GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורדית ווזנר: בדרך כלל או שאנחנו עושים טלמרקטינג ומחפשים את הלקוחות הפוטנציאלים או שאנחנו מזהים פלח שוק כמו שזיהינו את הקיבוצים כפלח שוק שנמצא בשינוי ויושב על טכנולוגיות מיושנות או שאנחנו יוצרים קשר עם יועצים שעובדים בשוק שהרבה פעמים מחפשים ללקוח את התוכנה המתאימה ואנחנו משקיעים הרבה כדי להגיע ליועצים האלה ולהראות להם את מה שיש לנו.
מנחם גוטרמן: שמעתי שהולך להיות כנס איל"א בעוד חודש, אתם מופיעים שם?
ורדית ווזנר: יכול להיות.
מנחם גוטרמן: אין יכול להיות, אחרתם את המועד.
ורדית ווזנר: אנחנו בקשר אתם.
מנחם גוטרמן: אני יו"ר ועדת התכנית של איל"א כך שאם אתם לא נרשמים היום לקבל חלון של 20 דקות ואני אעשה לכם את השירות הזה, אבל אם אתם לא עושים את זה אין לכם כלום, זו הזדמנות חד פעמית להגיע לכולם ללא השקעה מלבד הופעה מכובדת בכנס.
ורדית ווזנר: יש את החסות.
מנחם גוטרמן: קו מערכות משוחרר מחסות
ורדית ווזנר: סגרנו.
אלי שור: תודה רבה.
אלי שור: הזכרתי קודם שאנחנו משתלבים יפה בתשתיות של open source בתוכנות הפתוחות.
אלי שור: היום קצת מדברים על זה אצלנו אבל יש מדינות שכבר נמצאות בזה עמוק.
אלי שור: בברזיל למשל כל הממשלה נמצאת בתוכו, לדעתנו זה בהחלט כיוון יתפוס וחלק מהמאמץ שלנו הלך לזה שדאגנו שהתוכנות שלנו יוכלו לרוץ בתשתית שהיא כולה פתוחה.
אלי שור: אם תרצו לראות, כיתת ההדרכה שלנו מורכבת ממחשבים שאין שם מערכת הפעלה כמו windows יש שם לינוקס שעולה מהרשת, אין שם דיסק כך שאי אפשר להדביק בוירוס את המחשב, מתחת ללינוקס עולה דפדפן והתוכנה שלנו עולה.
אלי שור: זו למעשה תשתית מספיקה שעולה בערך 250 דולר עם המסך המקלדת והכל, וזה אומר שלהתמחשב עם התוכנה של קו זה הרבה יותר פשוט זול.
אלי שור: לא צריך להיכנס לחוזים עם מיקרוסופט ומיניהם.
אלי שור: מה שצריך זו תשתית מאד פשוטה של מסך מקלדת ומשהו שיריץ את הלינוקס והתוכנה שלנו תגיע לכל נקודה באמצעות אותה תשתית אינטרנטית שתוכל לסגור אותה ברשת פנימית אינטרה-נט או לצאת לציבור שהציבור יוכל לבדוק מה המצב שלו במס הכנסה והוא לא צריך בשביל זה להצטייד במחשב אישי.
אלי שור: לגבי חינוך יש פרוייקט מאד יפה שנקרא כינרת ומה שמעניין הוא שהם לא מצליחים לחדור למשרד החינוך.
אסתי פפר: אני לא ממשרד החינוך, אני ראש האיגוד הישראלי למחשבים וחינוך, עבודה שאני עושה בהתנדבות וזה נקרא מו"ח ועכשיו היה כנס גדול של מו"ח.
אלי שור: אבל מה עם פרוייקט כינרת.
נורית שטורק: אני מוכנה לשמוע על זה, אני שייכת למשרד החינוך.
אסתי פפר: פגשתי את שני החבר'ה האלה והם הבטיחו שישלחו לי חומר והם לא שלחו לי, רציתי לתת להם במה בכנס שלנו.
אלי שור: הם הוציאו תקליטור שבו יש מערכת הפעלה של open source של לינוקס, עם מעבד תמלילים וכל מיני דברים שילדים יכולים לשים במחשב הכי דפוק שיש להם בבית ולעשות עבודות בלי שיגנבו או יקנו אופיס.
אלי שור: שמעתי שהם לא הצליחו לחדור כי מישהו שם התנגד.
אסתי פפר: הם היו בוועדה וקבעתי אתם שישלחו לנו מידע, רציתי לתת להם במה בכנס כשכל צמרת משרד החינוך הייתה שם.
אסתי פפר: הם נעלמו לי מהאופק.
אלי שור: התוכנה שלנו יכולה להשתלב גם על התקליטור הזה של כינרת אם זה בבתי ספר כי אנחנו דורשים את מינימום התשתיות.
מל פולישוק-בלוך: עשינו כבר עסקים פה, השקנו מוצרים, ואני באמת רוצה להודות לכם, אני חושבת שאתם עושים עבודה יוצאת מהכלל, בכלל היה לנו יום מרתק וזו הזדמנות לומר את זה, לראות את הארץ הנהדרת שלנו עם הרבה ציונות, ואני חושבת שאלה שמקבלים החלטות שם בירושלים צריכים גם להכיר לראות ולהיפגש כדי לדעת מה יש לנו, כי מה שרואים מכאן לא רואים במקום אחר.
מל פולישוק-בלוך: אם באים ורואים את האנשים ומה שהם עושים, רואים שיש הרבה תקווה במדינה הזו ורק צריכים לעזור להם, לא רק לא להפריע אלא לעזור להם כדי להתקדם למקומות יותר טובים כי הפוטנציאל הוא פשוט עצום.
מל פולישוק-בלוך: אני יכולה להעיד על עצמי שאני מנסה לשכנע את מי שצריך, לצערי הרב את משרד האוצר לא הצלחתי למרות שבשלוש המפגשים שהיו לי עם שר האוצר הצגתי לו את התכנית ומה שצריך לעשות, כל פעם קבלתי שבחים על התכנית ואמרו לי, את צודקת וזה מה שצריך לעשות, התוצאה הייתה יותר מהפוכה.
מל פולישוק-בלוך: הפוכה אני מתכוונת לצמצומים של המדען הראשי, ב- 45%, החממות הטכנולוגיות, וכל מה שמייצר הכנסה ומקומות עבודה, ושיש לו עתיד, חתכו ובגדול.
מנחם גוטרמן: זו דווקא הזדמנות לקו מערכות להיכנס אבל הצרה שהם יותר מידי זולים אז לא מתייחסים אליהם.
מל פולישוק-בלוך: לא סתם אמרתי את מה שאמרתי.
מל פולישוק-בלוך: זו בעיה אחת אבל אני לא מוותרת הייתה אמורה להיות לי פגישה עם ראש הממשלה בדיוק בנושא הזה היא בוטלה בגלל שחליתי אבל אני בטוחה שהיא תתקיים.
מל פולישוק-בלוך: באותו שבוע הייתי אמורה להיפגש גם עם אולמרט באותו עניין כדי לנסות לקדם את הנושא הזה, אני אמשיך ללחוץ עליהם כדי שהם יבינו שהתקציבים שהם מציעים לנו לא מובילים אותנו למקום יותר טוב אלא להפך.
מל פולישוק-בלוך: והעתיד זה באמת מה שאתם עושים פה ולא להשקיע בכלכלה הגרמנית.
אלי שור: אם את יכולה קודם כל לשלוח אותם לפה, כדי יסתכלו על מה שיש.
מל פולישוק-בלוך: בין היתר, זה התהליך.
מל פולישוק-בלוך: לפני שבועיים היינו בחברת דגם מערכות שהיא בתחום החינוך והם עושים דברים נפלאים אז כתבתי מכתב לשר התמ"ת והוא אכן כתב לי שהוא עצמו היה שם והוא שולח מישהו לשם והוא ידווח לי מה הוא מתכוון לעשות בעניין.
מל פולישוק-בלוך: אני לא אוותר לו, זו דרך ללחוץ עליהם כדי שייקחו חברה ישראלית כי הוא אמר דברים דומים למה שאתה אומר.
מל פולישוק-בלוך: הוא עובד נהדר בחו"ל אבל בארץ לא לוקחים אותו, משרד החינוך לא משקיע כמו שצריך, ויש לו מה להציע, דברים פשוט נפלאים בתחום החינוך.
מל פולישוק-בלוך: אני בהחלט אוציא מכתב גם לשר האוצר וגם לשר התמ"ת ואמליץ להם לבוא לבקר כדי שיראו מה הם עוזרים לקלקל במדיניות שלהם וגם נדרוש שיתחילו להשקיע בחברות ישראליות בעלות פוטנציאל וכל עוד אני בתפקידי כחברת כנסת פשוט לא נרפה ואני בטוחה שזה יעזור.
אסתי פפר: את זוכרת שהייתה תקופה שבמכרזים, היה משהו כמו 15% העדפת חברות ישראליות, זו הייתה העדפה מתקנת, זה לא קיים היום?
מל פולישוק-בלוך: במיוחד בתחום התוכנה ודברים שבתכנון ובייעוץ, תמיד יש את הסף שלא מגיעים אליו כי זה בכיוון אחר לגמרי ואין סיכוי לחברה ישראלית כי זה מכוון לחברות מסוימות, וזה לא בסדר.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להודות לכם על האירוח ולכל המארגנים, היה מאד מעניין ותודה לכולם.
אילן שלגי: אני מתנצל בשם חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך שאיננה בקו הבריאות, מזה שבועיים.
אילן שלגי: אני יודע שמצב בריאותה השתפר, אבל היא עדיין לא יכולה להיות נוכחת כאן היום איתנו.
אילן שלגי: אנחנו בסדרה של ישיבות שמקיימת ועדת החינוך והתרבות בנושא הכשרת מורים בישראל וזאת הישיבה השלישית.
אילן שלגי: היות ומדובר בהכשרת מורים למדעים וטכנולוגיה, כאמור משותפת לשתי הוועדות, אני רוצה להאמין שבהמשך יצטרפו אלינו חברי כנסת משתי הוועדות.
אילן שלגי: יש בפני מסמך, שהוכן על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אילן שלגי: אני יכול לומר לכם שהוא לא נייר עמוס במידע, יחד עם זה אני מבקש שנצלם ונחלק אותו בין הנוכחים, כי יש פה בכל זאת נתונים שאולי אנשים ירצו להתייחס אליהם.
אילן שלגי: הנייר, שהוא מאוד תמציתי, מדבר על כך שמורים בחינוך היסודי למעשה, מורים שמתמחים באחד ממקצועות המדעים, תלמידים פוגשים מורה כזה, רק החל מחטיבת-הביניים.
אילן שלגי: והמורים שמלמדים מדעים בבתי הספר היסודיים הם מורים שהוכשרו באופן כללי לנושא המדעים.
אילן שלגי: אני חושב שכדאי שנשמע על זה מאחד או שניים מאנשי משרד החינוך וגם לפחות מישהו אחד מהמכללות ומישהו מבתי הספר והאוניברסיטאות.
חנה ויניק: כוללת.
חנה ויניק: יש מסלול של התמחות במדעים במכללות, אבל ב- 20 השנה האחרונות, לא היתה בין מספר הדוברים לצורך במערכת ולכן אותם מורים כוללים בתוך המערכת, נשלחו אל המכללות במתכונת של in service להשלים את אותו פרק של התמחות.
חנה ויניק: כיום המצב הוא שברוב בתי הספר כן קיימים אותם מורים שעברו את מסלול ההתמחות, אבל הוראתם בפועל היא איננה בכל בתי הספר ובפועל יוצא של שעות הוראה, כי אין תקן למורה מקצועי בבית הספר היסודי.
חנה ויניק: בשכבת הגיל.
חנה ויניק: זה קורה בעיקר בכיתות הגבוהות, בה'-ו'.
חנה ויניק: ב-א' עד ד' - סביר מאוד להניח שההוראה תיעשה על ידי מורה כולל.
שרה זיו: משום שאין מורים מקצועיים באותה חלוקה של שכבת הגיל של הכיתות הנמוכות.
שרה זיו: התפיסה היא שבכיתות נמוכות עדיין צריך התלמיד מורה תדרוך כוללת ולא מורים מקצועיים.
אילן שלגי: עד ד'?
שרה זיו: מכיתה ב'.
שרה זיו: אבל הכשרה לאלה שהולכים להתמחות הזאת - קיימת - לא בפועל - השיבוץ גורם לכך שיש מורה מקצועי לכל הילדים שהתמחה במקצועות האלה.
יפה ויגודסקי: בשלושת המדעים המדויקים וגם מעולם הטכנולוגיה.
יפה ויגודסקי: את זה התלמיד מתחיל כבר בגן הילדים, לומד בבית ספר יסודי וממשיך בחטיבת הביניים.
יפה ויגודסקי: אם אתה רוצה לדייק ולומר מאיזה תחומי המדע, הוא נפגש בעצם עם שלושת התחומים.
יפה ויגודסקי: כאשר הוא לומד את זה לפי נושאים ולא על פי תחום.
יפה ויגודסקי: הטכנולוגיה.
יפה ויגודסקי: מתמטיקה הוא מקצוע בפני עצמו.
יפה ויגודסקי: יש איזו שהיא בעיה של חוסר קורלציה בין מספר מתקשרים להוראה שבוחרים את תחום המדעים לבין צרכי מערכת החינוך.
יפה ויגודסקי: ולכן ד"ר חנה ויניק דיברה על הנושא שנקרא In Service.
יפה ויגודסקי: המערכת במהלך הרבה מאוד שנים היתה צריכה לדאוג שמורים כוללים שלא יתמחו בתחום המדעים, לתת להם הכשרה פורמלית ברמה כזאת או אחרת, כדי שיוכלו ללמד את המקצוע שנקרא היום מדע וטכנולוגיה, שפותח באוניברסיטת תל-אביב.
יפה ויגודסקי: מי שבוחר במדעים, יש להניח שבוחר את זה במוסדות להשכלה גבוהה ובאוניברסיטאות ולא במכללות להכשרת מורים.
אילן שלגי: כשאנחנו שומעים שחסרים מורים - אין לכם אמצעים לאכוף זה?
אילן שלגי: שבהם חסרים לנו מורים?
שרה זיו: לחטיבה עליונה יש לנו עודפים.
יפה ויגודסקי: לדוגמא, היקף הלימודים למדעים ליסודי ולחטיבות ביניים שהוא חד-חוגי, 55 שעות דיסיפלינריות במסלול העל-יסודי.
יפה ויגודסקי: רוב הבוגרים האלה נקלטים ביסודי.
יפה ויגודסקי: כלומר, הלימודים הם גם משותפים והבוגרים נלקטים גם ביסודי.
יפה ויגודסקי: אין פגיעה ליסודי כיסודי, אבל נקלטים לשם לדוגמא, בוגרי מסלול חינוך מיוחד.
יפה ויגודסקי: ולכן אין קיצוץ בזה שאין מורים ביסודי.
מרים בן-פרץ: כלל הולכים לאוניברסיטאות ולכן אחד הפתרונות הסבירים שיהיה ניצול נכון של משאבים פיזיים ואנושיים, סגל וסטודנטים שיאפשרו לאוניברסיטאות כולן להכשיר מורים במדעים גם לבית הספר היסודי.
מרים בן-פרץ: יש לזה עוד נקודת מבט מפני שאני ראיתי פעם שמה שקורה במצב הנוכחי שאין התמחות של אלה שכן מתמחים במדעים.
מרים בן-פרץ: ההתמחות איננה פה, כאן כתוב: אין דרישה להתמחות בדיסיפלינה אחת.
מרים בן-פרץ: עכשיו אם המורה בא לבית הספר היסודי וכן התמחה במדעים.
מרים בן-פרץ: ואני פה תסלחו על ארץ נהדרת, כאילו שהוא עכשיו יכול ללמד בבית הספר היסודי ואין לו לפחות תואר ראשון באחת מהדיסיפלינות הללו.
מרים בן-פרץ: מבחינתי.
מרים בן-פרץ: שהרי הרבה שנים עבדתי בהוראת המדעים כי זה היה תחום עיסוקי, פיתחתי תכניות לימודים.
מרים בן-פרץ: על אף האינטגרציה ואת צודקת, היא חשובה מאוד, לא ייתכן שלא תהיה השכלה לפחות ברמה של תואר ראשון, ברמה גבוהה של תואר ראשון, באחת הדיסיפלינות.
מרים בן-פרץ: וזה כרגע לא קיים.
מרים בן-פרץ: יש פה שני כשלים.
מרים בן-פרץ: כשל אחד שהטובים שהולכים למדעים אינם יכולים להיקלט ביסודי.
מרים בן-פרץ: גם אינם מקבלים את ההכשרה הנכונה.
מרים בן-פרץ: והכשל השני, שכשהם באים הם אינם בעצם מסוגלים ללמד מקצוע תובעני מתחדש כל הזמן, כמו מדעים.
גדליה מנור: וטכנולוגיה בנפרד.
גדליה מנור: יש גם קורס אחד לשיטות הוראה של מדע טכנולוגיה לחטיבות ביניים.
גדליה מנור: יש מסלול שני וזה בעיקר חטיבות ביניים ולחטיבה העליונה.
גדליה מנור: יש מסלול נוסף שסטודנטים בפקולטות מדעיות והנדסיות יכולים לעשות תואר נוסף על התואר שלהם במדע ו/או הנדסה.
גדליה מנור: ואז הם מקבלים תוספת לא גדולה של נקודות, גם תעודת הוראה.
גדליה מנור: זאת אומרת, הם לומדים ברמה אקדמית.
גדליה מנור: אלה שעושים גם תואר שני או שלישי, זה בעיקר לחטיבות העליונות.
גדליה מנור: עד כמה שידוע לי עדיין לא הושם דגש על הוראת המדע, למרות שפה מוזכר גם טכנולוגיה, אבל לא שמעתי עד עכשיו שמלמדים אותה בכלל.
גדליה מנור: בשיטות היסוד אין דגש על הנושא הזה.
גדליה מנור: אבל זה בהחלט אפשרי.
גדליה מנור: ייתכן וצריך להכניס גם במסלול מסוים להוראה.
גדליה מנור: במח' לאלה שלומדים מדע וטכנולוגיה או מדע טכנולוגיה, גם בכיוון של בית ספר יסודי, אם תהיה לזה דרישה.
גדליה מנור: עד היום לא היתה לזה דרישה.
זמירה מברך: באוניברסיטאות כולן, למיטב ידיעתי, סטודנטים מגיעים להכשרת מורים כשיש להם תואר, הם מגיעים בשנה השלישית ללימודיהם בדיסיפלינה.
זמירה מברך: הם בסופו של דבר מקבלים תעודת הוראה כאשר יש להם תואר בדיסיפלינה אחת שבאה עם מתמחים ותעודת הוראה.
זמירה מברך: עכשיו קצת נתונים - בבר-אילן שאנחנו לוקחים את המדעים והמתמטיקה, יש 130 סטודנטים שמקבלים תעודת הוראה ועוד 20 סטודנטים שלומדים תואר שני בהוראת המדעים.
זמירה מברך: (בערך - אני עיגלתי את המספרים) זה כולל גם מתמטיקה.
זמירה מברך: כך שבסך הכל מדובר ב- 150.
זמירה מברך: למתמטיקה בבר-אילן, השנה רשומים 58 סטודנטים, ולמיטב ידיעתי זה הרבה יותר מאשר באוניברסיטאות אחרות, כך שבערך נשארו 70 סטודנטים, לביולוגיה, פיזיקה, מחשבים וכימיה.
זמירה מברך: בבר-אילן נפתח עכשיו בית ספר להנדסה ובמקביל אנחנו בונים עכשיו תוכנית מגירה להכשרת מורים בטכנולוגיה.
זמירה מברך: רצינו לפתוח הכשרת מורים במידענות, אבל לא היה לזה דרישה.
זמירה מברך: לגבי תואר שני - תואר שני בהוראת המדעים - הסטודנטים צריכים לקחת 6 שעות בדיסיפלינה שבה הם מקבלים את תעודת ההוראה.
זמירה מברך: זה שלושה קורסים בדרך כלל שנתיים.
זמירה מברך: ואת שאר הקורסים הם לומדים בבית הספר לחינוך, בכל מה שקשור לחינוך.
זמירה מברך: זה לגבי הנתונים של בר-אילן.
זמירה מברך: אני מעריכה שפחות או יותר, אולי בבר-אילן יש קצת יותר הרבה סטודנטים בתעודת הוראה מאשר במקומות אחרים.
זמירה מברך: במדגם אקראי של 120 מורים שהיו לנו במתמטיקה ובמדעים, מתברר שבחטיבה העליונה יש 20 אחוז מהמורים יש להם B.Ed במתמטיקה, הרבה יותר מאשר במדעים.
זמירה מברך: וכמעט 50 אחוז יש להם B.Ed או B.A..
זמירה מברך: זאת אומרת אין להם B.Ec בחטיבה העליונה במתמטיקה.
זמירה מברך: במדעים המצב יותר טוב, בערך רבע מהמורים יש להם B.Ed או B.A.
זמירה מברך: ולאחרים יש B.Ec או למעלה מזה.
זמירה מברך: כך שבמתמטיקה אנחנו נחשפים לעוד בעיה אחת.
זמירה מברך: אני רוצה להאמין, שטובי המורים המלמדים בחטיבות ביניים עם B.Ed ממשיכים הלאה או עוברים לחטיבה העליונה.
זמירה מברך: למרות שאין להם את ההכשרה המתאימה מבחינת הדיסיפלינה כדי ללמד בחטיבה העליונה.
זמירה מברך: אם אנחנו לוקחים את המצב מבית ספר היסודי, כפי שאמרה פרופ' בן-פרץ, להרבה מאוד מורים אין ההכשרה המתאימה בדיסיפלינה שבה הם מלמדים.
זמירה מברך: אני לא מדברת על הצד הפדגוגי.
דוד חן: מספר הפונים להוראה באוניברסיטה עלה מאוד.
דוד חן: יש לנו השנה במחזור, 200 תלמידים שלומדים לקראת הוראה בבית ספר.
דוד חן: הם לומדים שני סוגי תוכניות: האחת, אלה שסיימו תואר ראשון במתכון הכללי באחד ממקצועות המדע ועושים את לימודי תעודת הוראה, שנמשכים בדרך כלל שנה וחצי.
דוד חן: הקבוצה השניה, זו תוכנית שפתחנו לפני כמה שנים שהתלמידים לומדים להוראה בתואר שני לקראת מאסטר, לקראת תואר שני.
דוד חן: מחצית מהלימודים שלהם הם לימודים דיסיפלינרים, והם ממשיכים ללמוד בפקולטה למדעי הטבע, פיזיקה, כימיה ביולוגיה או הנדסה.
דוד חן: 99 לומדים לתעודת הוראה ו- 104 לומדים לקראת תואר שני.
דוד חן: אני רוצה להגיד כמה מילים על טכנולוגיה, אנחנו פתחנו מגמה להכשרת מורים לטכנולוגיה.
יפה ויגודסקי: באוניברסיטה תל-אביב, במח' להוראת המדעים.
יפה ויגודסקי: במקצוע המשולב, יש נושאים מתחום המדעים ונושאים מתחום הטכנולוגיה.
יפה ויגודסקי: מלמדים זאת היום בגן הילדים, בית ספר יסודי וחטיבות ביניים.
יפה ויגודסקי: אמורים ללמד אותו בבית ספר יסודי בהיקף של 5 שעות שבועיות, ובחטיבות ביניים בהיקף של 6 שעות שבועיות.
יפה ויגודסקי: כשפרופ' חן מדבר על טכנולוגיה ויסודי וחטיבות ביניים - הוא מדבר על המקצוע המשולב שנקרא מדע וטכנולוגיה.
יפה ויגודסקי: שגם לגן הילדים פותח באוניברסיטה תל-אביב - גם לבית הספר היסודי פותח באוניברסיטה תל-אביב.
דוד חן: פתחנו מגמה להכשרת מורים שילמדו טכנולוגיה בבית הספר העל-יסודי, והמקום היחידי שעושה את זה הוא הטכניון.
דוד חן: מכיוון שאין מקומות המכשירים מורים כאלה, אנחנו פתחנו מגמה כזו.
דוד חן: המורים צריכים להיות בעלי תואר בהנדסה, בדיוק אותו חוק כמו כל דיסיפלינה אחרת.
דוד חן: במקרה הספציפי, הם לומדים לתואר שני בהוראת הטכנולוגיה.
דוד חן: כאשר מחצית הלימודים שלהם, ומבחינת השעות זו תוכנית משולבת עם בית ספר להנדסה, והם לוקחים את השיעורים בבית הספר להנדסה.
דוד חן: אני רוצה להדגיש, יושבים כאן אנשי המל"ג או ות"ת, התוכנית הזאת לא אושרה, לא מקבלת תמיכה.
דוד חן: ואנחנו עושים אותה תחת הגג של הוראת מדעים בלי עזרה ובלי תמיכה.
דוד חן: זאת אומרת, לא רק שלא מעודדים - אלא מקשים מאוד.
מרים בן-פרץ: המחקר והפיתוח, הוא בתחום המתמטיקה לבית הספר היסודי.
מרים בן-פרץ: יש לנו גם מרכז להשתלמות מורים.
מרים בן-פרץ: אבל כל הידע וכח-האדם הזה בסגל ובין הסטודנטים, איננו מופנה באופן מובהק לבית הספר היסודי.
מרים בן-פרץ: לדעתי, מדינה ענייה כמו ישראל, איננה יכולה להרשות זאת לעצמה.
מרים בן-פרץ: יש גם שיתוף-פעולה בין אורנים לבין אוניברסיטת חיפה, החטיבה להוראת המדעים של אורנים, היא חלק משל האוניברסיטה.
מרים בן-פרץ: ושם מכשירים ברמה גבוהה מאוד בתחום הביולוגיה, הכימיה והפיזיקה, מורים.
מרים בן-פרץ: דרך אגב, שיתוף כזה בין מכללה לבין אוניברסיטה, הוא לדעתי אחת הדרכים לנצל בצורה הטובה ביותר את כל המשאבים המעטים לדאבוננו, שעומדים לרשותנו.
זמירה מברך: מינימלי במקצועות הדיסיפלינריים, כך שאנחנו לא מקבלים כל אחד.
זמירה מברך: אני מעריכה שזה אותו דבר גם באוניברסיטאות האחרות.
זמירה מברך: הייתי רוצה לקבל כמובן את המצטיינים, אבל זה לא קורה.
זמירה מברך: ואנחנו גם לא מקבלים סטודנטים ברמה נמוכה.
אילן שלגי: הזה פועל?
שרה זיו: אז קודם כל אנחנו מסיטים למקום שאיננו נכון.
שרה זיו: בוגרי האוניברסיטה הם כאלה לכל המקצועות.
שרה זיו: וחלק מהם גם לא מגיע בכלל להוראה.
שרה זיו: 80 אחוז מבוגרי המכללות, על פי נתוני הלמ"ס, נכנסים למערכת, ו- 80 אחוז מהנכנסים מתמידים לפחות ב- 7 השנים הראשונות שיש מעקב.
שרה זיו: התופעה של בית הספר היסודי, אנחנו מסיטים את הדיון.
שרה זיו: האנשים אינם רוצים להיות מורים בבית הספר היסודי, גם כשהם פונים להכשרה במכללות וגם כשהם פונים להכשרה באוניברסיטאות.
שרה זיו: הם אינם רוצים להיות מורים ומהסיבות הבאות.
שרה זיו: בית הספר היסודי, מספר השעות שמלמדים גבוה יותר ממספר השעות חטיבות ביניים וחטיבה עליונה.
שרה זיו: תנאי העבודה - הדרישה והמעמד והיחס הם אחרים מאשר בחטיבות האחרות.
שרה זיו: לכן גם במכללות כאשר אנחנו מכשירים למדעים, והיקף הלימודים זהה ליסודי ולחטיבה, ואושר על ידי וועדות המקצוע של משרד החינוך, ואושר על ידי המל"ג, ובהיקפים מותאמים לדרישות המקצוע - האנשים בוחרים ללכת למסלול של חטיבות ביניים ולא למסלול היסודי.
שרה זיו: כשאין להם לפעמים עבודה, הם משתלבים ביסודי.
שרה זיו: זה נכון ללשון, למתמטיקה, למדעים ולספרות.
שרה זיו: עכשיו שאומרים להחזיר לאוניברסיטה - בעצם אומרים גם המכללות לא טובות וגם בתי הספר לחינוך לא טובים.
שרה זיו: כי בעצם אומרים, ה- basic הוא ידע דיסיפלינה ברמת תואר, זה מה שחשוב.
שרה זיו: זאת תפיסה אנכרוניסטית בחינוך.
שרה זיו: ויסלחו בתי הספר לחינוך האלה נמצאים באותה תקופה.
שרה זיו: כי הם אומרים, subjectהוא העיקרי והוא החשוב - אז גם אינם חשובים וגם המכללות אינן חשובות.
שרה זיו: כלומר, ה- subject נלמד בשני המקומות, ברמה נכונה ואפשר לבדוק את תוכניות הלימודים.
שרה זיו: הבעיה בבית הספר היסודי היא בעיה שאין מורים שרוצים ללמד שם במקצועות כולם.
שרה זיו: התופעה שאמרה פרופ' זמירה מברך, עובדה היא שהמחסור במורים מביא לשתי תופעות נוספות.
שרה זיו: לא מחסור במורים - התופעה שהסברתי כרגע.
שרה זיו: קודם כל, בוגרי המכללות משתבצים בחטיבות ביניים ואפילו בחטיבה העליונה.
שרה זיו: משום שבוגרי האוניברסיטאות לחטיבה העליונה, אינם הולכים לעבודה.
שרה זיו: אין מספיק וחלקם מהם אינם פונים להוראה וכדאי לקבל מהלמ"ס את נתוני הבוגרים בתעודת הוראה גם באוניברסיטה ומידת השתלבותם.
שרה זיו: לא רק לדבר על המכללות במובן הזה.
שרה זיו: והנקודה הנוספת לגבי הפניה הזאת - רבים מבוגרי האוניברסיטאות בכל הדיסיפלינות משלימים תעודות הוראה גם במכללות.
שרה זיו: ומלמדים אחבר כנסת גם בחטיבה העליונה, גם ביסודי וגם בחטיבות ביניים.
שרה זיו: לכן אני חושבת שלא צריך להסיט את הדיון כרגע, האם זה הפקולטה למתמטיקה היא הגורם פה העניין.
שרה זיו: אלא השאלה שבבית הספר היסודי קשה לגייס מורים לכל המקצועות.
שרה זיו: ועם כל זאת, יש לנו רבים שמשלבים בהתמחות שלהם לימודי מתמטיקה ומדעים ליסודי.
שרה זיו: הם אינם משובצים בבית הספר בכיתות הנמוכות כמורים מקצועיים.
אילן שלגי: שהן הצעות.
יוסי קליין: אני רוצה לדבר על התחום שיותר מקביל להוראת מדעים.
יוסי קליין: מה שאנחנו בצבא עושים ולהקביל את זה אחבר כנסת למה שאני רוצה בקשר למי שצריך להדריך בתחום המדעים ועל הטכנולוגיה - אני חושב שמורה לטכנולוגיה חייב להיות מישהו ברמה של מהנדס.
יוסי קליין: פחות מזה - זה פשוט לעשות צחוק מהמקצוע.
יוסי קליין: אני אתן דוגמא - אצלנו בתי ספר טכנולוגיים זוכים לחניכה ממהנדסים בכירים מאוד ברמה הכימית והנדסאי אלקטרוניקה של למשל, בכל מיני תחומים בפיתוח.
יוסי קליין: חונכים קבוצות תלמידים בבתי ספר ועל כל קבוצת חניכה כזאת - אותו קצין מקבל תגמול.
יוסי קליין: הוא לא מקבל תגמול כספי - הוא מקבל כל מיני תגמולים שאנחנו בצבא מגדירים אותם כעדיפות בשיבוץ בתפקיד אחר שהוא תפקיד בכיר יותר.
יוסי קליין: מי שחונך יותר קבוצות - מקבל תגמול על ידי זה שהוא מועמד לתפקידים בכירים יותר וזה חלק מהתגמולים שאנחנו נותנים.
יוסי קליין: יש מסלול חדש שנקרא מסלול הוראת מדעים שהולך להיכנס עכשיו לצבא.
יוסי קליין: הולכים לנצל בוגרי עתודאים, בוגרי מגמות טכנולוגיות ואנחנו הולכים להציב אותם בכל מיני מכללות צבאיות.
יוסי קליין: זה פשוט להיות מורים וחונכים ומכינים לבחינות בגרות או בחינות הסמכה להנדסאים.
יוסי קליין: וזה חלק מהתמודדות עם הדבר הזה.
יוסי קליין: המחסור בהוראה טכנולוגית.
יוסי קליין: אני חושב שרק על ידי תגמול ראוי למורים ברמה של מהנדסים בלבד, תביא לשינוי בכל הענף הזה.
יוסי קליין: כי אם אנחנו לא נתחיל מהרמה של חטיבות ביניים בהדרכת טכנולוגית, בהכנה לקראת הכיתות הגבוהות יותר - פשוט מפספסים.
יולי תמיר: והמערכת באופן קונסיסטנטית שמה את הדגש במקום הלא נכון.
יולי תמיר: התמקצעות חייבת להיות דווקא בגיל הרך.
יולי תמיר: מבחינתי שגננות שמלמדות או בגנים שעושים, אני ראיתי באור-עקיבא פרוייקט של מדע לילדים בגן.
יולי תמיר: כשיש לך פרוייקטים בגיל הגן, יש לך סיכוי שילד שהוא בא לבית הספר יתעניין ושיהיה לו את הכלים ללמוד את זה.
יולי תמיר: אז אנחנו תמיד הולכים הפוך וממקצעים את התיכון ומזניחים את החינוך היסודי.
יולי תמיר: לדעתי צריך באופן חד משמעי שתהיה התמקצעות לחינוך היסודי.
יולי תמיר: הדבר השני שצריך לעשות זה לתת תמריץ לתלמידים שלומדים מדעים, ללכת להוראה.
יולי תמיר: ומצדי שילכו להוראה ל- 5 שנים ואחבר כנסת ילכו לדברים אחרים.
יולי תמיר: והדרך לעשות את זה היא באופן מאוד פשוט - לממן תלמידים במדעים שילכו אחבר כנסת להוראה.
יולי תמיר: בכל העולם זה קיים.
יולי תמיר: שיש תמריץ להוראה.
יולי תמיר: לא בתור קריירה לכל החיים - אלא בתור איזשהו שלב שיעשה תלמיד שלמד מדעים - אם זה הנדסה, אם זה מקצועות אחרים - שבעצם יממן את לימודי על ידי מלגה ויחזיר אותה בהוראה.
יפה ויגודסקי: אנחנו עשינו ניסוי שהתחלנו אותו לפני חמש או שש שנים יחד עם צה"ל.
יפה ויגודסקי: ואפשרנו יחד עם המל"ג, לבוגרי מערכת החינוך, בוגרי מדעים או טכנולוגיה להכשיר את עצמם לתואר ראשון פלוס תעודת הוראה במוסדות להשכלה גבוהה.
יפה ויגודסקי: במסגרת עתודה טכנולוגית, את הבנות שחררנו בכלל משירות צבאי ואפשרנו להן את השירות הצבאי לעשות בהוראה במקום שירות צבאי רגיל, להחזיר את השנים בהוראה.
יפה ויגודסקי: ומהבנים דרשנו רק שנה אחת של שירות צבאי, אבל גם היא בהדרכה של התחום הזה.
יפה ויגודסקי: אני רוצה להגיד שלמרות שזה היה חינם אין כסף, למרות שהיתה דחייה צבאית ולמרות שבאמת ניתנו המון פריבילגיות למוכשרים בהוראה, מספר הפונים היה מאוד מצומצם.
יפה ויגודסקי: עליונה.
יפה ויגודסקי: והצענו להם את המסלול הזה.
יפה ויגודסקי: צה"ל פנה אליהם, אנחנו פנינו אליהם.
יפה ויגודסקי: היה מאוד קשה לשכנע אותם.
ב: לפי דעתי, לא הייתי מרימה ידיים.
ב: אני חושבת שצריך לחשוב היטב איך מגייסים.
ב: ויכול להיות שתלמידים הם הבשלים והמעצימים לזה, הם דווקא אלה שהם כבר בוגרי צבא.
ב: כי לפני צבא יש רתיעה מלהתחייב.
ב: אנשים אולי קצת פחות בשלים לקבל החלטה כזאת.
ב: לעומת זה כשהולכים לאוניברסיטה כבר מתברר להם שהם צריכים לשלם, זה יקר והם לא תומכים בעצמם - יכול להיות שגיוס בשלב יותר מאוחר, אחרי צבא.
ב: יניב תוצאות טובות יותר.
יפה ויגודסקי: התאחדות תעשיות אלקטרוניקה והתאחדות התוכנה ויצאנו עם שתי קבוצות של נפלטי היי-טק שממנו להם לימודים, הסבה להוראה, כלומר בוגרי טכניון, בוגרי בתי ספר להנדסה ויצאנו עם שתי קבוצות כאלה.
יפה ויגודסקי: צר לי להגיד, אבל רק בערך כ- 55 אחוז נקלטו במערכת.
יפה ויגודסקי: מחיה מה שהם מקבלים ועשינו את זה לאורך שנה ומיד אחרי זה, הלימודים שולבו יחד עם התנסות בתוך בתי הספר.
יפה ויגודסקי: וב-1 לספטמבר לשנה לאחר מכן, הם השתלבו כבר בתוך המערכת.
אמנון צ'רנוקה: בסטודנטים שלומדים לקראת תואר ראשון פלוס תעודת הוראה במכללות אקדמיות ובאוניברסיטאות.
אמנון צ'רנוקה: לפני חמש דקות כתבתי פתק לפרופ' מנור, שמעתי שהוא מהוראת המדעים בטכניון, ויש לנו הקצאה של כ-100 מלגות שהם למעשה הלוואות מותנות.
אמנון צ'רנוקה: שבמידה ואדם שמקבל את הכסף, ולאחר סיום הכשרתו הוא נקלט במערכת החינוך ובא לעבוד בהוראה, הוא לא צריך להחזיר כבר את הכסף.
אמנון צ'רנוקה: המלגה היא בגובה שכר הלימוד המלא שלו במוסד האקדמי.
אמנון צ'רנוקה: אני שולח לטכניון מדי שנה, אני שואל אותם כמה מלגות אתם מבקשים?
אמנון צ'רנוקה: הם אומרים לנו, תשלח לנו 10 טפסים, אבל בטכניון מנצלים מדי שנה אולי אחד.
אמנון צ'רנוקה: רוב המלגות מנוצלות במכללות אקדמיות לא באוניברסיטאות, כמו המכללה של אורט בתל-אביב שמנצלים את מיטב המכסות.
אמנון צ'רנוקה: חולון ניצלה בזמנו חלק מהמכסות.
נפתלי ויטמן: (1) - לפירוט המכללות אני מעדיף ששרה או יפה ידברו על המכללות כולל להוראה טכנולוגית וכו' של משרד החינוך.
נפתלי ויטמן: (2) - אוניברסיטאות - באוניברסיטאות הדברים נעשים על ידי הלימודים בתעודות הוראה לבוגרים בתחומי המדע: מתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה וכו'.
נפתלי ויטמן: כאשר תלמידים נכנסים או בשנה ג', אם זה לימודים של שלוש שנים, או אחרי שנה ג'.
נפתלי ויטמן: או בשנה ג' ואז הם לומדים ג' ועוד שנה.
נפתלי ויטמן: או הם מסיימים את הבוגר ואז הם לומדים שנה אינטנסיבית או שנה וקצת.
נפתלי ויטמן: וכאן יש מומחים גדולים ממני כמו דוד חן, זמירה ואח', שיגידו את הדבר הזה.
נפתלי ויטמן: דוגמא יפה שמרים הזכירה אותה - אחת מני רבות - יש בתוכניות זרים יפים וכו'.
נפתלי ויטמן: אבל דוגמא שמרים הזכירה אותה שהיא מאוד יפה לדעתי - זו הדוגמא של החטיבה להוראת המדעים של אוניברסיטת חיפה שבפועל היא מתנהלת ולומדים בה באורנים.
נפתלי ויטמן: זאת אומרת, יש גם את הצד האקדמי של אוניברסיטת חיפה וגם את צד ההכשרה המעשית המצוינת, אם מותר להגיד, שהתפתחה במשך שנים רבות באורנים.
נפתלי ויטמן: עוד שני דברים - אחד, יש חטיבה להוראה שלא הוזכרה כאן - להוראה במכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה, שאנחנו חשבנו שתהיה גם דגם למכללות טכנולוגיות אחרות, כמו מכללה אקדמית להנדסה אורט בראודה שבכרמיאל והיא טובה מאוד.
נפתלי ויטמן: שבאמת היה בדיוק לנושאים האלה.
אילן שלגי: האם במקצועות המדעים המצב הוא, אני מנחש, פחות טוב מאשר במקצועות האחרים.
אילן שלגי: מה המצב לגבי המורים בכיתות הגבוהות?
שרה זיו: טוב.
שרה זיו: יש לו נתונים.
שרה זיו: אבל כדי להשלים מה ששאלת קודם, אנחנו נותנים 235 מלגות מעו"ף למורים למדעים.
ציון שבת: שהתקבלו ב-10 השנים האחרונות.