GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: אני שואלת מבחינה עקרונית, ואת הנוסח המדויק של סעיף המטרה נביא להצבעה בנפרד, על כל היתר נחליט.
מל פולישוק-בלוך: סעיף המטרה יגדיר שאנחנו נגד שיבוט לצורכי רבייה, אבל כן יהיה מורטוריום לעניין בדיקת ההשלכות, ההיבטים המוסריים, המשפטיים, החברתיים וכו'.
מל פולישוק-בלוך: היישום עצמו שמופיע בסעיף (3) יהיה מוגבל כפי שהיה בהצעת החוק של הממשלה.
לאה נס: כלומר, אנחנו משאירים את החוק הזה ומוסיפים למעלה---
גלי בן-אור: יש לי הצעה.
גלי בן-אור: אני חושבת שבחוק במתכונת הנוכחים שלו יש שתי גרסאות: ההצעה של 5 שנים וההצעה הקבועה.
גלי בן-אור: בהצעה הקבועה בסעיף המטרה הדברים האלה פחות או יותר כבר נאמרים: "מטרתו של חוק זה היא לקבוע שלא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם".
גלי בן-אור: סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם זה שיבוט.
גלי בן-אור: אני חושבת על אופן החקיקה של הדבר הזה, שלא יווצר לנו יצור כלאיים ולא נדע מה בתוקף ומה לא.
גלי בן-אור: כלומר, מטרתו של חוק זה היא למנוע שיבוט לצורכי רבייה בבני-אדם---
מל פולישוק-בלוך: סליחה, אופיר, מכיוון שאני רוצה את האצבע שלך פה, אני רוצה לעשות עכשיו הצבעה.
מל פולישוק-בלוך: אופיר, תקשיב שנייה, טוב.
מל פולישוק-בלוך: אי-אפשר להכריח בן-אדם.
גלי בן-אור: נראה לי שאם נוסיף את המילים: "מטרתו של חוק זה למנוע שיבוט לצורכי רבייה בבני-אדם על-ידי קביעה שלא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם לאור ההיבטים המוסריים, המשפטיים", כל החוק יהיה ל-5 שנים, ובסעיף המטרה אומרים במפורש שאנחנו נגד שיבוט לצורכי רבייה.
גלי בן-אור: מוסכם עלייך שהחוק יהיה ל- 5 שנים?
מל פולישוק-בלוך: איפה התקופה הקצובה?
גלי בן-אור: לא ביטלתי את סעיף (8) שקובע את התחולה של החוק.
גלי בן-אור: אנחנו אומרים שאסור שייעשה שיבוט.
לאה נס: גם החוק הזה אומר שאסור שיבוט ל- 5 שנים, אז מה ההבדל?
מל פולישוק-בלוך: אני אסביר את ההבדל: כשאנחנו אומרים "מטרתו של חוק זה לקבוע לתקופה קצובה את המניעה", אנחנו אומרים שבעצם רק לתקופה קצובה אנחנו אוסרים; כשאנחנו אומרים שהמטרה היא למנוע שיבוט לצורכי רבייה, אבל כל החוק כחוק הוא ל- 5 שנים המשמעות שונה לגמרי.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו אומרים שאסור לעשות שיבוט לצורכי רבייה, זה אומנם ל- 5 שנים, אבל אומרים במפורש שאסור לעשות.
מל פולישוק-בלוך: זה עדיין הרבה יותר טוב מההצעה הזאת, היא מרככת קצת את המורטוריום.
מל פולישוק-בלוך: אומר נציב הדורות הבאים, שאת המילים "לשם גיבוש מדיניות" צריך לבטל כי אנחנו אומרים היום שהמדיניות היא שאנחנו אוסרים.
מירה היבנר: "לשם גיבוש" הוא בגלל ה- 5 שנים, אחרת בשביל מה?
שלמה שוהם: התשובה היא שאין הסבר הגיוני למה 5 שנים, אבל אנחנו נאלצים לכתוב את זה.
ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שיש להבדיל בין התערבות גנטית לבין שיבוט בני-אדם.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו צריכים לקבוע שלא יהיה שיבוט של בני-אדם למטרות רבייה לנצח נצחים, אבל בתנאי שבעניין התערבות גנטית נהיה הרבה יותר פתוחים.
ג'מאל זחאלקה: זה ההיגיון המדעי.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשמור על מדע, אני לא רוצה לתת עכשיו הרצאות.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו אומרים את זה מתחילת הישיבה.
גלי בן-אור: אם נוסיף את המילים כפי ששלמה שוהם הציע ונעשה את סעיף המטרה יותר דקלרטיבי מהבחינה הזאת שהמילים "שיבוט לצורכי רבייה" יהיו בפנים, יובהר שמדינת-ישראל נגד שיבוט לצורכי רבייה.
גלי בן-אור: יחד עם זאת, זה יעביר את המסר שכנסת ישראל עושה את הדברים האלה בזהירות ומתוך כבוד למדע, ולכן היא קובעת את ה- 5 שנים, ולא משום סיבה אחרת.
גלי בן-אור: לא משום שהיא בעד, אלא משום שהיא נזהרת.
מל פולישוק-בלוך: איך את מנסחת את זה?
מל פולישוק-בלוך: לשוהם יש ניסוח.
שלמה שוהם: אני חוזר על הדברים שאמרה גלי: "מטרתו של חוק זה למנוע שיבוט לצורכי רבייה בבני-אדם על-ידי קביעה שלא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם, וזאת לאור בחינת ההיבטים המוסריים, המשפטיים, החברתיים, המדעיים של סוגי התערבות אלה והשלכותיהם על כבוד האדם".
שלמה שוהם: זה סעיף המטרה.
מירה היבנר: לא נכון.
שלמה שוהם: אסור שיהיו בסעיף המטרה, לפי דעת חברי הכנסת, המילים "גיבוש מדיניות" כי המדיניות גובשה עכשיו.
שלמה שוהם: את המילים האלה אפשר להוסיף בסעיף שקובע את ההגבלה ל- 5 שנים.
שלמה שוהם: זה אומר שאתם לא מתנגדים לשיבוט גנטי.
שלמה שוהם: זה אומר שאתם בעד העניין.
לאה נס: אל תכניס לנו מילים לפה.
נסים זאב: אולי זו תהיה הוראת שעה?
מירה היבנר: ההצעה של הפשרה בחלקה הראשון היא המקובלת עלינו; הוצאת הקטע האחרון היא, למעשה, לאכול את העוגה וגם לחטוף אותה---
שלמה שוהם: את בעד שזה לא יהיה כתוב, את האבסורד הצבוע הזה אני לא מצליח להבין.
מירה היבנר: ברור שאף לא אחד מהמדענים, לא ממשרד הבריאות ולא ממשרד המדע הוא בעד שיבוט בני-אדם.
מירה היבנר: זה צריך להיות ברור למעלה מכל ספק.
מירה היבנר: הבעיה האחרת היא שאנחנו כותבים למעלה את המטרה שהיא הפתיח של החוק, היא דקלרטיבית במאה אחוז.
מירה היבנר: יחד עם זאת, אנא השאירו את מעט הכבוד לאותם מדענים כדי שיגבשו מדיניות.
מירה היבנר: לא אתה מגבש את המדיניות, לך מביאים את המדיניות ואתה תחליט.
מל פולישוק-בלוך: לא נכון, לא מסכימה אתך.
מירה היבנר: אפשר לא להסכים אתי, אבל אני מבקשת לתת את הכבוד המינימלי לאותם מדענים, הם לא פושעים יותר מאף אחד ממגזרים שונים ומשונים.
מל פולישוק-בלוך: למה להכניס דברים כאלה?
מירה היבנר: לכן אני אומרת, תשאירו את "לשם גיבוש מדיניות".
לאה נס: את יכולה להתחיל מהתחלה כדי שמישהו ירשום את זה מהתחלה עד הסוף?
מל פולישוק-בלוך: רשמנו כבר.
מירה היבנר: מה שגלי בן-אור אמרה, ואני משאירה בניגוד לדעתו של מר שוהם את הסיומת.
לאה נס: אני רוצה לשמוע את זה שוב מהתחלה כדי שלא יהיה שום ספק.
מירה היבנר: "מטרתו של חוק זה למנוע שיבוט לצורכי רבייה בבני-אדם על-ידי קביעה שלא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם לאור ההיבטים המוסריים, המשפטיים, החברתיים והמדעיים".
לאה נס: ומפה חזרנו לרגיל.
מרב ישראלי: יש עוד בעיה עם הנוסח הזה, והיא שהמטרה לא מתייחסת כמו שהיא התייחסה קודם גם לחלופה השנייה.
מרב ישראלי: הרי אסור גם שיבוט אדם וגם שימוש בתאי רבייה שזה לא שיבוט.
גלי בן-אור: היא אומרת שהמטרה העיקרית שלה זה שיבוט לצורכי רבייה.
גלי בן-אור: היא משיגה את זה על-ידי איסור על סוגי התערבות מסוימים.
גלי בן-אור: בסעיף (3) אנחנו מונים את סוגי ההתערבות, ואלה שתי הפעולות האסורות.
גלי בן-אור: האתנחתא שמאפשרת במקביל לאיסור גם את בחינת המדיניות נובעת מכך שבניגוד לשיבוט---
מל פולישוק-בלוך: היא אומרת להכניס את הרישא של סעיף (2).
מרב ישראלי: אין לי בעיה, אבל קודם זה התייחס לשני הסוגים.
מל פולישוק-בלוך: מכיוון שזה הצהרתי מספיק "שיבוט בבני-אדם".
לאה נס: אנחנו רוצים להשיג פה הצהרה על איסור בשיבוט.
גלי בן-אור: המטרה העיקרית של החוק היא באמת שיבוט.
מל פולישוק-בלוך: יש כאן הצעת פשרה נוספת נוסף על מה שנאמר עד עכשיו, שהאיסור יהיה ל- 8 שנים ולא ל- 5.
לאה נס: ---
מל פולישוק-בלוך: מה זה שייך זה לזה?
לאה נס: זה כן שייך, כי לא משנה אם זה 5 או 8.
נסים זאב: אני בעד 3 שנים.
נסים זאב: בדורות הבאים יהיו רק מושחתים?
נסים זאב: לא יוכלו להחליט בעד עצמם?
נסים זאב: למה לקבוע לדורות הבאים?
שלמה שוהם: קבעת כללי מוסר לכל החיים.
מל פולישוק-בלוך: על דעת חברי הכנסת אפשר להצביע?
מל פולישוק-בלוך: אני מביאה להצבעה שני דברים: יש הנוסח החדש בעקבות הדיון שהיה פה, והוא יובא להצבעה עכשיו עם התיקון של המטרה שמקובל על המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים.
מל פולישוק-בלוך: הצעה שנייה שתובא לדיון היא לא להגביל ל- 5 שנים כי זה עניין עקרוני אחר.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מצביעים קודם כל מי בעד הנוסח הזה של המטרה?
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להסביר, חבר הכנסת יאסינוב, הוויכוח היום הוא רק על המורטוריום, רק על 5 שנים, וכל שאר הסעיפים כבר אושרו ועליהם אין מחלוקת.
מל פולישוק-בלוך: מקובל גם על חברת הכנסת לאה נס שביקשה את הרביזיה.
מל פולישוק-בלוך: שלא יהיו אי-הבנות.
מל פולישוק-בלוך: מי בעד הצעת החוק הזאת עם השינוי בסעיף המטרה?
לאה נס: כל החוק נשאר כפי שהוא; היא שינתה עד לפה.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לתקן את עצמי.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להצביע הפוך: קודם כל נצביע על הצעת החוק הקודמת שעברה בוועדה שעליה הייתה רביזיה.
מל פולישוק-בלוך: כלומר, הצעה שקובעת איסור קבוע לא ל- 5 שנים על שיבוט לצורכי רבייה.
מרב ישראלי: מה זה אומר?
מל פולישוק-בלוך: הנוסח הקודם שאסר מטרתו הייתה---
נסים זאב: הייתה הסכמה פה-אחד.
מל פולישוק-בלוך: לא הייתה הצבעה.
נסים זאב: זה גננת בגן?
נסים זאב: הבנו מה המטרה ומה הכוונה ומהי הדרך.
מל פולישוק-בלוך: שתי הצעות עומדות על סדר היום.
נסים זאב: על אחד הצבענו.
מל פולישוק-בלוך: לא הצבענו על כלום.
נסים זאב: היא חזרה בה.
מל פולישוק-בלוך: לא התקיימה הצבעה.
נסים זאב: התקיימה והצבענו, נקודה.
מל פולישוק-בלוך: היום לא התקיימה הצבעה.
נסים זאב: היה פה אחד, אז את אומרת שנערוך את זה שוב כדי שזה יהיה יותר חד.
מל פולישוק-בלוך: אני מנהלת את הישיבה, ואני אומרת שלא הייתה הצבעה כי לפני שהרמנו ידיים אני אמרתי "סטופ", ואני מבקשת לחזור.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שצריך לעשות את זה הפוך בגלל מה שנאמר פה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נצביע קודם על ההצעה שביקשו רביזיה עליה: האיסור הוא קבוע ואין מוריטוריום.
מל פולישוק-בלוך: אם ההצעה הזו לא תתקבל – וככל הנראה היא לא תתקבל – תעלה הצעה עם התיקון שהוצע.
מל פולישוק-בלוך: מי בעד איסור קבוע, הצעת החוק הקודמת שהייתה פה על סדר היום?
מל פולישוק-בלוך: בעד – 2 נגד – 7 מי בעד הצעת החוק עם התיקון?
מרב ישראלי: אני אסביר מה זה כולל.
מרב ישראלי: הצעת החוק היא איסור ל- 5 שנים, כלומר, נוסח המטרה כפי שתוקן: "מטרתו של חוק זה הוא למנוע שיבוט לצורכי רבייה על-ידי קביעה שלא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני-אדם לאור בחינת ההיבטים המוסריים, המשפטיים, החברתיים וכו'".
מרב ישראלי: בסעיף (3) אם החוק לתקופה קצובה אני מוסיפה את המילים: "במשך תקופת תוקפו של חוק זה"; ובתיקון לסעיף (8) במקום הגרסה הראשונה זה יהיה הגרסה השנייה.
מל פולישוק-בלוך: למה ינואר 2009?
מל פולישוק-בלוך: אני מציעה שזה לא יהיה ינואר 2009, אלא 5 שנים מיום החוק.
מל פולישוק-בלוך: מי בעד החוק כפי שהוא הוגש?
מל פולישוק-בלוך: בעד – 8 נגד – 1 (מלי פולישוק) אני רוצה לציין שחבר הכנסת אופיר פינס יגיש הסתייגות לחוק קבוע.
נסים זאב: אני גם מבקש הסתייגות ל- 3 שנים במקום 5.
מל פולישוק-בלוך: הנושא של היום, מחקר ופיתוח ימי במשרד החקלאות, או נוף חקלאי ויישומו בתעשייה.
מל פולישוק-בלוך: מי שהיה בכנס המדע שעשינו, אני הצהרתי שאנחנו נשתדל השנה לחבר את המדע והטכנולוגיה בתעשייה, כי האקדמיה- שם ביליתי הרבה שנים מחיי היא דבר מאוד מעניין, אבל בכנסת אנחנו צריכים להיות מאוד מעשיים ולראות איך אנחנו מיישמים ומחברים את תחום המדע ותחום העשייה.
מל פולישוק-בלוך: והסיבה שאיחרתי, דרך אגב, כי הייתי בכנס של חברת תעשייתית קטנה שנקראת "מייקרוסופט" והגיע המנכ"ל שלה סטיב בלמר, והוא נתן הרצאה וזה היה כל כך מרתק, שהיה קשה לצאת לפני הזמן.
מל פולישוק-בלוך: על כל פנים, מאוד יפה לראות איך שלושים חבר'ה מגיעים לחברה של מאתיים שמונים מיליון דולר, ואיך עכשיו, מי שלא יודע, חברת "גוגול" הולכת להנפיק את עצמה עם שלושים מיליארד דולר, ככה שאולי מהחקלאות תצמח לנו איזה ישועה, אני יודעת מה, אולי לא בכל כך הרבה ביליונים, אבל אנחנו צריכים לעשות מזה ביזנס.
מל פולישוק-בלוך: אז אנחנו רוצים לראות איך אנחנו עושים את ה"גוגולס" האמיתי.
מל פולישוק-בלוך: אגב, הרבה צוחקים על זה שזה בסך הכל מנוע חיפוש, ואנחנו מדברים על מנוע צמיחה.
מל פולישוק-בלוך: אז ממנוע למנוע אנחנו נעבור לחקלאות.
מל פולישוק-בלוך: גם נשמע דיווח מהמדען הראשי של משרד החקלאות פרופסור דן לבנון וגם נראה ונשמע מכם מה קורה מבחינת מחקר ופיתוח ויישומו בתעשיה, נתייחס גם לחקלאות הימית, ואני מצהירה בזאת בפתח הישיבה שאנחנו לא נעסוק כנושא בבריכות הדגים במפרץ אילת.
קריאה: אין דגים במפרץ אילת.
קריאה: יש גידול דגים בכלובים.
מל פולישוק-בלוך: סליחה, אתה צודק.
מל פולישוק-בלוך: גידול הדגים או כלובי הדגים, נגיד את זה ככה, בגידול הדגים במפרץ אילת – זה לא יהיה נושא הישיבה.
מל פולישוק-בלוך: ייתכן ונזכיר משהו, אבל זה לא הנושא, ככה שאם מישהו בא במטרה להביע את דעתו בנושא הזה אז שיתאפק עד לתאריך 13 ביולי והסיבה היא, שאז גם יהיה לפנינו דו"ח המומחים שאמורים לדון בעניין והדיון יהיה הרבה יותר ענייני ומעשי.
מל פולישוק-בלוך: כך שאני לא אוהבת לדבר יותר מדי באוויר ולכן דחינו את זה, למרות שמלכתחילה חשבנו לדבר על הנושא הזה גם.
דן לבנון: אנחנו הכנו בתור פתיחה מצגת קצרה של עיקרי הדברים של הפעילות של המדען הראשי במשרד החקלאות ומצגת קצרה בנושא מחקר ופיתוח בתעשייה ימית שהמרכז לחקלאות ימית שייך למשרד התשתיות הלאומיות.
דן לבנון: עכשיו, כמו שאני גם יודע, הועדה עומדת לבקר בשבוע הבא במנהל המחקר החקלאי – מכון וולקני שהוא גם כן זרוע של משרד החקלאות, בעצם מכון המחקר הגדול ביותר שעוסק בחקלאות.
דן לבנון: אז הנושאים שקשורים למרכז המינהל החקלאי גם מופיעים כאן בחומר שהוכן על ידי התחקירן שלכם.
מל פולישוק-בלוך: אני חייבת לכם עוד משפט אחד – ברשותך, יש כאן אני מניחה לא רק אנשי מדע אלא גם אנשי חקלאות מסביב לשולחן הזה ואני רוצה לומר לכם שבכובע נוסף שיש לי בכנסת כחברה בועדת הכלכלה, גם שם עוסקים הרבה בחקלאות, יש לכם בת ברית מאוד נאמנה למרות שהיא באה ממפלגה נורא קפיטליסטית שחלק ממנה תמיד נלחמו בחקלאים.
מל פולישוק-בלוך: אז זה לא אני.
מל פולישוק-בלוך: אז כל מה שאפשר לעזור לחקלאים – תראו בי את הכתובת.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו תמשיך.
דן לבנון: תודה רבה בשם הסקטור החקלאי.
דן לבנון: בפתח דבריי אני רוצה לציין שהתעשיה שהמדען הראשי של משרד החקלאות שעובד עבורה בעיקר זה החקלאות.
דן לבנון: זאת אומרת, הרבה פעמים גם בטרמינולוגיה החקלאית קיים המושג "תעשיית החקלאות".
דן לבנון: החקלאות היא תעשייה.
דן לבנון: תעשייה יצרנית שמייצרת.
דן לבנון: תכף נדבר עליה ונראה מה היא מייצרת ולמען מי היא מייצרת.
דן לבנון: בנוסף לכך, במדינת ישראל כקיימת והתפתחה וממשיכה להתפתח, תעשייה גדולה ומוצלחת של תשומות חקלאיות.
דן לבנון: כל המוצרים שהחקלאי צריך בשביל הפעילות החקלאית שלו התפתחה ומתפתחת ביחסי סימביוזה מאוד הדוקים עם החקלאות ועם המחקר החקלאי.
דן לבנון: התעשייה הזאת שביקשנו להזמין חלק מהתעשייה הזאת שמייצרת שתילים, זרעים, חומרי הדברה, מוצרי הדברה וכן הלאה, כבר היום הייצוא שלה יותר גדול מייצוא של מוצרי חקלאות עצמם.
דן לבנון: הוא מגיע לפי ההערכות האחרונות שאני שמעתי לסדר גודל של למעלה משלוש מאות מיליארד ארבע מאות מיליון דולר בשנה, זאת אומרת הייצוא של התשומות החקלאיות.
דן לבנון: לא הייצור –הייצור הוא פחות, הייצוא הוא יותר.
דן לבנון: זה בהחלט מתבטא גם בחקלאות בישראל וגפם בייצור לעולם כולו.
דן לבנון: אנחנו מדברים על תרומת המחקר ופיתוח החקלאי, עשינו פה עבודה ואנחנו מעדכנים אותה כל כמה שנים, על התרומה של המחקר ופיתוח החקלאי לכלכלת ישראל ולחברה בישראל, ותרומת המחקר ופיתוח החקלאי, אנחנו מדברים על כמה מדדים ואני מציע לשים לב במיוחד על מדד הפריון המצטבר.
דן לבנון: אתם רואים שפריון הייצור בחקלאות נמצא בעלייה, הפריון המצטבר נמצא בעלייה גם בשנים האחרונות – פה זה עד 2001.
דן לבנון: הנתונים הם נתונים של התמ"ס ושל בנק ישראל והפריון מצטבר בגלל שהייצור החקלאי מתקיים כאשר בעצם גורמי הייצור בחקלאיים שזה מספר העובדים, ואתם רואים, יש אפילו ירידה במספר העובדים, זה הקו האדום – התפוקה החקלאית שאתם רואים, יש עלייה בתפוקה החקלאית ומאידך גם מלאי ההון הוא קבוע.
דן לבנון: כאשר מלאי ההון הוא קבוע, מספר המועסקים קבוע ואפילו יורד והתפוקה בעלייה, זה אומר שהפריון הוא עולה.
דן לבנון: אם אנחנו מדברים על התעשיות השונות, על הסקטורים השונים בכלכלת ישראל, אנחנו אומרים שהפריון, הייצור בחקלאות, מודדים פריון ייצור, זה לא לפי בנתונים של המס ובנק ישראל.
דן לבנון: מדברים על פריון ייצור בענפים השונים.
דן לבנון: יש חקלאות, חשמל ומים, מסחר ושירותים, תעשיה, בניה תחבורה ותקשורת.
דן לבנון: הצד השמאלי זה החקלאות וזה מחולק לפי שנים.
דן לבנון: אתם רואים שפריון הייצור בחקלאות הוא כל הזמן לכל קבוצת שנים פריון הייצוא בחקלאות הוא יותר גבוה מהסקטורים האחרים, כולל התעשייה המפוארת בישראל.
דן לבנון: אנחנו מציגים כל הזמן התייעלות וגידול בסך התפוקה עם גורמי ייצור עיקריים קבועים.
דן לבנון: בר הרבה שנים כמות הקרקע שעומדת לרשות החקלאות היא קבועה, כמות המים היא קבועה, תכף נדבר על המים – גם היא רועדת, היא קבועה.
דן לבנון: מלאי ההון גם הוא קבוע אבל גם בירידה, מספר המועסקים הוא קבוע ואפילו בירידה והתפוקה ממשיכה להיות בעלייה.
דן לבנון: זאת אומרת שכתוצאה מכך זה כתוצאה מהתייעלות ופריון שאנחנו טוענים, ולא רק אנחנו, זו תוצאה שמוסברת על ידי יידע.
דן לבנון: יידע באופן הכללי של המילה שזה תוצאות של מחקר, תוצאות של השכלה גבוהה, תוצאות של הדרכה והבהרת ידע, אימוץ יידע בכל התחומים.
דן לבנון: כתוצאה מכך החקלאות מבחינת יעילות הייצוא ולכן גם יעילות הייצור של החקלאות יצא לה שם בכל העולם.
דן לבנון: בכל העולם אנחנו נחשבים למדינה מובילה בעניין הזה גם בקרב מדינות מפותחות.
דן לבנון: היום מבקר בישראל שר החקלאות האוסטרלי.
דן לבנון: האוסטרלים כמו שכולם יודעים, מעצמה בחקלאות.
דן לבנון: בהרבה תחומים של החקלאות האינטנסיבית, שימוש יעיל במים, דברים כאלה, הם רוצים שיתוף פעולה איתנו.
דן לבנון: הם רוצים ללמוד מאיתנו, בגלל שהיעילות שלנו נחשבת לבין הגבוהות ביותר בעולם.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא מאבדים את הרקורד שיש לנו בעולם?
דן לבנון: אם אנחנו, עוד מעט נדבר על ההשפעות שלנו, אם המגמה של השנתיים וחצי האחרונות תימשך אנחנו עלולים לאבד.
דן לבנון: עדיין לא איבדנו.
דן לבנון: עכשיו פה אתם רואים איך הגידול בתפוקה, מי הם בעצם הנהנים מהגידול בתפוקה.
דן לבנון: אתם רואים – הקו הצהוב – זה התפוקה בחקלאות, מדד התפוקה, כמותית הגידול בתפוקה.
דן לבנון: הסגול – מדד המחירים לצרכן.
דן לבנון: השינוי של מדד המחירים לצרכן בשנים האלה משנת 91'-2001 והקו הכחול זה המחירים הריאלים של התוצרת החקלאית.
דן לבנון: זאת אומרת, כמות הייצור בעצם בחקלאות ירדה, כתוצאה מכך שיש יותר כמות בשוק המקומי וגם בשווקים העולמיים יש באופן כללי היצע יותר גדול של תוצרת חקלאית כתוצאה מכך המחירים יורדים.
דן לבנון: מי שמרוויח זה הצרכן ומי שמפסיד זה החקלאי.
דן לבנון: החקלאי צריך לייצר יותר כדי שתישאר לו אותה ההכנסה.
נושא המים: הרבה מדברים על החקלאות כזוללת מים של המדינה .
נושא המים: אז פה אנחנו מראים על השימושים במים.
נושא המים: הצבע הורוד – זה סך הכל המים.
נושא המים: הצבע התכלת – המים השפירים והחום – זה מים שוליים, מים מליחים שלא מתאימים לשתייה, וקולחין מטוהרים.
נושא המים: תראו מה היה ב-1980 שכמעט כל המים היו מים שפירים.
נושא המים: תראו ב-1990 רואים מגמה של ירידה כוללת בכמות המים.
נושא המים: תזכרו שכמות הייצור גדלה וכמות המים שהשתמשנו ירדה.
נושא המים: תראו את הירידה בכמות המים השפירים והעלייה בכמות המים השוליים שאנחנו משתמשים בהם ותראו את המצב ב-2001.
נושא המים: עוד המשך – ירידה משמעותית ביותר, והיתה שנת בצורת, היו שנות קיצוצים במכסות המים לחקלאות.
נושא המים: אז בשנת 2001 תראו את הירידה הכוללת בכמות המים בחקלאות כתוצאה מהקיצוץ.
נושא המים: השימוש במים הצטמצם, השימוש בשפירים הצטמצם בצורה דרסטית והשימוש במים שוליים עלה וכתוצאה מכך הצליח הייצור החקלאי ב-2001 לא קטן.
נושא המים: מדברים הרבה על ההשפעה של החקלאות על הסביבה ובין היתר מדברים על החקלאות כגורם שעלול להיות מזהם את הסביבה ובין היתר מדברים על דשנים ועל חומרי הדברה.
נושא המים: יש פה נתונים על הצריכה בחקלאות של דשנים וחומרי הדברה, נתוני התמ"ס, נתונים שונים וחומרי הדברה בכמויות.
נושא המים: תראו את הירידה המשמעותית בצריכה בחומרי הדברה בשנים האלה וגם הירידה בשנים.
נושא המים: זאת אומרת שהייעול בשימוש הראנו פה, ייעול שימוש במים, ייעול בשימוש גם בחומרי הדברה ודשנים וכתוצאה מכך גם החשש לזיהום הסביבה יותר קטן.
דן לבנון: החלופה זה שימוש יותר יעיל.
דן לבנון: פשוט שימוש יותר יעיל.
דן לבנון: כשנגיע תכף לנושא המחקר נראה איך אנחנו מתמודדים עם זה.
דן לבנון: עכשיו, הצגנו פה בעצם את תרומת המחקר לחקלאות וכתוצאה מכך את התייעלות החקלאות.
דן לבנון: עכשיו, איך אנחנו נערכים בקצרה: אנחנו אומרים שהמנוף החקלאי מתמקד היום בשלוש קטגוריות: ההתמודדות בשווקים – החקלאות שלנו כמו כל ענפי המשק מתמודדת בשווקים, גם בשוק המקומי וגם בשווקי הייצוא עם מתחרים בכל העולם.
דן לבנון: המים – הנושא הבעייתי בישראל, וזה נהפך אקוטי במיוחד בשנים האחרונות.
דן לבנון: בשנה האחרונה היתה גשומה יחסית, אבל עברנו הרבה שנים רצופות של בתורת והיה קיצוץ במכסות המים של חמישים אחוז, קיצוץ במים שפירים.
דן לבנון: חיסכון בכוח אדם – המועסקים בחקלאות, בגלל שיש בעיה רצינית של מציאת עובדים לחקלאות כתוצאה מכך שיש מחסור בעובדים.
דן לבנון: ישראלים ברובם בחלק מעבודות החקלאות לא עובדים ויש עובדים זרים ואנחנו צריכים גם פה לנסות להתייעל ולהעסיק פחות כוח אדם.
דן לבנון: כדי להיערך מול האתגרים שפה ציינתי, אנחנו בונים פה את תוכנית המחקר, יש לנו פרוייקטים מיוחדים של מחקר שאנחנו מוציאים בשבילם כל עוד קוראים מזמינים הצעות מחקר, מכל שיכול להציע הצעות מחקר גם ממינהל המחקר החקלאי של משרד החקלאות וגם מכל האוניברסיטאות, כל מכוני המחקר וכל מי שמוכן לעשות מחקר חקלאי בישראל.
דן לבנון: אז יש לנו פרוייקט מחקר של שימוש בקולחין ללא שינוי במים.
דן לבנון: יש לנו פרוייקט מחקר מיוחד על הפחתת חומרי הדברה, פרוייקט מחקר מיוחד של הפחתת השימוש בחומרי הדברה ושמירה על איכות הסביבה.
דן לבנון: הכוונה היא – שיטות ממשק ידידותיות לסביבה.
דן לבנון: אנחנו רוצים גם להיות ידידותיים לסביבה וגם להבטיח שלא יישארו שארים של חומרי הדברה על התוצרת.
דן לבנון: הבריאות יחד עם בריאות הסביבה.
דן לבנון: אנחנו רוצים שגם לצרכן תגיע תוצרת נקייה מחומרי הדברה.
דן לבנון: זה בעצם היעד – תוצרת נקייה לצרכן ושמירה על איכות הסביבה.
דן לבנון: ויש לנו פרוייקטים ייעודיים של מה שאנחנו קוראים "הדברה משולבת" שימוש בפחות חומרי הדברה.
דן לבנון: עוד חלק מהפעילות זה גידולים אורגניים, שזה בכלל גידולים ללא שימוש בחומרי הדברה, ובדשנים כימיים בכלל.
דן לבנון: פרוייקטים להפחתת השימוש ביד אדם להגברת המיגון וכדומה.
דן לבנון: איכות תוצרת חקלאית – מספר פרוייקטים שבאים לשפר את התוצרת.
דן לבנון: רק לאחרונה היה לנו כנס משותף למשרד המדע, משרד התמ"ס ומשרד החקלאות, עשינו כנס במסגרת הערכת משוב על האיכות של התוצרת.
דן לבנון: על טעמים וארומה בתוצרת.
דן לבנון: אנחנו רוצים לשפר גם את הטעם וגם את הארומה.
דן לבנון: אומרים לנו "אתם מייצרים תוצרת יפה, אבל העגבניה זה לא העגבניה שהיתה פעם".
דן לבנון: איך חוזרים לטעם של העגבניה?
דן לבנון: יש לנו פרוייקטים מיוחדים שעוסקים בבתי צמיחה.
דן לבנון: אחד האמצעים שאנחנו מצאנו בחקלאות להגברת היעילות, אחד מהדברים שגורמים לנו להמשיך ולהתפתח בכיוון של היעילות זה מעבר לבתי צמיחה.
דן לבנון: יותר ויותר גידולים עוברים מה שאנחנו קוראים "שטח פתוח" שאתה חשוף לפגעי הטבע ואתה פחות יכול לתכנן למערכות סגורות מכוסות ביריעות, מכוסות ברשתות, סגורות בפני פגעי טבע, סגורות הרבה פעמים גם מפני מזיקים וכתוצאה מכך התוצרת יותר טובה והיבולים יותר גבוהים וזה מאפשר לנו להתחרות וזה תחום שאנחנו משתדלים לפתח.
דן לבנון: אנחנו שמים דגש על ייצוא ולכן אנחנו מנסים לפתח כל הזמן מוצרים חדשים, מוצרים שהם פחות מוכרים בשוק ולמצוא נישות חדשות בשוק גם מבחינת המוצר החדש וגם מבחינת מוצרים שבאים בעיתוי חדש.
דן לבנון: למשל יש ירקות ופרחים שקיימים בשווקים האירופאים במועדים מסויימים ופחות קיימים במועדים אחרים, אנחנו יש לנו יתרונות, אנחנו יכולים לגדל בחורף, אנחנו יכולים להיכנס בעיתוי שאחרים לא יכולים להיכנס, ועל זה אנחנו מבססים הרבה את הייצוא שלנו בענפי הפרחים, ירקות, צמחים וכדומה.
דן לבנון: אנחנו שמים דגש על עוד מספר נושאים שאני אעבור עליהם רק בקצרה, ואם יש שאלות אני אוכל גם לפרט.
דן לבנון: כשאנחנו כותבים כאן: "מחקרי הייטק", אז שואלים אותי איפה ההייטק של החקלאות.
דן לבנון: אנחנו בחקלאות נמצאים בעיצומה של מה שאנחנו קוראים "מהפכת הביוטכנולוגיה" ו"המהפכה של המוצרים המהונדסים".
דן לבנון: יש פה בעניין הזה בעיה, כי הנושא הזה שנוי במחלוקת בעולם, במיוחד באירופה, יש בעיה בנכונות של הציבור לקבל את המוצרים האלה.
מל פולישוק-בלוך: עשינו ישיבה ספציפית לנושא הזה.
דן לבנון: אני יודע.
דן לבנון: והנכונות של הציבור לקבל את המוצרים האלה – יש דעות לכאן ולכאן.
דן לבנון: בכל אופן, עובדתית – הייצור של המוצרים האלה בעולם הולך וגדל, בעיקר מובילה את זה ארה"ב.
דן לבנון: ברוב הגידולים הקונבנציונליים כבר היום הם גידולים מהונדסים וממשיכות אחריה המדינות המתפתחות כמו סין, הודו, דרום-אמריקה וכדומה.
דן לבנון: אנחנו בישראל עוסקים בזה במחקר.
דן לבנון: בפועל בישראל בגידולים חקלאיים אפשר להגיד כמעט לא מגדלים, או לא מגדלים בכלל גידולים מהונדסים, כי אנחנו יודעים שהשוק האירופאי לא מוכן לראות את זה.
דן לבנון: היות שהשוק האירופאי לא מוכן לראות את זה וזה שוק הייצוא שלנו, אנחנו בינתיים גם לא מכניסים את זה לשוק המקומי.
דן לבנון: היות ואנחנו רוצים לבנות מוצרים לייצוא, עם דגש על ייצוא, יש לנו מסגרת שנקראת "מוקול השיווק", שאנחנו מחפשים יעדי שיווק ומנסים להתאים את המוצרים או לפתח את המוצרים המתאימים בדיוק לאותם יעדי שיווק.
דן לבנון: בחקלאות יש לנו מסגרת משותפת, לנו – למדען הראשי של משרד החקלאות ולחברים שלנו – המדען הראשי של משרד התמ"ת, ואנחנו ביחד מפעילים נוף עיסקי מול חברות.
דן לבנון: אנחנו מפעילים פרוייקטים של מחקר ופיתוח להעביר מכל הפרוייקטים שדיברנו עליהם עד עכשיו שהיו בעצם מחקר ופיתוח ציבורי לטובת כמה חקלאים.
דן לבנון: במקרה הזה אנחנו עובדים עם כמה חברות שמעוניינות לפתח מוצרים ייחודיים שהקניין הרוחני, היידע, הפטנטים, יהיו רכושם.
דן לבנון: משרד המדען הראשי והתמ"ת מממן חברות שמייצרות, כמו שאמרתי קודם, תשומות חקלאיות, בין היתר – חברות הזרעים, מוכרות כחברות תעשייתיות אצל המדען הראשי והתמ"ת וממומנות על ידיהן, אבל יש חברות חקלאיות של שתלנים, מוצרי משתלה וכדומה, שהמדען הראשי מהתמ"ת, מעביר אותן אלינו, ואז יש לנו צוות משותף שעוסק בנושא.
דן לבנון: אנחנו מממנים את זה ממקורות תקציביים שלנו, של משרד החקלאות, והמערכת המטפלת, המערכת המתקשרת, המערכת המשלמת וגובה תמלוגים, היא המערכת של המדען הראשי של משרד התמ"ת.
דן לבנון: צוות משותף שלנו עוסק בנושא.
דן לבנון: נוסף לכך יש לנו מלגות מחקר בינלאומיות.
דן לבנון: הקרן הגדולה והמובילה היא קרן מחקר דו-לאומית עם ארה"ב, שאנחנו מנהלים אותה כבר למעלה מעשרים שנה.
דן לבנון: הקרן הזאת פועלת על סמך השקעה של שתי המדינות מהפירות של הענף אנחנו מבצעים את המחקרים, ויש לנו מועצת מנהלים משותפת וועדות שיפוט משותפות, וכל הצעות המחקר הן הצעות משותפות של חוקר מארה"ב וחוקר מישראל.
דן לבנון: יש לנו קרנות מחקר בהיקפים יותר קטנים עם מדינות אחרות.
דן לבנון: קצת עם הולנד, קצת עם סין.
דן לבנון: אנחנו מאוד מבוקשים.
דן לבנון: כל מי שמגיע לכאן רוצה לעשות איתנו קרן משותפת למחקר בחקלאות.
דן לבנון: המגבלה היחידה שלנו היא לממן את זה.
דן לבנון: פשוט, חד-וחלק.
דן לבנון: היום יש לנו פגישה עם שר החקלאות האוסטרלי, אני יודע שרוצים להציע לנו קרן משותפת, יש לנו משא-ומתן עם קנדה, גם הם רוצים להציע לנו קרן משותפת.
דן לבנון: יש מדינות בתוך ארה"ב שאנחנו פרט לשיתוף פעולה עם ארה"ב הפדרלית, יש גם מדינות בתוך ארה"ב שהם מדינות גדולות בזכות עצמן שמשתפות איתנו פעולה וגם שם אנחנו מוצאים דרכים בצורה כזאת או אחרת, כדי לקיים איתם מערכת מחקר משותפת.
דן לבנון: אנחנו מאוד מחוזרים בעניין הזה, ויש לנו מגבלה קשה מאוד של אמצעים להמשיך במגמה הזאת.
דן לבנון: הבאתי לכאן כמה דוגמאות קצרות: פלפל איכותי לייצוא – ענף שהתפתח בשנים האחרונות.
דן לבנון: כמעט כל חקלאות המושבים בערבה – למי ביקר שם – מבוסס על המוצר הזה, מיוצא לאירופה ולארה"ב וגם כולם רואים אותו בארץ.
דן לבנון: זה מוצר שהתפתח בשבע-שמונה השנים האחרונות.
דן לבנון: לא הדגשתי פה, אבל מערכת המחקר ופיתוח כוללת פה פרט למינהל המחקר החקלאי, האוניברסיטאות, יש לנו מערכת מאוד ייחודית של מחקר ופיתוח אזוריים, בעיקר בפריפריה.
מל פולישוק-בלוך: זה משותף לכם או למשרד המדע?
דן לבנון: זה משותף לנו.
דן לבנון: המחקר ופיתוח הפריפריאלים הם שייכים לקרן הקיימת לישראל ומשרד החקלאות.