GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר דן בלומברג: אצלנו במעבדה פועלים שישה תלמידי תואר שלישי, 14 תלמידי תואר שני ועשרות תלמידי תואר ראשון.
ד"ר דן בלומברג: הדבר העיקרי היום, שכל אנשי האקדמיה יסכימו אתי, הוא המחסור במלגות מחקר.
ד"ר דן בלומברג: ללא מלגות הסטודנטים לא ישבו במעבדות ולא יקצו את הזמן הדרוש כדי ללמוד את התחומים האלה.
ד"ר נח ברוש: אני רוצה לפנות תחילה לדור הצעיר שנמצא כאן.
ד"ר נח ברוש: הנושא הוא דווקא העניין של אילן רמון, שהכרתי אותו היטב.
ד"ר נח ברוש: כשנודע לי שמתכוונים לשגר אסטרונאוט ישראלי, מייד שלחתי מכתב לסוכנות החלל והתנדבתי.
ד"ר נח ברוש: קיבלתי מכתב בו נאמר לי שיפנו אליי במידת הצורך.
ד"ר נח ברוש: לאחר מכן נודע לי שאני מספר 27 ברשימה של המתנדבים.
ד"ר נח ברוש: לא הצלחתי להיות ראשון, אבל הייתי בין הראשונים.
ד"ר נח ברוש: אני מקווה שבכל זאת זה ייצא לפועל.
ד"ר נח ברוש: אני רוצה לדבר על פעילויות באוניברסיטת תל-אביב שקשורות לנושא חלל ושאני קשור אליהם בצורה זו או אחרת.
ד"ר נח ברוש: נושא אחד הוא נושא של מטאורים, גופים קטנים שפוגעים באטמוספירה של כדור הארץ.
ד"ר נח ברוש: חלק מגיעים מפני כדור הארץ.
ד"ר נח ברוש: הנושא השני הוא גופים שקרובים לכדור הארץ ועלולים לסכן אותו.
ד"ר נח ברוש: מוקד הידע בתחום הזה שפועל באוניברסיטת תל-אביב הוא במימון ובתמיכה של משרד המדע והטכנולוגיה וסוכנות החלל.
ד"ר נח ברוש: הדבר השלישי הוא שיתוף פעולה בין-לאומי בבניית מכשירי מחקר חלליים, שגולת הכותרת שלהם היא "טאווקס".
ד"ר נח ברוש: הנושא של המטאורים החל מפעילות של נאס"א וחיל האוויר האמריקני ב-1998-1999.
ד"ר נח ברוש: הבאנו לכאן מטוסי תצפית של נאס"א שפעלו מישראל, בסביבת ישראל, יחד עם גורמים ישראלים עם מכשירי מכ"מ מאוד מתקדמים של חיל האוויר, שהצלחנו לקבל אישור להשתמש בהם.
ד"ר נח ברוש: צפינו בתופעות מטאוריות באטמוספירה הגבוהה.
ד"ר נח ברוש: נעשו גם תצפיות מהקרקע.
ד"ר נח ברוש: בשקף אפשר לראות צוות קנדי-אמריקני והאיש שרוכן מעל המצלמה הוא גנרל וורדן, שחלק מהאנשים כאן מכירים אותו, ושקשור לתוכניות חלל מתקדמות.
ד"ר נח ברוש: ראינו שהציוד הזה מאוד טוב וגם אנחנו רכשנו ציוד כזה.
ד"ר נח ברוש: למעשה יש לנו היום ציוד שמאפשר לנו לעקוב אחר מטאורים ולגלות אותם אוטומטית.
ד"ר נח ברוש: בשקף שמוצג עתה יש תמונה של מטאור כזה משנת 2002.
ד"ר נח ברוש: הדבר היפה במיוחד, שהתגלה דווקא על ידי החלק הישראלי, הוא שתופעות כאלה אפשר לראות לא רק בגובה של 100 ק"מ, אלא גם בגובה של 200 ו-300 ק"מ.
ד"ר נח ברוש: בשקף יש דוגמה לתצפיות מכ"מ שנעשו מישראל עם מכשיר מכ"מ מאוד מתוחכם, שמראה הדי מכ"מ בגובה מאוד גדול.
ד"ר נח ברוש: נתונים כאלה אין בשלב זה לאף מדינה בעולם, למרות שהאמריקנים בונים עכשיו כמה מכשירי מכ"מ למטרה זו במיוחד.
ד"ר נח ברוש: יש כמובן צד חיובי וצד שלילי לנושא הזה.
ד"ר נח ברוש: שיתוף הפעולה עם חיל האוויר הוא קצת בעייתי.
ד"ר נח ברוש: לא תמיד מכשירי המכ"מ הם זמינים, כי הם צריכים לעשות את העבודה שלמענה הם יועדו.
ד"ר נח ברוש: אנחנו צריכים מכ"מ ייעודי ולפתח תחנות רובוטיות וכו'.
ד"ר נח ברוש: מוקד הידע שנוסד לפני למעלה משנה מהווה נקודת קצה לממשל בנושא של גופים שמאיימים על כדור הארץ, אבל גם לפתח מודעות ציבורית.
ד"ר נח ברוש: אני רוצה להזכיר שגופים בגדלים שונים פגעו ופוגעים בכדור הארץ.
ד"ר נח ברוש: גוף מסוים כזה הביא להכחדת הדינוזאורים לפני 65 מיליון שנה.
ד"ר נח ברוש: גופים כאלה עלולים ליפול בכל רגע.
ד"ר נח ברוש: המכתש שאתם רואים בשקף שמוצג עתה נמצא באריזונה.
ד"ר נח ברוש: זה מכתש יחסית גדול שנוצר על ידי גוף שגודלו 50 מטר בסך הכל.
ד"ר נח ברוש: אם הפגיעה לא היתה באריזונה, אלא במנהטן, זה לא היה נראה טוב.
ד"ר נח ברוש: אנשים שאמונים על הדברים האלה הקימו איזשהו סולם של סכנה, שתלוי גם בגודל של הגוף וגם בסבירות שהוא יפגע בנו.
ד"ר נח ברוש: מי שקורא "מעריב" קרא אתמול את המאמר שמתאר את המקרה שמר הר-אבן הזכיר.
ד"ר נח ברוש: לפני כשבועיים קיבלנו הודעה על גוף שעלול להתנגש בכדור הארץ בטווח של 24 שעות.
ד"ר נח ברוש: כמובן שהידיעה עברה מאתנו, ממוקד הידע, למנהל סוכנות החלל, שיידע את הגורמים האמונים.
ד"ר נח ברוש: זה לא משום שיש הרבה מה לעשות אם פגיעה כזאת מתרחשת בטווח של 24 שעות.
ד"ר נח ברוש: אנחנו אמונים לבדוק את הדברים האלה ולראות אם הם עומדים להתנגש בכדור הארץ.
ד"ר נח ברוש: למרבה המזל למחרת, לאחר תצפיות נוספות, התברר שהאיום נדחה והסכנה חלפה בשלב זה.
אליעזר זנדברג: אחר כך הוא צלצל אליי ואמר שאני לא צריך לדאוג.
ד"ר נח ברוש: מוקד הידע מבצע תצפיות באסטרוידים כאלה שמאיימים על כדור הארץ עם טלסקופ של מטר אחד ועם טלסקופ חדש ייעודי שרכשנו במימון משרד המדע.
ד"ר נח ברוש: לא היה לנו מספיק כסף להתקין אותו בבית מכובד ולכן התקנו אותו בצריף רעוע שיש לנו בחצר.
ד"ר נח ברוש: אנחנו מקווים שבשנה הקרובה נשדרג את זה לכיפה אמיתית ונוכל לעשות תצפית לכל כיווני השמים.
ד"ר נח ברוש: מחקרים תיאורטיים מתבצעים בנושאים קרובים בחוג לגיאופיסיקה ומדעים פלנטריים.
ד"ר נח ברוש: יש כמובן גם פעילות חינוכית, כנסים ואתר אינטרנט שמתעדכן באופן רצוף.
ד"ר נח ברוש: אנחנו מקווים שנצליח להכניס גם תלמידי תיכון לעבודת חיפוש האסטרוידים, משום שמאגר הידע מאוד גדול ואפשר לעשות את זה מבתי ספר, אם רק יתנו לנו את המימון הדרוש.
פרופ' דינה פריאלניק: אני מהחוג לגיאופיסיקה ולמדעים פלנטריים באוניברסיטת תל-אביב.
פרופ' דינה פריאלניק: זאת המחלקה היחידה באוניברסיטאות בארץ שעוסקת בתחום מדעים פלנטריים, תחום שחוקר את מערכת השמש וכל סוגי העצמים שנמצאים בתוכה.
פרופ' דינה פריאלניק: הקבוצה שלנו עוסקת בעיקר במחקר של כוכבי שביט.
פרופ' דינה פריאלניק: אלה גופים מאוד קטנים במערכת השמש, כמוהם יש מיליארדים בחלק החיצוני של מערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק: המיוחד בהם הוא שהם נוצרו כשמערכת השמש נוצרה והם נשמרו פחות או יותר ללא שינויים במשך זמן החיים של מערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק: מידי פעם גוף כזה חודר פנימה, כלומר עובר למסלול קרוב לשמש ואז הוא פולט חומרים שונים, כמו אדי מים, גרגירי אבק ונוצר שובל גדול שממנו ניתן שמו של כוכב מסוג זה.
פרופ' דינה פריאלניק: החשיבות של חקר כוכבי שביט מתחלקת לשלושה חלקים עיקריים: 1.
פרופ' דינה פריאלניק: מחקר כוכבי שביט - אנחנו מקווים ללמוד על מערכת השמש על-ידי חקר החומר שנפלט מהגופים האלה.
פרופ' דינה פריאלניק: 2.
פרופ' דינה פריאלניק: גופים כאלה מתנגשים מידי פעם בפלנטות, בכוכבי הלכת של מערכת השמש, כמו הפגיעה של כוכב השביט בצדק לפני כעשר שנים.
פרופ' דינה פריאלניק: על ידי זה הם גורמים לקטסטרופות מהסוג של הכחדת דינוזאורים ומאורעות מהסוג הזה.
פרופ' דינה פריאלניק: דבר שני, חושבים שבכוכבי השביט שבהם היו מים בראשית מערכת השמש התפתחו המולקולות הביולוגיות הראשונות, כלומר צורות החיים הפרימיטיביות ביותר.
פרופ' דינה פריאלניק: על-ידי פגיעה של כוכבים כאלה בכוכבי לכת אחרים, כמו גם כדור הארץ, הובאו המולקולות הביולוגיות הראשונות האלה והתפזרו במערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק: חושבים שכך זה קרה גם במערכות האחרות וכך התחילו להתפתח החיים.
פרופ' דינה פריאלניק: אפשר לומר שיש קשר הדוק בין מחקר כוכבי השביט למחקר של התפתחות החיים.
אופיר פינס-פז: בעצם הכל נוצר מקטסטרופה.
פרופ' דינה פריאלניק: גולת הכותרת של המחקר בכוכבי שביט היא משימות החלל לכוכבי שביט.
פרופ' דינה פריאלניק: היו מספר כאלה, חלקם הצליחו וחלקם נכשלו, בדיוק כמו משימות החלל למאדים.
פרופ' דינה פריאלניק: כדי לתכנן משימות חלל אנחנו זקוקים מצד אחד למידע על כוכבי שביט, כי אלה מבצעים הנדסיים מאוד מסובכים.
פרופ' דינה פריאלניק: מצד שני, ממשימות החלל לומדים הרבה דברים על כוכבי שביט וזה משמש אותנו להמשך המחקר.
פרופ' דינה פריאלניק: משימות חלל דורשות תקציבים אדירים שמדינת ישראל לא יכולה להשקיע ולכן אנחנו שותפים בדרך עקיפה על-ידי תמיכה בשלושה תחומים: תצפיות, מחקר מעבדתי ומחקר תיאורטי.
פרופ' דינה פריאלניק: המחקר המעבדתי שמתקיים בחוג שלנו כולל מעבדה שבה משחזרים את התנאים שבהם נוצרו הגופים במערכת השמש, כלומר תנאים של טמפרטורה נמוכה ולחצים נמוכים, ומנסים ליצור חומר.
פרופ' דינה פריאלניק: החומר העיקרי שממנו עשוי כוכב שביט זה קרח ולכן מנסים ליצור קרח בתנאים האלה ולחקור את תכונותיו ולהבין איך כוכבי שביט נוצרו ואיך יכול להיות שיתפתחו בהם מולקולות מסובכות יותר.
פרופ' דינה פריאלניק: סוג אחר של מחקר הוא הדמיה ממוחשבת.
פרופ' דינה פריאלניק: בונים מודל ממוחשב של כוכב שביט עם כל התהליכים הפיסיקליים והכימיים שמתרחשים בתוכו, ובעזרת המחשב עוקבים על ההתפתחות שלו וכך מנסים להבין מה קורה, כלומר ממה בנוי כוכב שביט ואיך הוא פועל.
פרופ' דינה פריאלניק: ההיזון החוזר בין שלושת סוגי המחקר יחד עם משימות החלל יביא אותנו להבנת הגופים האלה ואולי להבנת התחלת החיים בראשית מערכת השמש.
פרופ' דינה פריאלניק: המבצע הקרוב אמור להתקיים ב-26 בפברואר אז תשוגר חללית בשם "רוזטה".
פרופ' דינה פריאלניק: מדובר במבצע מאוד גדול שהכנתו ארכה כעשר שנים ויותר.
פרופ' דינה פריאלניק: המבצע הוא של סוכנות החלל האירופית.
פרופ' דינה פריאלניק: אנחנו קשורים ישירות לחלק מהמכשירים שמותקנים על החללית הזאת.
פרופ' דינה פריאלניק: החללית אמורה לפגוש בכוכב שביט רק בעוד עשר שנים, כך שב-2014 אנחנו מצפים לקבל תוצאות מהמבצע הזה .
פרופ' דינה פריאלניק: מבצע נוסף שישוגר בסוף השנה הזאת, דצמבר 2004, הוא מבצע של נאס"א.
פרופ' דינה פריאלניק: הרעיון הוא לשלוח גוף שיתנגש בשביט ויגרום שם למכתש מהסוג ששביטים גורמים בכדור הארץ או בפלנטות אחרות, ולחקור מה קורה לעומק ומה פיצוץ כזה עלול לגרום.
פרופ' דינה פריאלניק: אנחנו קשורים למבצע הזה על-ידי זה שאנחנו עושים את המודלים שגם מנבאים את מה שעלול לקרות וגם מנחים את תכנות המחשב.
פרופ' דינה פריאלניק: התוצאות של המשימה זאת אמורות להתקבל הרבה יותר מהר, ב-4 ביולי 2005.
פרופ' דינה פריאלניק: בחוג שלנו יש קבוצה של 15 אנשים, תלמידי מחקר, שעובדים בתקציבים מזעריים.
פרופ' דינה פריאלניק: יש עניין גדול מאוד, שבחלקו כנראה נוצר כתוצאה מהמבצע של מעבורת "קולומביה".
פרופ' דינה פריאלניק: יש הרבה עניין ופניות רבות ללמוד את הנושא הזה ולהשתלב במחקר, אבל – כמו שאמרו כל קודמיי - אנחנו זקוקים לתקציב.
פרופ' יורם זבירין: יושבי הראש של המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, מר רקאנטי ואלוף במיל.
פרופ' יורם זבירין: איתן בן-אליהו, מצטערים שנבצר מהם להשתתף בישיבה.
פרופ' יורם זבירין: אלוף במיל.
פרופ' יורם זבירין: איתן בן-אליהו הצטרף למוזיאון לפני כשנה והוא הביא אתו תפנית בכיוון המחשבה והפעילויות שלנו.
פרופ' יורם זבירין: בין השאר הוא אחראי לזה שליווינו את התוכנית לחקר החלל, תעופה ואסטרופיסיקה ועכשיו המוזיאון נקרא "המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל".
פרופ' יורם זבירין: לאחר שיגור המעבורת והאסון שקרה החלטנו שמן הראוי לקרוא את התוכנית על שם אילן רמון וצוות ה"קולומביה", זיכרונם לברכה.
פרופ' יורם זבירין: פנינו למשפחה וקיבלנו את ההסכמה והתמיכה שלהם.
פרופ' יורם זבירין: אנחנו חושבים שהתוכנית יאה והולמת למורשת של אילן רמון.
פרופ' יורם זבירין: התוכנית היא בעיקרה חינוכית והיא משלבת עבודה עצמית במעבדות, בתצפיות, במדידות וגם בבניית מודלים שבני הנוער משתתפים בהן.
פרופ' יורם זבירין: זה משולב כמובן עם יתר הדברים בתערוכה, כמו גם במוזיאונים אחרים למדע בארץ.
פרופ' יורם זבירין: מדובר במוצגים שהם אינטראקטיביים ומאפשרים את החוויה ואת ההתנסות.
פרופ' יורם זבירין: בשנה הזאת היתה לנו פעילות רבה של הרצאות לציבור שמשכה קהל רבה.
פרופ' יורם זבירין: גם באולימפידע, שהיא תחרות מדעית לנוער, הנושא השנה הוא נושא החלל.
פרופ' יורם זבירין: האולימפידע משקפת את מה שאנחנו רוצים לעשות במוזיאון – למשוך כמה שיותר בני נוער מכל רחבי הארץ ומכל המגזרים, אנחנו מדברים על עשרות אלפים, לעסוק בנושאים של מדע וטכנולוגיה.
פרופ' יורם זבירין: המצטיינים עולים לשלב הגמר שכולל סדנאות וחידון הגמר, כמו במתכונת חידון התנ"ך.
פרופ' יורם זבירין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם גופים אחרים, כמו למשל המכון לחקר החלל בטכניון וסוכנות החלל הישראלית.
פרופ' יורם זבירין: אנחנו בקשר גם עם מרכז הצפרות, שבראשו עומד ד"ר יוסי לשם.
פרופ' יורם זבירין: אחת התוכניות הראשונות היא לעשות פעילות בבתי ספר כאן, בארצות הברית וברוסיה.
פרופ' יורם זבירין: מתכוונים ליצור כך שיתוף פעולה בין-לאומי בתחום הזה.
פרופ' יורם זבירין: אנחנו מקווים שכל הפעילות הזאת תביא בסוף את המדענים לכל הצוותים שדיברו קודם.
אליעזר זנדברג: הקונספט אולי מתחיל מכך שמדינת ישראל היא מדינה קטנה, אבל החלל שמעלינו הוא אין סופי.
אליעזר זנדברג: אנחנו רואים כיוון ברור של תנועה לחלל שמתבצעת על-ידי המדינות שמאתרות כל הזמן עניינים.
אליעזר זנדברג: חלק מזה הוא תחום הלוויינות.
אליעזר זנדברג: מעבר ללוויינות צבאית יש תוספת של לוויינות אזרחית בעלת משמעויות כלכליות.
אליעזר זנדברג: זה שוק שהולך ומתפתח ותעשיית ישראל צריכה להיות חלק ממנו.
אליעזר זנדברג: בעניינים האלה אנחנו ממוקמים במקום עם פוטנציאל לא רע.
אליעזר זנדברג: מבחינת יכולות מוחשיות וביצועיות אנחנו במקום שמאפשר להגדיל את הפוטנציאל ולהוציא ממנו עוד.
אליעזר זנדברג: אני אתן דוגמה מחקלאות מדייקת, שאנשים לא כל כך מודעים לה.
אליעזר זנדברג: יש ויכוח גדול בעולם אם לאפשר מזון מהונדס גנטית או לא.
אליעזר זנדברג: האירופאים מתנגדים לזה והאמריקנים טוענים שכן.
אליעזר זנדברג: המקטרגים אומרים בין היתר שיבואו חרקים שילמדו להתגבר על המזון המהונדס ואז לא יהיה מה לעשות.
אליעזר זנדברג: האמריקנים אומרים שהם יחייבו כל חקלאי שמגדל מזון מהונדס לגדל בחלק מסוים של השדות חיטה שהיא לא מהונדסת, על מנת לשמר את האיכויות.
אליעזר זנדברג: השאלה היא איך מפקחים.
אליעזר זנדברג: התשובה היא שהפיקוח יהיה מהחלל.
אליעזר זנדברג: ההערכה היא שלוויין יוכל לומר מי מרמה ומי מקיים.
אליעזר זנדברג: בהודו למשל, בכפרים המרוחקים, עוברים 50,000 אנשים בשנה טיפולים רפואיים כאשר הרופא יושב במרחק של מאות ואלפי קילומטרים מהמקום בו אותו אדם נבדק.
אליעזר זנדברג: בתחום התקשורת - כל מי שמשתמש בטלפון סלולארי יודע במה מדובר.
אליעזר זנדברג: גם תקשורת בין לוויינים היא תחום שמתפתח לצורך איסוף מידע מדויק על דברים מסוים.
אליעזר זנדברג: גם ניטור, איכות סביבה, נדידת ציפורים ועוד הם דברים שמגיעים לפעולות קרקעיות ליישומים כלכליים.
אליעזר זנדברג: אנחנו יכולים להיות שם.
אליעזר זנדברג: האירופאים מפתחים היום רשת שנקראת "גליליאו" שאמורה להיות רשת מתחרה ל-GPS האמריקני.
אליעזר זנדברג: מדובר ב-30 לוויינים בהיקף של כ-5 מיליארד יורו.
אליעזר זנדברג: אנחנו מנסים להיות בתוך העניין הזה.
אליעזר זנדברג: המטרה שלנו היא לשדרג את המעמד שלנו בסוכנות החלל האירופאית, על מנת שנוכל לקבל לפה, לפחות כקבלני משנה, חלק מהפעילויות האלה שעוזרות לתעשייה.
אליעזר זנדברג: המשמעויות הכלכליות יכולות להיות עצומות.
אליעזר זנדברג: לגבי שיתוף הפעולה עם נאס"א – אנחנו מנסים להרחיב את שיתוף הפעולה הזה גם לפעולות של חינוך.
אליעזר זנדברג: אני רואה את החבר'ה הצעירים שיושבים כאן ואני חושב שחלל זה דבר מגניב.
אליעזר זנדברג: בתור ילד הייתי קורא את כל הספרים של אסטרופיסיקה וספרים של מדע פופולרי.
אליעזר זנדברג: אני מניח שהיום הם כבר לא מדע פופולרי, כי כבר עברו את מעגלי הדמיון שלהם.
אליעזר זנדברג: אלה דברים שמעוררים את ההתעניינות, אבל הם יכולים להביא אותנו גם למשהו מעשי, וזה דבר חשוב.
אליעזר זנדברג: הידע המדעי הוא ידע ישים, אבל גם בעל השלכות ארוכות טווח.
אליעזר זנדברג: חייבים לזכור שבלי המחקר הבסיסי לא נגיע גם לתוצאות מעשיות.
אליעזר זנדברג: את שני הדברים האלה חייבים לפתח.
אליעזר זנדברג: ההדגשים שלנו הם על הידוק היחסים עם סוכנות החלל האירופאית, נאס"א וסוכנות החלל ההודית.
אליעזר זנדברג: כשחתמנו על ההסכם לשגר את "טאווקס" קיבלנו הצעה מההודים לקחת חלק בפרוייקט שלהם לשיגור חללית לירח שתגיע לשם ב-2007 ותקיף אותו.
אליעזר זנדברג: יש להם שם מקום ושאלו אותנו אם אנחנו מעונינים.
אליעזר זנדברג: העברנו מידע על כך לכל הקהילה המדעית ושאלנו איזה ניסויים, אם בכלל, הם מבקשים לעשות.
אליעזר זנדברג: קיבלתי אישור עקרוני מראש הממשלה להתקדם בעניין.
אליעזר זנדברג: כמובן שזו פונקציה של תקציבים, אבל האישור העקרוני כבר ניתן.
אליעזר זנדברג: בפעם הראשונה בהיסטוריה ישראל תהיה חלק מפרוייקט שישגר לווין לירח.
אליעזר זנדברג: אנחנו גם מאתרים מדינות שבהן תחום החלל הולך וגואה, תופס מקום יותר ויותר חשוב גם בצד המדעי וגם בצד הכלכלי.
אליעזר זנדברג: המטרה שלנו היא להיות חלק מהפרוייקטים האלה, על מנת שכשהשוק הזה יגדל אנחנו נוכל להיות שחקנים משמעותיים בו.
אליעזר זנדברג: השאלה היא כמובן מי יממן ומאיפה הכסף.
אליעזר זנדברג: יש לי אוזן קשובה אצל ראש הממשלה וגם במשרד האוצר.
אליעזר זנדברג: משרד המדע איבד 50 מיליון שקלים בתקופה שלפני כניסתי לתפקיד.
אליעזר זנדברג: הכסף הזה הגיע לאומני ישראל במסגרת איזשהו מעבר, כאשר קיצצו תקציב שהממשלה החליטה עליו ותמורת זה לא קיצצו תקציב אחר לתרבות.
אליעזר זנדברג: אני לא מזלזל באומנות, אבל חייבים לדעת איפה אנחנו עומדים.
אליעזר זנדברג: 50 מיליון שקלים, שהם למעלה מעשרה מיליון דולר, הם כעשר שנות תקציב של סוכנות החלל הישראלית.
אליעזר זנדברג: הסוכנות מתפקדת ואנחנו מאגמים משאבים לצורך פעילויות.
אליעזר זנדברג: בשנה האחרונה קיבלתי תקציב ממשרד האוצר ומראש הממשלה לצורך פרוייקט משותף של לוויין עם הצרפתים.
אליעזר זנדברג: קיבלנו תקציב, וזה עוד לא סגור סופית, לצורך "טאווקס" ופעילויות נוספות.
אליעזר זנדברג: הדברים האלה הם בעלי משמעות ואנחנו לא יכולים למדוד אותם ביום או ביומיים, אבל אם לא נשקיע היום, בעוד עשר שנים לא יהיה כלום.
אליעזר זנדברג: אם לא היו משקיעים לפני עשרים שנה, היום לא היה כלום.
אליעזר זנדברג: את המסר הזה חייבים להעביר.
אליעזר זנדברג: אני זורק את הכפפה גם לחברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה, ולראות כיצד אנחנו קובעים סדר עדיפויות שמדיניות מדע ומדיניות חלל תופסים בו מקום חשוב.
אליעזר זנדברג: את הפוטנציאל הכלכלי אפשר לראות גם מעבר לפינה.
אליעזר זנדברג: דברים אחרים הם מעבר לאופק.
אליעזר זנדברג: יש היום מרוץ חלל ועכשיו אנחנו מוקפים בתוצאות של המרוץ הזה, מהחלליות ששוגרו למאדים, בסיס על הירח ותוכניות אחרות.
אליעזר זנדברג: מדברים על כך שהחלל יהיה במאה הזאת מה שלפני 300 שנה היו הימים והאוקיינוסים בדרך לתבלינים בהודו ומה שהיה הנפט במאה העשרים.
אליעזר זנדברג: אנחנו לא אמורים להיות אבירי היקום, ככל הנראה לא נהיה, כי תקציבנו דל מדיי, אבל לפחות להיות שותפים ומעורבים.
אליעזר זנדברג: אם לא נעשה היום, בעוד עשר שנים או עשרים שנה, כשזה יקרה, לא נהיה שם.
אליעזר זנדברג: אני מאוד מקווה שנדע למצוא את הדרך לאזן בין הצרכים לבין המציאות.
אליעזר זנדברג: הפוטנציאל במדינת ישראל הוא מדהים ואני חושב שנוכל גם לממש אותו.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לשר המדע שניכר בו שהוא הגיע לתפקיד שהוא מוצא בו עניין רב.
אליעזר כהן: אני רוצה להזכיר שאנחנו נמצאים פה לזכרו של אילן רמון.
אליעזר כהן: אני שומע שיש לנו קשרים עם נאס"א, במיוחד לאור האסון שקרה לנו בעקבות "קולומביה".
אליעזר כהן: אני חושב שנאס"א חייבת לנו הסברים מה היא מתכוונת לעשות לקראת הטיסות שיהיו בעתיד לחלל בכל הקשור לבטיחות הטיסה.
אליעזר כהן: כחכמים לאחר מעשה אנחנו מגיעים למחשבה של אפשרות בידוד החללית מכל הגופים המפלצתיים האחרים והפרדה בין הנזקים שקרו ל"קולומביה" וכן הלאה.
אליעזר כהן: אני חושב שמוכרחים לתת פתרון בטיחות לפני טיסות מאוישות.
אליעזר כהן: מוכרחים ואפשר.
אופיר פינס-פז: ציינו בישיבה מיוחדת שנה לאסון "קולומביה" בו נספה אילן רמון, זכרונו לברכה.
אופיר פינס-פז: בלי שהכרתי אותו בטוח שהצוואה שהיתה החשובה לו ביותר היא שהמדע יימשך, לא ייעצר ושישראל תמשיך להיות מעורבת בחקר החלל לצדה של המעצמה הגדולה ארצות הברית.
אופיר פינס-פז: זה לכבודנו, זה לזכותנו ואנחנו, שיושבים בבית הזה, רוצים לקוות שיתאפשר לכם לעשות את עבודתכם – העבודה המחקרית, העבודה האקדמית, המעשית והחלוצית.
אופיר פינס-פז: אנחנו נעשה כל מאמץ כדי לשרת גם את האינטרס הזה של ממשלת ישראל ושל החברה הישראלית כמיטב יכולתנו במסגרת סדרי העדיפויות המאוד קשים שלנו.
אופיר פינס-פז: אני חושב שראוי שהתחום הזה יהיה בסדר עדיפות יותר גבוה ממה שהוא היום.
אופיר פינס-פז: אני שמח על כך ששר המדע רואה את הדברים האלה כפי שהוא רואה אותם.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שזה יבוא לידי ביטוי מעשי בשנים הקרובות.
אופיר פינס-פז: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אופיר פינס-פז: - - - - - - - - -
מל פולישוק-בלוך: אני מלי פולישוק, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, לפני שלושה שבועות חליתי במחלת הנשיקה לכן אני לא נוגעת באף אחד, אבל זה לא מדבר במגע באוויר.
מל פולישוק-בלוך: כל המומחים סביבי אמרו לי שאני צריכה לבטל את הסיור בגלל מצבי הפיזי והתעקשתי שלא.
מל פולישוק-בלוך: שמעתי מה אתם עושים וזה עושה רושם מצוין ואני חושבת שאין טוב ממראה עיניים.
מל פולישוק-בלוך: אז אני מודה לכל מי שבא ולכל מי שמארח אותנו ואני בטוחה שיהיה לנו מעניין ואני אשתדל להחזיק מעמד עד סוף היום.
אסתי פפר: אסתי פפר, יו"ר האיגוד הישראלי למחשבים וחינוך, עובדת היי-טק הרבה מאד שנים, כיום יזמית פרטית.
רונית אשכנזי: שמי רונית אשכנזי מהמינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך וגם תושבת קיסריה.
מנחם גוטרמן: שמי מנחם גוטרמן ואני עומד בראש קבוצה ישראלית-אמריקאית, שנקראת atid capital partners והיא חברת השקעות שעוסקת בפיתוח עסקי.
מנחם גוטרמן: אני מנצל את ההזדמנות הזו כדי לראות מה קורה בקיסריה.
רוברט ראובן: שמי רוברט ראובן, ממחוז חיפה של המשרד לאיכות הסביבה.
רוברט ראובן: פארק התעשייה פה היא ספינת הדגל בנושא איכות סביביה ואתם תראו בעיניים היום את כל הפעולות שמתבצעות כאן.
נורית שטורק: שמי נורית שטורק אני הסגנית של רוברט וגם מתכננת המחוז ומלווה בהיבט של איכות סביבה את הקמת הפארק מתחילתו.
יצחק מוצרי: שמי איציק, נציג צה"ל, בתפקידי כראש ענף טכנולוגיה, הטכנולוגיה חוזרת בשלושת רמות הפיקוד, אנחנו שותפים קבועים בוועדה.
מושיק כהן: נמצאים אתנו גם מילי מנור מנהלת איכות הסביבה בחברה לפיתוח קיסריה, טובי כרמון, אסא אברהמסקי, המנכ"ל, לאה שניידר דוברת החברה ואנשי ועדת המדע והטכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: זו ההזדמנות להגיד מזל טוב לענת לוי מנהלת הוועדה שיש לה היום יום הולדת.
אסא אברהמסקי: אני חייב לתפוס את רוברט במילה, הוא אמר שפארק התעשייה פה הוא ספינת הדגל של איכות הסביבה, ובהחלט מביאים לפה שרים ומנכ"לים כדי לראות.
אסא אברהמסקי: כשרצו להקים את הפארק, ואת זה אני יודע מחברים כי עדיין לא הייתי, הייתה התנגדות עזה של הגופים הירוקים וגופי איכות הסביבה משום שהפארק יושב על אקוויפר החוף והיום, ברטרוספקטיבה של עשר שנים, בעזרת המקצוענים של המשרד לאיכות הסביבה ובעזרת החזון והכסף שלנו, מוכח שניתן גם המקומות רגישים לבצע מפעלים גדולים כאלו.
אסא אברהמסקי: היום עומד על הפרק מפעל לא פחות חשוב בנושא של התפלת מי ים בשטחים של קיסריה.
אסא אברהמסקי: חשוב לי לנצל את הבמה הזו כדי להזכיר את העניין הזה.
אסא אברהמסקי: האזור שהצענו הוא אזור אידיאלי מבחינת מיקום ביחס לפלשתינאים ולירדן ומיקום ביחס לחוף הים ולמוביל הארצי.
אסא אברהמסקי: ישנה התנגדות של הירוקים מכיוון שלכאורה הבניה על השטח פוגעת בזן של צמח שגדל בדיונות של קיסריה.
אסא אברהמסקי: אנחנו רוצים להוכיח, ולהשתמש גם בכם וגם במשרד לאיכות הסביבה כמנוף, שגם במקומות כאלה ניתן לבצע מפעלים כאלה.
אסא אברהמסקי: ניתן להשתמש במתקן להתפלה בכלל כמנוף וחקר בתחום המדעי ובתחום ההתפלה שאלו תחומים ירוקים, וכולם מסביב מתנגדים לעניין הזה.
אסא אברהמסקי: אם היית מוכנה מתי שהוא, לא עכשיו לשמוע קצת יותר פרטים, היינו שמחים.
מל פולישוק-בלוך: אחת החברות שזכתה במכרז היא מפה?
אסא אברהמסקי: לא, מודל העבודה העסקי אחר לחלוטין, אנחנו נותנים למדינה קרקע שעל בסיסה היא פונה ליזמים.
מל פולישוק-בלוך: יש שלוש חברות נדמה לי שזכו במכרז, לאחת מאלו אתם פונים או שאתה מדבר באופן עקרוני כרגע.
אסא אברהמסקי: המודל הוא אחר.
אסא אברהמסקי: המדינה מחפשת קרקעות שאותם היא יכולה להציע ליזמים להקים עליהם מתקני התפלה.
אסא אברהמסקי: באזור חדרה דרוש מתקן והיו שלוש אלטרנטיבות כאשר האלטרנטיבה שלנו ירדה בגלל ההתנגדות של הגופים הירוקים שלדעתנו, לא היה מספיק.
אסא אברהמסקי: אנחנו בהחלט חושבים שיחד עם העזרה של מקצוענים במשרד האיכות הסביבה שברגע שהשתכנעו שאפשר לעשות את זה, הם יוכלו לעבוד.
אסא אברהמסקי: רוברט יכול להגיד הפוך וזה בסדר, אנחנו היום המזמינים.
אסא אברהמסקי: שתי דקות להיסטוריה.
אסא אברהמסקי: עם קום המדינה משפחת רוטשילד נתנה למדינת ישראל את המתנה הנדל"נית הגדולה ביותר, מאות אלפי דונמים של קרקע מושבים קיבוצים מפעלי תעשייה וחקלאות.
אסא אברהמסקי: לגבי קיסריה, שטח של 35,000 דונם בערך, נבנה מודל אחר שבו הוקמה חברה חדשה, קרן קיסריה של הברון בנימין דה-רוטשילד, שהנפיקה כל אדמות קיסריה.
אסא אברהמסקי: משפחת רוטשילד הזמינה את מדינת ישראל להיות שותפה לקרן הזו.
אסא אברהמסקי: הקרן היא הבעלים של כל הקרקעות.
אסא אברהמסקי: אנחנו הגוף העסקי של הקרן שמפתח את הקרקעות.
אסא אברהמסקי: אנחנו בונים, משווקים, זאת אומרת שמפתחים באמצעים פרטיים, גם הפארק הזה פותח באמצעים פרטיים.
אסא אברהמסקי: כל הכספים והרווחים עוברים חזרה לקרן קיסריה שמחלקת תרומות לישראל לטובת השכלה גבוהה חינוך תרבות ורווחה.
אסא אברהמסקי: זה מעגל סגור שאין בו חלוקת דיווידנדים.
אסא אברהמסקי: אנחנו עוסקים בתעשייה מגורים תיירות ופרוייקטים שונים נוספים של איכות סביבה.
מושיק כהן: כדי לקבל פרספקטיבה לגבי הקרקעות שלנו, שאסא דיבר עליהם, כביש קיסריה פרדס-חנה חוצה את הפארק לשני חלקים, 3582 דונמים שפחות או יותר צבועים בחול.
מושיק כהן: אנחנו נמצאים באזור הדרומי של הפארק.
מושיק כהן: אפשר לראות את קיסריה הישוב, אור עקיבא ואורות, השכונות הדרומיות של קיסריה, בנימינה, פרדס חנה, מסילת הרכבת חיפה תל-אביב.
מל פולישוק-בלוך: הרכבת עוצרת אצלכם?
מושיק כהן: הרכבת עוצרת כאן בתחנת רכבת שפועלת מיולי 2001, נוסעים בה 20,000 משתמשים בחודש, 56 רכבות ביום.
מושיק כהן: זו תחנה מצליחה, רק פרבריות עוצרות כאן, הרבה מאד חברות הגיעו לכאן בעקבות הרכבת.
מושיק כהן: המיקום של הפארק משלב גם את החזון של הברון רוטשילד וגם את החזון של החברה לגבי הפארק, שמיד נציג אותו.
מושיק כהן: יש עובדים שעלו לכאן מחבר העמים בשנים שהייתה קרקע זמינה לנושא של התעשייה וכמובן ידע והון של חברות וגם של החברה.
מושיק כהן: החברה לפיתוח קיסריה, בחזון הברון רוטשילד, שמה לעצמה מטרה לפתח פארק תעשייה שיהיה פארק עסקים מוביל, ייחודי נקי ובטוח.
מושיק כהן: לנושא של מרכז תעסוקה נגיע בהמשך ונדגיש את התרומה של הפארק הזה ליישובי הסביבה, כי היום תעסוקה היא לא עניין של מה בכך.
מושיק כהן: קצת רקע, הפארק ממוקם בגבול המזרחי של אדמות קרן קיסריה, אחד הדברים שמכתיבים את כל הפעילויות שלנו כאן זה קיומו של מפעל מיכלי מנשה ונדבר עליו בהמשך.
מושיק כהן: הפארק משתרע על שטח של 3582 דונם והרגישות הסביבתית שלנו קובעת הרבה מאד פעילויות שנפרט אותם בהמשך.
מושיק כהן: המיקום שלו גרם למשך הזמן הרב עד שניתנו האישורים, ואסא נגע קצת בנושא של התכנון, עד הרגע שהוקם כאן המפעל הראשון ב- 1994.
מושיק כהן: נציין שלפני הקמתו של הפארק במובן הרשמי היו כאן מפעלי איטונג, מפעל כלל בטון וגם מפעל סילבנה שעסקו בבטון.
מושיק כהן: הצלחנו באיזושהי דרך להסדיר אותם ברמה החזותית, אנחנו גם נראה את זה בסיור הקצר שנערוך בפארק.
מושיק כהן: התכנון של הפארק החל לפני בערך 50 שנה והמיקום הרגיש שלו קבע את הנושא הזה.
מושיק כהן: התב"ע האחרונה אושרה בשנת 2000.
מושיק כהן: החברה הראשונה עובדת מ- 94, להוציא אותם מפעלי בטון שהיו כאן קודם.
מושיק כהן: נכון להיום יש 142 חברות בפארק עם 4300 עובדים שמגיעים לכאן מידי בוקר ויוצאים מכן בערב.
מושיק כהן: חלק מהמפעלים עוסקים בתעשייה מסורתית.
מושיק כהן: יש עובדים שעובדים כאן בשתיים או שלוש משמרות ואנחנו מדברים עדיין על תעשייה מסורתית במגמה הולכת ועולה של מחקר ופיתוח והיי-טק.
מושיק כהן: יתרונות הנגישות של קיסריה באה לביטוי כאשר קיסריה היישוב נמצא לידנו ואפשר לראות את מועדון הגולף שהוא חלק משטחי החברה, השכונות הדרומיות של קיסריה, קיבוץ שדות ים, תחנת הכוח, כביש נחל חדרה, מסילת הרכבת.
מושיק כהן: היום פועלת באזור הצפוני תחנת רכבת שמסיעה הרבה מאד עובדים, הרבה מאד עובדי היי-טק מגיעים לכאן מיוקנעם, ממטע, מחיפה וגם מטירת הכרמל ונתניה בדרום בגלל הרכבת.