GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: בשביל זה יום המדע קיים, לשמוע אותם פה ולתת להם את הבמה.
מל פולישוק-בלוך: לצערי הרב, אנחנו נבקש מכל אחד להצטמצם מאוד.
מל פולישוק-בלוך: אני יודעת שכל אחד מאלה שיופיעו פה יוכל לתת הרצאה מאוד מעניינת של שעתיים, אבל רצינו להראות לכם כמה שיותר וכמה שיותר מגוון ולכן, זה יהיה תמציתי וקצר, עם מצגת ונוכל להעשיר את הידע.
מל פולישוק-בלוך: אוריאן בבקשה.
מל פולישוק-בלוך: (שירים)
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה לאוריאן.
מל פולישוק-בלוך: אתם רואים, מדע הולך טוב מאוד עם שירה.
מל פולישוק-בלוך: אי אפשר בלי משהו לנפש.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להזמין את המציג הראשון שלנו, פרופסור פאדל מנצור, מדען בכיר במינהל המחקר החקלאי, מכון וולקני, בבקשה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו פגשנו את פרופסור מנצור כשעשינו סיור באזור התעשייה של קיסריה וראינו חברה מדהימה ואנשים מדהימים.
מל פולישוק-בלוך: אתה תציג את הדברים.
מל פולישוק-בלוך: כל כך התפעלנו ממנו והיה אוכל דרוזי משובח, ואמרנו שהוא יפתח את האירוע.
פאדל מנצור: רק בשביל ההקדמה הזאת היה כדאי לבוא.
פאדל מנצור: אני רואה פה הרבה חיילים וזה נוסטלגיה וזה מחזיר אותי לתקופה שהייתי חייל, בראשית שנות ה-60.
פאדל מנצור: היה משקה באותה תקופה שקראו לו פפ.
פאדל מנצור: מהיחידה הדרוזית היו באים לשק"ם ולא ידעו להגיד פפ והיו אומרים: תן לי פעמיים בב.
פאדל מנצור: עכשיו, כדי שאני לא אתבלבל באותיות ובשמות, אגיד: מכובדיי וקהל נכבד, אני שמח להופיע בפניכם ותרשו לי לספר סיפור קצר: ובכן, אומרים שהיתה פעם אוניה בריטית שהפליגה לכיוון יפן.
פאדל מנצור: היו על האונייה מלחים יהודים.
פאדל מנצור: כשהאונייה הזאת מתקרבת לחוף עם עליית השחר, זריחת השמש, האחד קורא לשני: שמשון, קים שויין, דה זון שיינט שויין.
פאדל מנצור: הקפטן הבריטי שומע את זה ואומר: וולק, היהודים ראו את החוף, כבר יודעים יפנית.
פאדל מנצור: אז כדי שלא אשמע לכם ביפנית, נתחיל בתודות.
פאדל מנצור: תודה לכל מי שתרם לנו לפרוייקט שלנו שנקרא: ביו-פק.
פאדל מנצור: ביו, זה מביולוגיה.
פאדל מנצור: פק, זה לעשות חבילות.
פאדל מנצור: למר אלי עופר, המדען הראשי במשרד התמ"ת, גברת רינה פרידור מנהלת החממות הטכנולוגיות, מר לביא ורדהיים מנהל החממה הטכנולוגית במשגב, כרמיאל.
פאדל מנצור: רבותיי, אתם רואים פה ג'וקים, חרקים תוקפים אריזות מזון.
פאדל מנצור: תוקפים הכל.
פאדל מנצור: אתם רואים את זה גם בסופרמרקטים.
פאדל מנצור: החרקים תוקפים את זה ומה הבעיה?
פאדל מנצור: הבעיה שחרקים חודרים לחומרי מזון ומזהמים את המזון שבתוך האריזה.
פאדל מנצור: שימוש בחומרי הדברה, כימיקאלים, זה רעיל לאדם, לא טוב, לא בריא ולא צריך את זה.
פאדל מנצור: הצרכנים תופסים את זה כמי שהיצרן אחראי לו, חדירת החרקים לאריזות, כי כולנו רוצים מזון ארוז, יפה, נקי ולא רעיל.
פאדל מנצור: ובכן, מה המטרה?
פאדל מנצור: למצוא אריזה כזו שגם תשלב את התכונה של אריזה רגילה וגם שתדחה את החרקים שתוקפים אותה.
פאדל מנצור: האסטרטגיה היא לזהות כזה חומר, שאפשר לשלב אותו בתעשייה.
פאדל מנצור: אני רוצה לספר לכם: היה לנו חכם זקן בכפר, שהיה אומר "עדיף לאדם גרם מזל מאשר קילוגרם שכל בלי מזל".
פאדל מנצור: לעבדכם הנאמן יש מזל, יש לו חברים.
פאדל מנצור: חבר אחד, פרופסור שלמה נברו, הוא השותף שלי ונמצא בשבתון וחבר אחר, שהוא מהתעשייה, שמואל שצקי, שהוא האח הבכור שלי, איש התעשייה.
פאדל מנצור: כאן היה חיבור של איש מחקר של ג'וקים בשדה ואיש מחקר של ג'וקים במחסן ואיש תעשייה.
פאדל מנצור: החיבור הזה נעשה ביחד, כדי ליצור אריזת מזון נקייה מרעלים.
פאדל מנצור: ובכן, אני איש חומרי הטבע.
פאדל מנצור: מצאנו שמנים פעילים ואתם רואים איך הג'וקים של השטח המטופל לא מתקרבים.
פאדל מנצור: פה אנחנו רואים איך החרק חודר ויש לנו אריזה עם עיגול אדום שלא מטופלת בחומר ולידה, אריזה המטופלת בחומר.
פאדל מנצור: החומר הזה אכיל, לא רעיל, ידידותי לסביבה והג'וק חודר רק איפה שאין חומר שהוא תוסף מזון.
פאדל מנצור: מה התוצאה?
פאדל מנצור: שיש לנו אריזה כזו שלא רעילה לאדם, לא חדירה לחרקים והיא ידידותית לסביבה ומאריכה את החיים של המזון.
פאדל מנצור: הרי אנחנו רוצים מזון בעל חיי מדף ארוכים, שלא יהיה רעיל ושלא יהיה מזוהם.
פאדל מנצור: תודה לאל שאנחנו הגענו למצב הזה.
פאדל מנצור: הרעיון הוא שחומר טבעי מצוי בצמחים ובו זמנית הוא דוחה חרקים.
פאדל מנצור: את החומר הזה אנחנו לוקחים ומיישמים בתעשייה המודרנית לטובת האדם.
פאדל מנצור: אתם רואים מוצר ישראלי, פטנט ראשון מסוגו בעולם.
פאדל מנצור: בקרוב, אם ירצה השם, נשווק את כל מה שאתם רואים פה, את האורז, החיטה, התירס, החומוס, הפול, הקמח, הקקאו, דגני הבוקר, השקדים, הפירות היבשים והתבלינים שיהיו ארוזים עם אריזה כזאת.
פאדל מנצור: תודה רבה על ההקשבה.
מל פולישוק-בלוך: היתרון בפאדל מנצור הוא שאין לו רק טיפה של מזל, אלא יש לו גם הרבה מאוד שכל והשילוב של השניים הוא שילוב מנצח.
מל פולישוק-בלוך: המון תודה.
מל פולישוק-בלוך: פרופסור יוסי שחם-דיאמנט הוא מנהל מכון המחקר האוניברסיטאי לננו-מדע וננו-טכנולוגיות באוניברסיטת תל-אביב.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מכירים מגן הילדים מרעננה.
מל פולישוק-בלוך: כבר אז גילינו שיש לנו משהו מיוחד בכיתה.
מל פולישוק-בלוך: אני שמחה, שכיושבת ראש ועדת המדע נתקלתי בו שוב באוניברסיטה וגם באופן אישי, אני מאוד שמחה שהוא זה שבא להציג לנו את הדברים.
מל פולישוק-בלוך: לא רק שהוא חבר שלי, הוא גם מוביל בארץ בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: יוסי, אני רוצה להגיד לך: אני קוראת היום בעיתון שיש משהו יותר קטן מהננו.
מל פולישוק-בלוך: קראת את זה?
מל פולישוק-בלוך: אטו, שזה מיליארדית הננו.
מל פולישוק-בלוך: אז אולי אתה כבר פסה?
מל פולישוק-בלוך: צריכים לעבור למישהו אחר?
מל פולישוק-בלוך: ננו טכנולוגיה זה משהו מאוד קטן.
מל פולישוק-בלוך: יוסי יסביר לכם מה זה, אבל הוא העתיד.
מל פולישוק-בלוך: לא עתיד רחוק כמו החשמל מתחילת המאה ה-19, שדיברתי עליו קודם.
מל פולישוק-בלוך: היום, כל מי שקצת מתעניין יודע שהננו זה הדבר הבא, העתיד שאנחנו הולכים אליו.
יוסי שחם-דיאמנט: תודה רבה.
יוסי שחם-דיאמנט: תודה מלי, תודה לכולם, תודה לקהל.
יוסי שחם-דיאמנט: אני לא יכול להתחרות בחוש ההומור של הדובר הקודם, אבל אני אדבר על ננו-מדע וננו-טכנולוגיה ובחרתי לתת מעט מזה, במה שקשור לטובת האדם.
יוסי שחם-דיאמנט: כולם שואלים אותי מה זה ננו, מה המשמעות של המילה הזאת.
יוסי שחם-דיאמנט: ננוס ביונית וגם בעברית זה ננס.
יוסי שחם-דיאמנט: יש כנראה מקור משותף לשפות הללו.
יוסי שחם-דיאמנט: במדע, ננו זה יחידת מידה.
יוסי שחם-דיאמנט: כמו שמדברים על סנטימטר, מילימטר, קילומטר, ננומטר זה יחידה שהיא אלפית של מיליונית המטר.
יוסי שחם-דיאמנט: השאלה הנשאלת כמובן, מדוע זכתה יחידת גודל בזה שיקרא תחום מדעי על שמה?
יוסי שחם-דיאמנט: אתם לא מכירים שום דבר שקשור למשל לסנטימטר.
יוסי שחם-דיאמנט: מה חשוב בזה שאנחנו מתייחסים לזה?
יוסי שחם-דיאמנט: השאלה הנשאלת היא מה זה באמת ננו-טכנולוגיה.
יוסי שחם-דיאמנט: האם זה סתם איזה בז וורד חדש או שזה משהו אמתי?
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו מדברים על הטכנולוגיות שמטפלות במבנים שמימדיהם נמדדים בננו-מטר.
יוסי שחם-דיאמנט: לדוגמה: מולקולות, טרנזיסטורים ויש הרבה דברים בעולם שלנו שהגודל שלהם קטן מאוד ואנחנו מדברים היום על מהפכה.
יוסי שחם-דיאמנט: מהפכות טכנולוגיות לא קורות לעתים קרובות.
יוסי שחם-דיאמנט: מהפכות טכנולוגיות קורות פעם או פעמיים במאה וכשהן קורות, המדינות שמשתלטות עליהן או היבשות או התחומים הטכנולוגים, הקלסטרים הפוליטיים שמשתלטים עליהם, גורמים לכך שיהיה עושר רב באותם קלסטרים.
יוסי שחם-דיאמנט: תסתכלו על המהפכה התעשייתית.
יוסי שחם-דיאמנט: היא הפכה את העולם המערבי למה שהוא כיום, נתנה את העצמה שלו והיא למעשה הסתיימה אי שם במאה ה-20.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו עדיין משתמשים בתוצרים שלה אבל המהפכה כבר איננה מהפכה.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו מדברים על מהפכת המדיה שהתחילה במאה ה-20.
יוסי שחם-דיאמנט: המהפכה הזאת התבטאה בכך שלכל אחד מאתנו יש מחשב כיס, מחשב ופלאפון.
יוסי שחם-דיאמנט: המהפכה הבאה זו מהפכת הננו-טכנולוגיות.
יוסי שחם-דיאמנט: זהו תחום שישתלב במחשבים, התחום שבו בעוד 10,20,30 שנה יסתכל על זה באופן טבעי, כמו שאתם מסתכלים על המכשיר הסלולארי שלכם באופן טבעי.
יוסי שחם-דיאמנט: באופן כללי, מה זה ננו-טכנולוגיות?
יוסי שחם-דיאמנט: יש שני דברים לבנות דברים.
יוסי שחם-דיאמנט: אתם רוצים לבנות פטיש, אתם לוקחים גוש עץ, עובדים עליו, מייצרים עוד חתיכה ומחברים ביחד.
יוסי שחם-דיאמנט: זו דרך אחת לרדת מלמעלה למטה.
יוסי שחם-דיאמנט: דרך שניה לבנות דברים זה לקחת אבני בנייה.
יוסי שחם-דיאמנט: אתם לא תיקחו גוש אבן גדול ותבנו ממנו עיר, כמו שילדים בונים בלגו.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו בונים דברים אבל הלבנים שלנו או אבני הלגו שלנו הם אטומים ומולקולות, יחידות מאוד קטנות.
יוסי שחם-דיאמנט: ננו-טכנולוגיה זה המדע שמאפשר לבנות דברים מתוך אבני הבניה הבסיסיות.
יוסי שחם-דיאמנט: דוגמה לננו-אלקטרוניקה, ושוב, אני חוזר לסלולארי, שבשבילי זו דוגמה מאוד יפה של מגוון טכנולוגיות, מחשבים, תקשורת, אגוריתמים, תוכנה.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו רוצים שהמכשירים שלנו יהיו קטנים יותר, מהירים יותר, זולים יותר.
יוסי שחם-דיאמנט: שהבטריה שלהם תחזיק מעמד זמן רב יותר בלי שנצטרך לטעון אותה מחדש.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו מדברים על מערכות שהגודל שלהן יהיה בגודל של ראש סיכה.
יוסי שחם-דיאמנט: מערכות קטנות ביותר שיהיו כל כך זולות, שאם נאבד אותן לא נרים אותן אלא נלך ונאסוף דברים חדשים.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו נשלב מערכות ביולוגיות יחד עם אלקטרוניקה והדבר הכי חשוב, זה מערכות שיוכלו לתקן את עצמן.
יוסי שחם-דיאמנט: כולנו שונאים שדברים מתקלקלים.
יוסי שחם-דיאמנט: זה מאוד נחמד שמערכות יתקנו את עצמן כמו שאם יש לכם שריטה, הגוף מתקן את עצמו.
יוסי שחם-דיאמנט: באלקטרוניקה זה עדין לא עובד ככה, אבל אנחנו עובדים על זה.
יוסי שחם-דיאמנט: ננו-מכאניקה, מערכות מכאניות.
יוסי שחם-דיאמנט: דוגמה למערכת שנעשתה באחת האוניברסיטאות בעולם זה מנוע, שהגודל שלו הרבה יותר קטן מתא של אדם.
יוסי שחם-דיאמנט: תסדרו כמה מאות מיליונים של מנועים כאלה אחד ליד השני ותגיעו לסנטימטר אחד.
יוסי שחם-דיאמנט: זה מנוע שעובד בעזרת חלבונים והוא מסתובב.
יוסי שחם-דיאמנט: השימושים של הדברים האלה, כפי שהוצגו קודם לא יודעים מה הם.
יוסי שחם-דיאמנט: אבל מאוד אהבתי את הפרפרזה, שאנחנו נשלם הרבה מסים על המנועים האלה בעתיד.
יוסי שחם-דיאמנט: למשל, המנועים האלה יכוונו תרופות לעבר הנקודה הפגועה.
יוסי שחם-דיאמנט: ננו-ביוטכנולוגיות, אנחנו חושבים שזה יהיה הדבר החם הבא.
יוסי שחם-דיאמנט: יש המון שימושים לשילוב בין מדעי הטבע, מדעי החיים, רפואה וננו-טכנולוגיות.
יוסי שחם-דיאמנט: כל אחד מאתנו הוא למעשה מערכת ננו-ביו טכנולוגית.
יוסי שחם-דיאמנט: אנחנו בנויים מתאים, בעלי חיים, צמחים, כל עולם החי ועולם הצומח בנוי מאבני בניה שאינם מולקולות, מרכיבים חיים, מרכיבים אורגנים.
יוסי שחם-דיאמנט: הוראות הבניה זה הצופן הגנטי.
יוסי שחם-דיאמנט: כולנו שמענו עליו ולמעשה, אם תחשבו על כך, לכל המערכות החיות יש תכונה מאוד מעניינת שהן יכולות לשכפל את עצמן.
יוסי שחם-דיאמנט: נוח, שהגיע לתיבה ושאל את השפנים מדוע אתם רק שניים, מערכות ביולוגיות תמיד יודעות לשכפל את עצמן.
יוסי שחם-דיאמנט: השאלה, אם אנחנו יכולים לעשות את זה במעבדה בצורה מבוקרת ונבונה.
יוסי שחם-דיאמנט: הצופן הגנטי, DNA שכולנו שמענו עליו, זה מבנה ננו-מטרי מאוד מעניין.
יוסי שחם-דיאמנט: האם אפשר להשתמש בו?
יוסי שחם-דיאמנט: לא מספיק לדעת הוראות הפעלה.
יוסי שחם-דיאמנט: למשל, כורי עכביש, אין תכניות לעשות אותם למרות זאת, מערכות חיות יודעות לעשות דברים גם שאין ממש תכניות מוגדרות.
יוסי שחם-דיאמנט: האם אנחנו יכולים לממש דברים כאלה?
יוסי שחם-דיאמנט: כפי שאתם רואים, ננו-טכנולוגיות זה מגוון של דברים, מגוון של תופעות ואחד התפקידים שלי, כמנהל המכון באוניברסיטת תל-אביב, זה לדבר עם מהנדסים, כימאים, פיסיקאים, ביולוגים ורופאים ולשאול אותם: איך אתם יכולים לעבוד יחד, כדי למצוא את הדבר המשולב הבא.
יוסי שחם-דיאמנט: מה אתם צריכים על מנת לחקור ואיך לבנות את התשתיות המתאימות.
יוסי שחם-דיאמנט: ננו-רפואה זה אחד השימושים החשובים ביותר והסיבה היא מאוד פשוטה: הגוף שלנו מורכב מהמון ננו-מבנים.
יוסי שחם-דיאמנט: כאשר המבנים ניזוקים הבריאות שלנו נפגעת.
יוסי שחם-דיאמנט: ננו-טכנולוגיות זה למעשה הפתרון הראשון שאנחנו רואים שאפשר יהיה לטפל בבעיות של בריאות, בעיות שקשורות לגוף האדם ברמה המולקולרית, הרמה בה הדברים נבנים.
יוסי שחם-דיאמנט: דוגמה קצרה מאוד: כל אחד מאתנו שחלה דיבר על מערכת חיסונית.
יוסי שחם-דיאמנט: הגוף שלנו מכיל נוגדנים שמשולים לכף יד שתופסת תפוח.
יוסי שחם-דיאמנט: התפוח במקרה הזה הוא אותו דבר שמזיק ונמצא בגוף והגוף שלנו רוצה לסלק אותו.
יוסי שחם-דיאמנט: יש הרבה מחלות שהגוף שלנו לא יודע לייצר נוגדנים או שהמערכת החיסונית נפגעת.
יוסי שחם-דיאמנט: האם אפשר לעשות בעזרת ננו-טכנולוגיות מערכת חיסונית שתעזור לגוף לפתור את הבעיות שקשה לו לפתור?
יוסי שחם-דיאמנט: זה מעין תרופות על.
יוסי שחם-דיאמנט: אלה אינן תרופות רגילות אלא תרופות שמעתיקות מהטבע ומשפרות אותו.
יוסי שחם-דיאמנט: האם ניתן לתקן את גוף האדם בעזרת ננו-טכנולוגיות?
יוסי שחם-דיאמנט: אם אתם זוכרים את הסרט המפורסם המסע המופלא בגוף האדם, פיסיקאים מקמטים את המצח מהשטויות שהיו שם בסרט, אבל האם הקונספציה הזאת, האם אפשר לעשות דברים כאלה?
יוסי שחם-דיאמנט: האם אפשר לעשות חלק מהדברים הללו?
יוסי שחם-דיאמנט: טובת האדם זה לא רק רפואה.
יוסי שחם-דיאמנט: במקרה נתקלתי לפני כמה שבועות בפרסומת של חברת "לוריאל" שמפרסמת מה שנקרא ננו-סומים, שזה איזו שהיא משחה שמבוססת על טכנולוגיות ננו.
יוסי שחם-דיאמנט: כפי שאתם רואים, גוף יפה זה גם גוף בריא וגם בתחום הזה, תחום הקוסמטיקה, נראה התפתחויות בתחום הזה.
יוסי שחם-דיאמנט: ואז, אם נסכם את ההרצאה הזאת בקצרה, ננו-טכנולוגיות, היכולת לעבוד ברמה הבסיסית, הרמה המולקולרית, שמאוד מתאימות למדינת ישראל.
יוסי שחם-דיאמנט: יש לנו חוקרים ברמה עולמית ולא אנחנו נאמר את שבחנו בפנינו, אבל רואים את זה בפרסומים ורואים את זה בכך שבכל ועדה מכובדת בעולם ובכל כנס, תמיד תמצאו מדענים ישראלים שיושבים בשורה הראשונה, מרצים משתתפים ופעילים מאוד.
יוסי שחם-דיאמנט: יש אוניברסיטאות ומכוני מחקר מובילים בעולם ומוכרים, ותשאלו את הקולגות שלנו בחו"ל מה דעתם עלינו, כי אין הנחתום מעיד על עיסתו.
יוסי שחם-דיאמנט: יש תעשיית תרופות מובילה בארץ, יש רפואה מתקדמת בארץ בכל המובנים.
יוסי שחם-דיאמנט: יש רופאים, בתי חולים, רפואה צבאית.
יוסי שחם-דיאמנט: ישנה תעשיית היי-טק מתקדמת.
יוסי שחם-דיאמנט: ישראל היא מעצמה.
יוסי שחם-דיאמנט: יושב פה חברי ישראל קשת, מנכ"ל "מוטורולה" סמי- קונדקטור.
יוסי שחם-דיאמנט: ישראל היא מעצמה בתחום של רכיבים.
יוסי שחם-דיאמנט: קחו את כל הדברים האלה ביחד, אתם רוצים לבשל תבשיל, יש לכם את כל הדברים.
יוסי שחם-דיאמנט: החוכמה, לקחת את הדברים האלה והטבח, שזה הממשלה, המערכת הפיננסית ולבשל את הדברים, על מנת שבעוד 10,20,30 שנה ישראל תהיה מעצמה בננו-מדע וננ-טכנולוגיות.
יוסי שחם-דיאמנט: אם נצייר את מגדל השן, שזה האוניברסיטאות, אנחנו חייבים לתת לחברה מוצרים בננו-טכנולוגיה ולתת מדע בסיסי, על מנת שיהיה פה אולי לא גן עדן במובן המעשי אלא שלפחות יהיה פה טוב ומדינת ישראל כמדינה, תהיה בחברה המצליחה ובכלכלה המצליחה.
יוסי שחם-דיאמנט: תודה.
מל פולישוק-בלוך: הפרוייקט "גם אני יכול" שיציגו מספר תלמידים, יציג לכם כיצד בעזרת המדע והטכנולוגיה איך אנחנו יכולים לעזור למי שמוגבל ובעצם לעזור לו להתגבר עליהם ולהיות שווה לנו בכל.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נציג מזלג שפותח עבור בחור נכה.
מל פולישוק-בלוך: גם קובי יהיה פה.
מל פולישוק-בלוך: התלמידים לירן מזוז, יהל, טובה, קובי, הבמה שלכם.
מל פולישוק-בלוך: הפרוייקט הראשון הוא מאשכול פייס ברחובות, מרכז למדעים ואומנויות.
מל פולישוק-בלוך: המורה המלווה היא עירית דוידוביץ', מנהלת אשכולות פייס רחובות.
מל פולישוק-בלוך: הנושא הוא מזלג המותאם לנכים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו לחוצים בזמן, משום שמי שרוצה לעלות למליאה ולצפות בדיונים צריך להיות שם לפני השעה 16:00.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת, שעם גמר הכנס תעלו לכיוון המליאה, אנחנו נכוון אתכם.
מל פולישוק-בלוך: ב-16:00 היושב ראש ריבלין יפתח את הישיבה וידבר על המדע.
מל פולישוק-בלוך: הוא לא עושה את זה כל יום ואני מקווה שהיום הוא יעשה את זה עם כל הלב.
מל פולישוק-בלוך: אחר כך, תהיה חצי שעה של נאומים בני דקה.
מל פולישוק-בלוך: כל חבר כנסת יכול לדבר במשך דקה על כל נושא שבא לו.
מל פולישוק-בלוך: תוכלו להיווכח ולהתרשם מהנציגים שלכם.
מל פולישוק-בלוך: זו ההזדמנות להזכיר, שכרגע נמצא פה חבר הכנסת זחאלקה.
מל פולישוק-בלוך: היו אתנו גם יגאל יאסינוב, גילה גמליאל, יעקב מרגי, כולם חברים בוועדת המדע.
מל פולישוק-בלוך: הסיבה שהם באים והולכים זה משום שיש עוד ועדות מקבילות לכנס הזה וכל אחד צריך להתפזר למספר אירועים.
"קציר" ברחובות: שלום לכולם.
"קציר" ברחובות: אנחנו הולכות לספר לכם את מה שעבר עלינו בתהליך בניית המזלג המכני, שבהחלט צריך למצוא לו שם אטרקטיבי יותר.
"קציר" ברחובות: כל הסיפור התחיל בכך שטובה גונן, המורה למדעים סיפרה לנו על הפרוייקט "גם אני יכול".
"קציר" ברחובות: במסגרת יום מרוכז שהיה לנו באשכול הפיס לקראת התחרות, הקרינו לנו סרט על קובי, נכה בארבעת גפיו.
"קציר" ברחובות: בסרט הזה מתאר קובי את תפקודו היום יומי ואת הפטנטים שהוא ממציא לעצמו, על מנת להיות כמה שיותר עצמאי.
"קציר" ברחובות: קובי יושב כאן.
"קציר" ברחובות: בעקבות הסרט, אירית, מנהלת האשכול, הזמינה את קובי לפגישה אישית עם התלמידים.
"קציר" ברחובות: בפגישה הזאת הוא סיפר לנו על עצמו והראה לנו כמה מהפטנטים שהוא עשה.
"קציר" ברחובות: קובי הזכיר מספר פעמים שרצונו הגדול ביותר הוא להצליח לאכול לבד, כי לטענתו האוכל טעים יותר כשאתה אוכל לבד מאשר כשמישהו מאכיל אותך.
"קציר" ברחובות: הפגישה עם קובי נגעה בנו מאוד, היה משהו שמאוד הפליא אותנו, האופטימיות והכוח הגדול של קובי למרות מצבו מבחינה פיסית.
"קציר" ברחובות: בעקבות כך, רצינו וניסינו למצוא לו פתרון לבעיית האכילה לבד.
"קציר" ברחובות: לאחר המפגש עם קובי התחלנו להעלות רעיונות למכשיר שנייצר במסגרת הפרוייקט.
"קציר" ברחובות: הגענו למסקנה שזה צריך להיות מזלג, שמצד אחד ינעץ באוכל ומצד שני, יגיע בחזרה לפה.
"קציר" ברחובות: המזלג היה בעייתי ולכן חשבנו על הקפיץ כפתרון.
"קציר" ברחובות: הקפיץ, שהינו אלסטי נמתח וחוזר חזרה למצבו ההתחלתי והתאים לתפקודו של המזלג, שמותאם לבעייתו של קובי.
"קציר" ברחובות: בגלל שקובי עושה המון דברים עם הפה שלו כמו לצייר עם מכחול ולענות לטלפון בעזרת מקל שמוחזק בפה, הבנו שהמכשיר צריך לפעול בעזרת הפה.
"קציר" ברחובות: בתחילה בנינו אב-טיפוס מקשת שבורה, עיפרון, פקק של עט, מזלג מפלסטיק וקפיץ מרובע שחוברו יחד עם דבק סלוטייפ.
"קציר" ברחובות: באב טיפוס היו מספר בעיות שהעיקרית שביניהן היתה אי יציבותו של המכשיר, בגלל הקפיץ שעליו נשען המכשיר הוא הסתובב ועשה בעיות.
"קציר" ברחובות: כדי להתגבר על הבעיות קיימנו סיורי מוחות עם צוות המדעים וצוות התחזוקה בבית ספר "קציר".
"קציר" ברחובות: את בעיית היציבות פתרנו על ידי בניית מתקן יציב שיחזיק את המכשיר.
"קציר" ברחובות: לקחנו כן מתכת מהמעבדה של בית הספר ושמנו שני קפיצים, אחד מכל צד, כדי לשמור על המזלג מלהסתובב.
"קציר" ברחובות: בעיה נוספת היתה, שהמזלג עלה יותר מדי בגלל הקפיץ והאוכל לא יכול היה להגיע לשיני המזלג.
"קציר" ברחובות: ניסינו לשים משקולת, אבל המשקולת היחידה שהיתה לנו היתה כבדה מדי והיא משכה את המזלג למטה מדי וגם הרסה את הקפיץ.
"קציר" ברחובות: באותו זמן, חיפשנו כל דבר אפשרי שיכול לעזור לנו.
"קציר" ברחובות: במעבדת בית הספר מצאנו הרבה מגנטים.
"קציר" ברחובות: כל פעם שמנו עוד ועוד מגנט, עד שהגענו למשקל האופטימאלי למזלג.
"קציר" ברחובות: עוד בעיה היתה הקפיצים.
"קציר" ברחובות: כדי שפעולתם תהיה טובה ביותר, הם היו צריכים להיות חזקים במידה מסוימת, המותאמת למקומם במזלג, לא במידה שווה.
"קציר" ברחובות: שוב, חפרנו במעמקי ארונות המעבדה ולאחר חיפוש ארוך ומייגע מצאנו את דלי הקפיצים.
"קציר" ברחובות: ניסינו כמעט את כל הקפיצים, אם לא את כולם ובסוף, מצאנו את צמד הקפיצים המושלם לתפקוד המזלג.
"קציר" ברחובות: לאחר שהמכשיר היה מוכן ומזומן לפעולה עברנו ניסיונות להפעלתו עם הרבה מאוד מלפפונים.
"קציר" ברחובות: כשבאנו לתחרות המקומית באשכול הפיס היה לנו מכשיר פועל אבל מראהו היה מכוער.
"קציר" ברחובות: חוץ מזה שיעל, שדגמנה את פעולת המכשיר אכלה פחות או יותר קילו מלפפונים באותו יום.
"קציר" ברחובות: לקראת התחרות הארצית שיפרנו את המכשיר, הפכנו אותו לטוב יותר, חזק יותר, ויפה יותר.
"קציר" ברחובות: ועכשיו – לתודות: בראש וראשונה, תודה לקובי המדהים, שאנחנו מאחלות לו המון בריאות וכל טוב.
"קציר" ברחובות: לטובה גונן, המורה הטובה ביותר בעולם למדעים.
"קציר" ברחובות: ללבורנטיות רחל צימרמן וכרמית אוחיון.
"קציר" ברחובות: לצוות המדעים של חטיבת הביניים "קציר ב'" על שטיפלו בנו הכי יפה בעולם ופרגנו, ולא זלזלו במכשיר.
"קציר" ברחובות: ולצוות התחזוקה של בית הספר, מגיע להם המון תודה.
"קציר" ברחובות: לאירית דוידוביץ, מנהלת אשכול הפיס רחובות ולמשפחותינו, האוהבות והאהובות.
"קציר" ברחובות: שיהיה לכולם יום טוב.
קובי: אני חייב להודות לבנות שהרימו את הכפפה שהצבתי בפניהן.
קובי: אני לא מזיז את הידיים ואת הרגליים וכמו שאתם רואים, המכשיר הזה מתרגם את התנועות של הכתף לג'וי סטיק וכך אני יכול להיות עצמאי.
קובי: מאוד חשוב הנושא של העצמאות, אם זה בשתיית קפה לבד או לאכול עם המכשיר הזה וכמו שאמרנו, אני מצליח לאכול פלאפל לבד, אפילו שהכל נוזל.
קובי: זה טוב, פשוט הרבה יותר טעים והעצמאות הזאת, זה הדבר שבשבילו אנחנו חיים.
קובי: תודה רבה לכם.
מל פולישוק-בלוך: תודה קובי, תודה לבנות.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאין דבר יותר ממחיש ממראה עיניים, איך הטכנולוגיה יכולה להציל את הבן-אדם.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לעבוד לפרוייקט הבא: קסדה ומשחק שח-מט, בבקשה.
בגליל המערבי: אני רוצה להגיד שזה כבוד גדול להיבחר ולהציג את הפרוייקט פה, בכנסת.
בגליל המערבי: אנחנו מאשכול פיס מעלה יוסף והכנו את המשחק בפרוייקט "גם אני יכול" שח בראש, שזה לאנשים שלא יכולים להזיז את הידיים או שאין להם ידיים, כדי שיוכלו ליהנות ממשחק השח-מט.
בגליל המערבי: לאחר מפגשים מרגשים עם קשישים מהמרכז לקשיש בשלומי ובמועדון גיל הזהב במושב עבדון, הגענו למסקנה שאנו רוצות לבנות מוצר אשר יאפשר לאנשים שאין ביכולתם להשתמש בידיים או לאנשים שאין להם ידיים, ליהנות ממשחק השח.
בגליל המערבי: הבעיה, כיצד יוכל אדם בעל מגבלות תנועה בידיו ליהנות ממשחק השח-מט.
בגליל המערבי: הצורך: מכשיר אשר יחליף את תפקוד הידיים במשחק השח-מט.
בגליל המערבי: לאחר חקירת הנושא, הגענו למסקנה כי הראש הוא האיבר המתאים ביותר להחלפת הידיים במשחק השח-מט.
בגליל המערבי: הפתרון: עיצוב מכשיר שיאפשר באמצעות הראש להחליף את תפקוד הידיים במשחק השח-מט.
בגליל המערבי: תאור המוצר: הכנו את הקסדה שאליה מחובר מוט המוכנס למסילה בקדמת הקסדה.
בגליל המערבי: בקצה המרוחק של המוט מבנה מעוגל בצורת האות V, אשר מאפשר אחיזת כלי המשחק.
בגליל המערבי: בראשו של כל כלי משחק נעוצה סיכה ובראשה חרוז פנינה.
בגליל המערבי: החרוז מאפשר אחיזת הכלי באמצעות המוט.
בגליל המערבי: בתחתית של כל כלי משחק מודבק מגנט עגול.
בגליל המערבי: מגנט עגול מודבק גם מתחת לכל משבצת של לוח המשחק.
בגליל המערבי: הוספת המגנטים מאפשרת מרכוז של כלי המשחק למרכז המשבצת ומאפשרת בכלל הצמדת כלי המשחק אל לוח המשחק.
בגליל המערבי: אל דפנות המגירה, המשמשת לאחסון כלי המשחק, מוצמדים פסי מתכת המאפשרים הצמדה של כלי המשחק וכך שמירה עליהם בעת נשיאת הקופסה.
בגליל המערבי: (הדגמה).
בגליל המערבי: התרומה של ההשתתפות בפרוייקט לחברות הצוות: הפרוייקט העשיר אותנו ויצר לנו זווית ראייה בוגרת יותר על החיים.
בגליל המערבי: המחשבה על כך שההמצאה שלנו מסייעת לאנשים בעלי צרכים מיוחדים, גרמה ועדין גורמת לסיפוק רב ולרגשות חמים.
בגליל המערבי: מן המוצר שלנו נהנו בחודשים האחרונים צעירים נכים ודיירי "בית קסלר" שבקריית חיים ועכשיו, המוצר שלנו יעבור לחייל צה"ל שנפגע לאחרונה ומאוד אוהב לשחק שחמט.
בגליל המערבי: אני חייבת להגיד תודה למורה שלנו, איגור פבזנר, שעזר לנו מאוד בפיתוח המוצר ולמנהלת האשכול ענת שטיין, שנמצאת ותומכת בנו ברגעים קשים.
מל פולישוק-בלוך: תודה גם לתלמידות צופית, נטע, אינה, מוריה ונופר.
מל פולישוק-בלוך: אתם שמים לב שכולן בנות?
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נזמין את המפתחים של הפרוייקט הבא, מיה ורון, שידברו על מתקן לחולי אלצהיימר.
עמק חפר: בוקר טוב.
עמק חפר: שמי מיה קרני ואני תלמידת תפוח הפיס בקריית חינוך על שם בן-גוריון בעמק חפר.
עמק חפר: יחד עם חברי רון שטילמן, פיתחנו את מכשיר ה-ETF, Easy To Find, עזר טכנולוגיה לטיפול וסיוע יומיומי בחולי אלצהיימר.
עמק חפר: במסגרת פרוייקט "גם אני יכול", עברנו תהליך למידה אינטנסיבי המשלב בין שלושת המסלולים: ביולוגיה, טכנולוגיה וחברה.
עמק חפר: במסלול הביולוגי הכרנו מכלול מערכות ביולוגיות בגוף האדם, בזו הטכנולוגית, מדד לטכנולוגיות מורכבות כבסיסיות, חקרנו את דרכי פיתוחן ופעולתן.
עמק חפר: בפן הסוציאלי נחשפנו לחיי קהילות בעלות צרכים מיוחדים, תוך היכרות עם הצרכים היומיומיים, הן של החולים והן של המטפלים.
עמק חפר: בחרנו להתמקד במערכת העצבים, תוך מחקר מקיף של מחלת האלצהיימר, בה לקה סבי, מחלה שיטיונית קולקטיבית.
עמק חפר: לפניכם התהליך שעברנו מאז אותו רגע שנתפסנו בזיק הזה, חדורי אדרנלין: חולי האלצהיימר נוטים לעזוב את שטח מגוריהם ללא מכשיר שמאפשר את איתורם, מה שמעמיד אותם חשופים לכל סכנה, כאשר הם לא מודעים לסביבתם.
עמק חפר: הדבר מעמיד את מטפליהם בחוסר אונים וקושי ניכר לאתרם.
עמק חפר: בשלב הבא הוגדר קהל היעד, קהיליית המטפלים והלוקים במחלה.
עמק חפר: הצורך שעמד לעינינו היה נחיצות בהתראה כאשר החולה עוזב את שטח מגוריו בזמן אמת ואיתור מקומו.
עמק חפר: יש להימנע מעזיבת החולה ללא מכשיר הפל כמובן.
עמק חפר: כל זאת, תוך נתינת חופש תנועה ושמירה על כבוד החולה, כבוד האדם.
עמק חפר: הגדרנו דרישות ריאליות מן התפקיד, כגון: הפעלה אוטומטית, קלות שימוש, אסתטיקה, בטיחות תפעול, עמידות לאורך זמן והתראה שתלווה בצליל בבחירת המטפלים.
עמק חפר: בשלב זה, יצאנו לשטח לבדוק קיומן של טכנולוגיות העונות לצרכים שהוגדרו.
עמק חפר: המערכת הראשונה היא מכשיר הפל של חברת איתוראן.
עמק חפר: איתור החולה מתבצע באמצעות המכשיר על ידי הצלבת קווי אורך ורוחב.
עמק חפר: המידע על מקום הימצאו נשלח למערכת בקרה ממוחשבת בסביבה הטיפולית של החולה.
עמק חפר: פיתוח ה-ETF מבוסס על שילובן של טכנולוגיות קיימות.
עמק חפר: המערכת הנוספת הנה מערכת הגנה הממוקמת בכניסה לחנויות ומשמיעה צפצוף התראה או אזעקה במקרה של גניבה.
עמק חפר: כאשר עובר דרך שני עמודים שבב אלקטרוני, המערכת מצפצפת.
עמק חפר: מערכת נוספת היא מערכת נעילה אוטומטית, כזו הנמצאת בכניסה למגורים רבי קומות, המופעלת על ידי סגירת מעגל בלחיצה על כפתור האינטרקום.
עמק חפר: הפיתוח שהוגדר על ידינו הוא הפל, אליו הוחדר השבב.
עמק חפר: המערכת מחוברת למנעול אוטומטי.
עמק חפר: כאשר שילבנו בין המערכות, הגדרנו מצב בו הדלת במצבה הרגיל נעולה.
עמק חפר: כאשר החולה הנושא את מכשיר הפל עובר דרך הדלת בין שני עמודים המותקנים במשקוף, המעגל נסגר והמנעול נפתח ומתאפשרת פתיחת הדלת ויציאת החולה המלווה בצליל התראה.
עמק חפר: כך עלינו על צורך בהתראה על יציאת החולה ואיתורו בזמן אמת.
עמק חפר: תודות למערכת שפיתחנו, הצלחנו לשמור על האיזון בין שמירת עצמאותו וכבודו של החולה לבין דאגה לביטחונו ולמניעת יציאתו מהבית.
עמק חפר: כך נמנע מצב השוטטות המסוכן ועגמת הנפש המלווה בכך.
עמק חפר: ברצוננו לציין כי הבנו, כי גם אנו יכולים לסייע בפיתוחן של מערכות טכנולוגיות שעוזרות לאוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים.
עמק חפר: הכרנו נושא מדעי טכנולוגי מרתק, תוך חשיפה לדרכי לימוד מגוונות וכך נתנה לנו אפשרות להפיק ידע חדש וליישם רעיונות עד כדי ביצוע באופן חוויתי.
עמק חפר: כאן המקום להודות למפתחי התכנית, אנשי המדע והרוח אשר סייעו ליועצים התומכים שליוו אותנו לאורך כל המסלול, בתהליך הפיתוח והמחקר.
עמק חפר: מי ייתן והזיק הזה ילווה את כולם בהמשך.
עמק חפר: אם אוכל להוסיף תוספת קטנה: אני הגעתי למחקר הזה תוך חיים בצל סב חולה, שלקה במחלה.