, הנתון הזה שתסתכלו עליו עכשיו, הוא הנתון המרכזי בויכוח בין – אני לא רוצה להגיד בין ועדת הכלכלה, אבל ביני לבין שר התשתיות.
שלום שמחון: אם הנתון הזה פה הוא נכון, ותשעים אחוז לא עומדים בתקן, זה נמצא בתוך דירת המגורים –
זיוה פתיר: זה לא מה שכתוב שם, סליחה,
שלום שמחון: מה כתוב?
זיוה פתיר: אני אסביר, זה לא הגיע לדירת המגורים כי מכון התקנים עצר את זה.
זיוה פתיר: המשלוח הגיע לארץ, המכס העביר אלינו, אנחנו פסלנו אותו והוא נפסל ולא הגיע לבית הדייר.
שלום שמחון: תשעים אחוז נפסלו,
זיוה פתיר: אני לא בטוחה, כי מה שתמצא בבית הדייר זה התקנה לא טובה, ושם תמצא מספרים אחרים, כאן מדובר על הציוד עצמו.
זיוה פתיר: בעניין הזה, אחת הסיבות המרכזיות זה שרוצים שנפסיק לבדוק בכלל בשער הנמל וזה כמובן שהמוצרים האלה אז היו מגיעים ואז היו מחפשים אותם בשווקים.
זיוה פתיר: לכן בעניין הזה אנחנו בטוחים שכאן נעשית עבודת קודש ובאמת היא מגינה על הצרכן במידה רבה.
צבי אגוזי: זה מאתמול, זה מחבט לזבובים וג'וקים, זה נראה לכאורה תמים, אני אדגים לכם אבל אף אחד אחר לא עושה, רק אני.
צבי אגוזי: זה מסתובב בבית לילדים, זה נורא אכזרי, זה פשוט נורא.
צבי אגוזי: כאן אתה לוחץ זה נטען.
צבי אגוזי: (מדגים מכשיר) תכף אנחנו נראה את הקומקום הזה, תראו מה קרה לו, כולו שרוף.
צבי אגוזי: יש לו פה סימון, אנחנו בז'רגון שלנו, זה הצהרה עצמית של היצרן שהמוצר מתאים לתקנים.
צבי אגוזי: המוצר הזה כתוב עליו ITT גרמניה, כל אחד חושב שמי יודע מה הוא קנה פה.
מל פולישוק-בלוך: כל אחד יכול להדפיס ITT גרמניה.
מל פולישוק-בלוך: קניתי מחשב לא מזמן, והוא נשרף המסך, עם תקן, חברה ידועה.
מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת זה דברים שקורים, איך אתם עושים את האבחנה בין משהו שהתקלקל לבין משהו שהוא –
צבי אגוזי: עקב זה קרתה שריפה בבית?
מל פולישוק-בלוך: לא, כי יש מפסק פחת.
צבי אגוזי: זה מה שאנחנו צריכים לדאוג, שלא תהיה לך שריפה, שאף אחד לא יפגע.
מל פולישוק-בלוך: זה בגלל הפחת,
צבי אגוזי: גם, כי המכשיר עצמו לא נדלק.
צבי אגוזי: יש לנו פה עוד משהו , טוחן קפה, זה נהדר, שמנו לו מספיק ואנחנו רוצים להוסיף, אלה דברים באמת טריוויאליים, אבל הם קורים באמת הרבה מאוד.
צבי אגוזי: היה ניסיון, זה כבר מלפני שנה, היה ניסיון מלפני חודש להביא את המוצר הזה שוב.
זיוה פתיר: זה יבואן שכבר ידע שאסור.
מל פולישוק-בלוך: מי זה היבואן?
צבי אגוזי: לא ניכנס לשמות, זה לא אותו אחד.
צבי אגוזי: אנחנו לא מאפשרים לייבא, אנחנו מונעים.
מל פולישוק-בלוך: על זה הויכוח, אם בודקים את זה בכניסה או לא בודקים.
שלום שמחון: בואו נסתכל על הטלביזיה שמותקנת בחדרים של חברי הכנסת.
צבי אגוזי: זה אולי בקטן מזכיר את מה שיש לך בבית שעלול לקרות ולא קרה, כי המכשיר היה מסומן בסמלי בטיחות והיה בסדר, וזה מה שקורה כזה לא בסדר.
צבי אגוזי: פשוט זה נשרף וכשזה מתחיל להישרף וזה עומד על יד וילון ועל יד- - .
צבי אגוזי: זאת טלביזיה קטנה וטוענים שטלביזיה קטנה במתח נמוך, אז לא צריך לדאוג הכול בסדר.
צבי אגוזי: לא נתנו לי להכניס אקדח צעצוע שיורה כל מיני פטנטים, בשביל זה עיכבו אותי שעה למטה ובסוף לא נתנו לי להכניס.
צבי אגוזי: הדוגמאות הן רבות ואנחנו רואים אותן כל הזמן.
צבי אגוזי: יש גם מוצרים שיש בהם בעיות ואנחנו מאפשרים את התיקון.
שלום שמחון: כל אחד כזה במסלול שלו, חייב לעבור דרככם?
צבי אגוזי: בעיקרון אם הוא עושה את זה, אם הוא מייבא בצורה חוקית לפי החוק, הוא צריך.
זיוה פתיר: המכס לא ישחרר על פי התוספת השנייה לצו ייבוא חופשי, המכס לא ישחרר מוצר שחל עליו תקן עצמי, אם הוא לא ייבדק ואם הוא לא ייבדק על ידינו.
זיוה פתיר: על זה הויכוח אם את זה צריך לפתוח , את החלק הבטיחותי הזה, כל מה שוולונטרי, אין לנו שום בעיה.
זיוה פתיר: זה מה שקיבלה הממשלה החלטה לפני מספר שבועות, שאת הבדיקה הזאת הספציפית של בטיחות בשער הנמל, מכיוון שיש בה סיכונים כל כך רבים, היא אימצה את הדוח.
זיוה פתיר: על זה היה כל הויכוח, לא על שום דבר אחר.
מל פולישוק-בלוך: אז קיבלו החלטה.
צבי אגוזי: עוד מוצר לילדים שכמובן מתפרק ומסוכן.
צבי אגוזי: צלחות רעילות, עופרת ומגנזיום.
זיוה פתיר: כאן העופרת פי מאה ממה שמותר, פי אלף ממה שמותר.
מל פולישוק-בלוך: איך אני אדע?
זיוה פתיר: אם זה הגיע באופן חוקי, זאת אומרת שאנחנו בדקנו.
שלום שמחון: איך אתה עושה כזאת בדיקה?
זיוה פתיר: לוקחים חומצה או חומץ ועושים אקסטרקציה של העופרת.
צבי אגוזי: זה צבעים רעילים, קלמר נורא יפה, אבל צבעים רעילים.
זיוה פתיר: את החלק הבינלאומי שרציתי להציג נקפוץ עליו, רק אולי משפט אחד אומר, שהחלום העולמי שמציגים אותו כאילו שהוא קיים, שקוראים לו ONE ONE ONE DREAM, שבעולם יהיה תקן אחד, אישור אחד, ובדיקה אחת והסחורות יעברו ברחבי העולם, החלום של ISO, הוא עדיין חלון.
זיוה פתיר: בישיבה האחרונה זה הוצג בתור DREAM, לכן שלא יספרו לכם שזה קורה בפועל.
זיוה פתיר: החלק הכי מוצלח שלו זה שיש תקנים אחידים ברוב מדינות העולם, אבל אין בדיקות אחידות ובוודאי אין אישורים אחידים.
שלום שמחון: באיחוד האירופאי למשל, יש תקן אחיד?
זיוה פתיר: באיחוד האירופאי בין המדינות, בחלק גדול מהתחומים יש תקן אחיד, יש אישור אחיד של תנועה חופשית.
זיוה פתיר: אבל כל מוצרי הבנייה לא שם בפנים עוד, ולכן כל המוצרים ששייכים למים עוד לא שם וכו'.
זיוה פתיר: אבל זה עוד כלום לעומת זה שאין הסכמים כאלה בין ארצות הברית לאירופה, בין יפן לבין אירופה וכו', וזה בעיקר באירופה.
מל פולישוק-בלוך: מכל המדינות ארצות הברית היא הכי מחמירה בתקנים?
זיוה פתיר: לא, אי אפשר לומר, יש תחום אחד שבו ארצות הברית מחמירה, יש תחום שבו אירופה מחמירה, אין אחידות, באמת אי אפשר לדעת.
זיוה פתיר: היפאנים סוגרים, הם לא נותנים לאף אחד להכניס שום דבר.
זיוה פתיר: תנסו לייבא פירות ליפאן, תראו עד כמה זה מסובך בפירות וירקות.
זיוה פתיר: אנחנו רוצים לעבור לעניין של הבטחת מידע וכו', כדי לאפשר לחברים, אני מתנצלת מראש לאהוד, שאני אבקש ממך לעשות את זה קצר.
אהוד גיתאי: שלום רבותיי, קצת על המילה של תקן אבטחת מידע כבסיס לסחר הוגן, גם ברשת האינטרנט וגם בבתי עסק.
אהוד גיתאי: התקן מבוסס על ISO 17799 ואנחנו מעניקים אותו כסמל לכל בית עסק שעושה את התחום של אבטחת מידע.
אהוד גיתאי: כמובן זה בשבילכם כוועדה משותפת.
אהוד גיתאי: הדרישה לתקן, ראוי להדגיש, כפי שאתם רואים, שהחוק שם את ההנהלה בכל ארגון, לרבות בית עסק, כאחראי על חיסיון המידע.
אהוד גיתאי: אז צריך לבחון מהי אבטחה, איך היא נעשית, מה האימות שלה.
אהוד גיתאי: האם יש איזה גורם אובייקטיבי שמאמת את האבטחה, שבאמת מה שאתה מפרסם, שבית העסק מפרסם, על האינטרנט, על המוצרים שהראה פה צביקה, האם באמת הנושא הזה נכון.
אהוד גיתאי: כיצד מבררים, כל ארגון חייב למלא שאלות כגון – מה הפרופורציה הנאותה בין מה שהוא משקיע באבטחת מידע לבין ערך המידע שהוא רוצה למסור לציבור באתרים או בפרסומים שלו.
אהוד גיתאי: שאלה טובה אם נכסי המידע של הארגון ידועים ומקוטלגים.
אהוד גיתאי: דיברתם קודם על ISO, כל פרסום חייב לעבור סקר חוזה, כמה פעמים אנחנו רואים פרסומים סותרים שהמתקדם בהם סותר את הקודם שלו ולא ברור למה.
אהוד גיתאי: לכן מדובר על מיקום, על עותקים, על שייכות, על הרשאות, על גרסאות, מה נכון מה לא נכון ואיך מאמתים.
אהוד גיתאי: כמובן שהמידע הזה קיים באינטרנט, בגרסה הנכונה והאחרונה, לרבות עמידה בתקנים ותקנות שהוצגו פה.
אהוד גיתאי: האם ברור לנו בארגון מי אחראי על כל נכס ומידע, האם ניהול התצורה מתועד, כמובן יש לזה תקן לניהול תצורה ואיך נבנתה ונבחנה מערכת האבטחה מידע בארגון.
אהוד גיתאי: למה יש לנו את הצורך?
אהוד גיתאי: אם כן לא צריך לדבר על הרשאות, על מידור, על אמצעים טכניים, בעצם כנגד כל איום אפשרי, גם פנימי וגם חיצוני.
אהוד גיתאי: אז כשאתה בא לאבטחת מידע, אתה קודם כל עושה לך סקר, האם האיומים על נכסי המידע ידועים, שלא יבוא מישהו וישבש את המידע שלך בלי ידיעתך, והיו כבר דברים מעולם שהמידע שלך היה פרוץ ושמו מידע שלא שלך, קרה גם באתרים של הכנסת, גם באתרים יותר מסווגים.
אהוד גיתאי: לכן האם ידועות הפרצות והחולשות בכל הרמות, החל מהדסקופ השולחני, הנט וורק, הטרנספורט, והאפליקציה.
אהוד גיתאי: איזה אמצעים קיימים, איזה בקרה ולא חד פעמית אלא מתמשכת.
אהוד גיתאי: האם משתמשים בהם בצורה נכונה, האם יש בקרה של המפעילים של האתר, של המפתחים של האתר, שהרבה פעמים הם לא חלק אינטגראלי מהארגון, הם חלק חיצוני נותן שירות וכמובן עדכניות המערכת.
אהוד גיתאי: אם תשימו לב עשו סקר לארגונים בינוניים וגדולים באירופה, ושאלו אותם לגבי הבסיס ליישום אבטחת מידע, מה שרואים שהתקינה על פי הסקר לא בדיוק חלחלה למנהלי אבטחת מידע.
אהוד גיתאי: ארבעים ואחד אחוז דיברו על סקר סיכונים, שש עשר דיברו שאבטחת מידע היא היבט של כיבוי שריפות, כשיש בעיה אנחנו נערכים לזה.
אהוד גיתאי: ארבעים ושלושה אחוז נתנו תשובות שהם תחושת בטן, לא מבוססת על מערכת מסודרת של תקן.
אהוד גיתאי: הדוגמאות – מה גורם לנו חוסר אבטחת מידע בעולם, כמובן זה דוגמאות בלבד.
אהוד גיתאי: למשל בארצות הברית עשרה מיליארד דולר.
אהוד גיתאי: תשעים אחוז אמרו זאת תקיפה של מערכת, אתם שומעים את זה כל יום, כל יומיים, על תקיפה כזו ואחרת.
אהוד גיתאי: כמובן שאפילו הנוער עושה את זה ובגילאים נמוכים, הרבה יותר טוב הרבה פעמים מאיתנו המבוגרים.
אהוד גיתאי: שבעים אחוז מהם אמרו שהייתה להם תקיפה אחת לפחות של גניבת מידע, מעילה פיננסית, חדירה למערכות חסויות, אתם קוראים על זה בעיתון.
אהוד גיתאי: שלושים ושמונה אחוז אמרו הפשע בוצע מתוך הארגון.
אהוד גיתאי: כלומר אבטחת מידע היא לא רק חיצונית, היא צריכה להיות גם פנימית.
אהוד גיתאי: הנזק הממוצע שדיווחו הארגון בארצות הברית, כארבעה אחוז מהתקציב של הארגון.
אהוד גיתאי: אתם רואים את המחקר בשנת 2002 על מכון לאבטחת מחשבים, בשיתוף עם הFBI.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשאול, ארבעים אחוז זוהו הונאות, איזה סוג של הונאות אתה מדבר?
אהוד גיתאי: הונאות שקשורות לנושא של סחר, של פגיעה בנכסי הארגון.
מל פולישוק-בלוך: רק על התחום הזה?
אהוד גיתאי: רק על התחום הזה, בארץ.
אליעזר כהן: יש לי הערה קטנה, אני מדגיש שזה לא נוגע לנושא הזה עצמו אבל זה די משיק, נושא הג'נק מייל וג'נק פקסס, חבר הכנסת מיכאל איתן ואני יוזמים פעילות בעניין הזה וזה די משיק לכל הבעיות האלה.
אהוד גיתאי: נכון, אתה צודק.
אהוד גיתאי: אז בואו נסת