GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: בכנס זה, נציג לכם מקצת ההישגים של המדע הישראלי, פרי עבודתם של מדעניות ומדענים ישראלים, צעירים וצעירות גם כן.
מל פולישוק-בלוך: יש לנו כאן הופעה של פרוייקט מיוחד של צעירים וצעירות ובהמשך, אנחנו נפתח את זה.
מל פולישוק-בלוך: גם של הצבא.
מל פולישוק-בלוך: בחרנו בפיתוחים הקשורים בתעשייה, שיש להם פוטנציאל כלכלי מזהיר.
מל פולישוק-בלוך: בתחומים מגוונים במחקר הרפואי, החקלאי, בתעשייה הביטחונית ובטכנולוגיה מתקדמת חדשנית המכונה: ננו-טכנולוגיה.
מל פולישוק-בלוך: היום תקבלו הסבר מה זה, למי שאינו יודע.
מל פולישוק-בלוך: נשמע על פיתוח טכנולוגיה לאוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, כדי לצמצם את הפער התפקודי בינם לבין אוכלוסייה שאין לה בעיות.
מל פולישוק-בלוך: כל זה טיפה בים ההמצאות, החידושים והתגליות, להם התוודענו בישיבות ועדת המדע כאן, בכנסת, ובסיורים המרובים שערכנו בכל רחבי הארץ, מאילת בדרום ועד רמת הגולן בצפון, כי אנחנו מאמינים בקשר הבלתי-אמצעי עם כל מרכז מחקר אקדמאי, תעשייתי או ממשלתי.
מל פולישוק-בלוך: אני בטוחה, שתצאו מכאן גאים יותר ומרוצים יותר, בידיעה שיש דברים ואנשים נפלאים במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: לפני שאני מוסרת את זכות הדיבור לשר אליעזר זנדברג, שאני גאה לומר שהוא ממפלגתי ואני גאה לומר ששנינו עוסקים במדע ובטכנולוגיה, כי אנחנו חושבים שזה העתיד שלנו ואנחנו מאוד מאמינים בזה, אני רוצה להכריז מכאן, שוועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת תשים לעצמה את השנה, כשנת המדע והתעשייה.
מל פולישוק-בלוך: השנה שבה נחבר את המדע והתעשייה, כדי לקדם את כלכלת מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: כבוד השר זנדברג, בבקשה.
אליעזר זנדברג: צהרים טובים.
אליעזר זנדברג: גברתי, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת מלי פולישוק, רבותיי המדענים, פרופסור יעקב זיו, מר אלי הורביץ, מר גומבינר, נציג השגרירויות הזרות, שגרירים, אנשי מדע, תלמידים, מפקדים ומחנכי "תלפיות", אני מאוד שמח שבאתם לכאן היום.
אליעזר זנדברג: עבורי, זה יום שהוא יום חג.
אליעזר זנדברג: אני לא זוכר לפני כמה שנים הכנסת החלה את היוזמה הזאת.
אליעזר זנדברג: נדמה לי, שחבר הכנסת נודלמן היה הראשון שהוביל זאת ובעיניי, הכינוס הזה הוא כינוס חשוב, כי הוא נותן אפשרות לבוא וקצת לסכם, קצת לדבר, קצת לזכור מה קרה ואולי גם מה יקרה.
אליעזר זנדברג: אני סקרן כמו כולכם, לשמוע את אנשי המקצוע.
אליעזר זנדברג: אני עורך דין במקצועי ולא עסקתי במדע.
אליעזר זנדברג: אבל, אני חייב לומר שאתה לא צריך להיות מדען על מנת להבין את החשיבות של המדע ותרומתו למדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: מדע במאה ה-21 איננו עניין של מותרות.
אליעזר זנדברג: מדע במאה ה-21 הוא עניין של תשתיות.
אליעזר זנדברג: זוהי תשתית בדיוק כמו רכבות, בדיוק כמו כבישים.
אליעזר זנדברג: לומר לכם את האמת, זה הרבה יותר מכך.
אליעזר זנדברג: התשתית המדעית היא בעצם מה שמוביל אותנו לא מנקודה לנקודה במדינת ישראל אלא מוביל אותנו מכאן אל העתיד.
אליעזר זנדברג: מה שלא נעשה היום בעניין הזה, לא יהיה מחר.
אליעזר זנדברג: את המסקנות הללו אני מנסה להעביר פעם אחר פעם סביב שולחן הממשלה שבו אני יושב, כשר המדע והטכנולוגיה.
אליעזר זנדברג: אני חושב, שאני מייצג את אינטרס המדע ואת אינטרס או ענייני המדענים והדבר הזה לא פחות חשוב בעיניי.
אליעזר זנדברג: אני חושב, שמשהו קרה, יש שינוי.
אליעזר זנדברג: המשרד היחיד שתקציבו עלה לא בהרבה, הוא המשרד שלי, על פי הנחיית ראש הממשלה.
אליעזר זנדברג: אני יושב יחד עם אביגדור יצחקי, אנחנו מקיימים דיונים בשאלה כיצד אנחנו נמנף מימון למחקרים בתחום הננו-טכנולוגיה, שאנחנו רואים אותו כאחד התחומים החשובים של מדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: זו פעם ראשונה שאני מדבר על זה פומבית, אבל הצעות ראשוניות מתגבשות ממש בימים אלה.
אליעזר זנדברג: כיושב ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה, אני נתקל כמעט מדי יום בשאלות חשובות לקיומה של חברה אנושית ורק המדע יכול לתת עליהן את התשובה, בין אם מדובר בחקר כדור הארץ, במענה לשינויים אקלימיים באמצעות תצפיות מלוויינים או ממחקרים הנעשים על פני הקרקע.
אליעזר זנדברג: בין אם עסקינן בגילוי פתרונות חדשים לירידה המדאיגה באפקטיביות של תרופות אנטיביוטיות או בהתמודדות עם הצורך לספק מזון למין האנושי או להיאבק במדבור ורק הבאתי דוגמאות.
אליעזר זנדברג: סוגיות כאלה ונוספות – רק המדע יכול להבטיח את המשך קיומו של המין האנושי ואת התפתחותו.
אליעזר זנדברג: אנחנו מדברים כאן על מדע יישומי ואני רוצה להגיד מילה גם על המדע הבסיסי.
אליעזר זנדברג: הסיפור שיושבת הראש סיפרה לפני כן, זו דוגמה קלאסית למדע בסיסי.
אליעזר זנדברג: אתה לא יודע מה יהיה, אבל אתה בטוח שהוא יגיע.
אליעזר זנדברג: המדע היישומי הוא אותו שלב שבו משרדי עוסק יותר, שבו אתה מנסה לכוון את המחקר המדעי על מנת להגיע לתוצאה שתשפיע באופן מיידי ברמת הידע על יצירתם של סטרט-אפים, של מקומות העבודה במסגרת התעשייה וכדומה.
אליעזר זנדברג: רוב תושבי העולם משתמשים היום בצורה כזו או אחרת בתוצרי טכנולוגיה מתקדמת.
אליעזר זנדברג: הטכנולוגיה יצרה מציאות חדשה, לפיה רק מדינות מתקדמות ובעלות תשתית מדעית מתקדמת, מסוגלות לבנות כלכלה המעניקה לתושביהן סיכוי לחיים בכבוד וברווחה.
אליעזר זנדברג: אולם, עלינו לזכור שטכנולוגיות אלה החלו את דרכן במעבדות המחקר.
אליעזר זנדברג: אין מדינה כמו מדינת ישראל, המכירה ומוקירה את משמעותו המעשית של המדע.
אליעזר זנדברג: הנשיא הראשון של מדינת ישראל, חיים ויצמן, היה מדען.
אליעזר זנדברג: מכון ויצמן אותו הקים נקרא על שמו והוא אחד מעשרת מכוני המחקר הטובים בעולם.
אליעזר זנדברג: אחת הפעולות הראשונות שעשתה התנועה הציונית, היתה, להקים אוניברסיטה בירושלים, האוניברסיטה העברית ובטכניון, מוסד אקדמי מכובד מאוד, שנמצא בעירי חיפה, שם התנהל המאבק על השימוש היומיומי בשפה העברית, שגם הוא נרשם כאחד מנקודות הציון החשובות בתולדות התנועה הציונית.
אליעזר זנדברג: למדע בישראל תרומה עצומה לביטחון הלאומי.
אליעזר זנדברג: הוא העניק את הבסיס להצמחתה של תעשייה טכנולוגית מפוארת, המשמשת כיום כעמוד השדרה הכלכלי של מדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: בעולם הגלובאלי, בו רעיונות, מוצרים והון עוברים ממקום למקום, גם המדע הוא גלובאלי.
אליעזר זנדברג: הוא נשען על שיתופי פעולה בין-לאומיים וזהו נדבך נוסף של הפעילות שמשרדי עוסק בה.
אליעזר זנדברג: אני חייב לומר לכם, במסגרת הפעילות כחבר כנסת, המגע עם גורמים בעולם היה סביב שאלות פוליטיות וזה לא היה קל.
אליעזר זנדברג: כל הזמן הויכוחים: בא נשנה בהחלטה את המילה הזאת וניסיונות להגן על שמה של מדינת ישראל מפני האויבים ופתאום, אתה מגיע כשר מדע לדיונים ולפגישות ואתה רואה עד כמה המדע הישראלי מוערך ועד כמה המדע הישראלי הוא כלי לשיתוף פעולה בין-לאומי.
אליעזר זנדברג: עד כמה המדע הישראלי הוא השגריר הטוב ביותר של מדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: בכוחו לפתוח דלתות רבות, גם דלתות כבדות והייתי אומר אפילו דלתות נעולות.
אליעזר זנדברג: כשר המדע, תפקידי להביא את ענייני המדע אל שולחן הממשלה.
אליעזר זנדברג: אני חושב, שהעובדה שהצלחנו להעלות את התקציב השנה ושיש נכונות ואוזן קשבת, תוביל אותנו להישגים.
אליעזר זנדברג: אבל, הדברים נעשים מטבע הדברים, לא ביום ולא בשנה.
אליעזר זנדברג: גם מחקרים מדעיים עורכים יותר מאשר כמה ימים.
אליעזר זנדברג: אנחנו ממשיכים בפעילות הזאת ואני עדין סבור, שצריך להגדיל את תקציב המדע במדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: זהו אחד מיעדיי ואני מקווה שאעמוד בו.
אליעזר זנדברג: אני חושב, שמפגשים כמו המפגש שמתקיים כאן היום רק מחזקים את כל העוסקים במלאכה ומבהירים פעם נוספת את אשר כולנו יודעים: המדע הוא העתיד של מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: פרופסור יעקב זיו, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים, בבקשה.
יעקב זיו: תודה רבה.
יעקב זיו: אדוני, שר המדע והטכנולוגיה, גברתי, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת, מר גומבינר, מר אלי הורביץ, חברי כנסת, מוריי ורבותיי, אפתח דבריי בהבעת תודה בשם קהיליית מדעני ישראל, על יוזמת ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה וועדת השרים למדע וטכנולוגיה, להכריז על היום הלאומי למדע כאירוע ממלכתי.
יעקב זיו: יפה עשו גם באמצם את הצעת האקדמיה הלאומית למדעים, השוכנת בכיכר איינשטין בירושלים, בתוככי גן המדע על שם אינשטיין, לבחור ביום הולדתו של אלברט אינשטיין כיום המתאים לאירוע ממלכתי זה.
יעקב זיו: מה חשיבותו של יום המדע?
יעקב זיו: לכאורה, ידוע לכל כי ישראל היא מדינת מדע.
יעקב זיו: למדינת ישראל המספר הגבוה ביותר של פרסומים מדעיים לנפש.
יעקב זיו: מדינת ישראל, שאוכלוסייתה קטנה מזו של ערים רבות בעולם, מייצרת למעלה מאחוז אחד של הפרסומים המדעיים בעולם.
יעקב זיו: תרומתה של מדינת ישראל הובילה גם לפריחה מדעית במדעי הרוח.
יעקב זיו: הדומיננטיות של מדעי ישראל במדעי הרוח והחברה, בכל הקשור לחקר ארץ ישראל ותולדות ישראל.
יעקב זיו: תוך הסכנה שבהכללה, ניתן לדבר על שני סוגי מחקר ופיתוח, כפי שציין שר המדע לפניי: המחקר ארוך הטווח, שהכוח המניע שלו הוא הסקרנות והרצון ליצור ידע חדש והצורך בשימור הידע האנושי הקיים.
יעקב זיו: מחקר כזה, איננו מכוון ויש לראות בו תרומה לתרבות האדם ולרווחתו.
יעקב זיו: מחקר זה מתבצע בעיקר בין כותלי אוניברסיטאות המחקר בישראל.
יעקב זיו: לחליפין, המחקר המכוון הוא מחקר ופיתוח המבוסס על הישגי המחקר ארוך הטווח, הנובע מצורך מוגדר ומטרתו, קידום התעשייה, הכלכלה והחברה בישראל ורווחתה.
יעקב זיו: מחקר כזה, מתבצע באוניברסיטאות ובתעשייה בתמיכה מכוונת של ממשלת ישראל.
יעקב זיו: בלשון מליצה, ניתן לומר שבעוד שהמחקר המדעי ארוך הטווח הוא דבר שבין החוקר לבין בוראו, הרי המחקר המכוון הוא דבר שבין החוקר והמפתח לבין קונו, תרתי משמע.
יעקב זיו: המחקר המדעי, על שני גווניו אלה, ראויים לתמיכה ועידוד מתמשכים ויציבים והדגש על המילה יציב, אך ראוי, שכנסת ישראל, האמורה לדון בכל ימות השנה בדרכים לקדם, להגדיל ולהאדיר ולתמוך במדע בישראל, ראוי לה שתתפנה להרף קט ביום חג זה, ותתבשם בהישגי מדעני ישראל.
יעקב זיו: על יום המדע לשמש כנקודת מוקד גם לקידום אוריינות הציבור הרחב, בכל הקשור למדע ולשיטה המדעית.
יעקב זיו: זאת בעיה קשה.
יעקב זיו: אספר לכם קוריוז שקרה לי בכניסה לאולם.
יעקב זיו: הסדרן החליט שאני נספח מדעי של מדינה זרה והוא שאל אותי אם אני מבין עברית.
יעקב זיו: אמרתי שאני מבין עברית אבל לא מבינים אותי.
יעקב זיו: אני חושב, שזאת הבעיה של המדע בישראל.
יעקב זיו: חובה עלינו להבהיר לציבור את משמעותה של השיטה והמחשבה המדעית.
יעקב זיו: לא הרי אסטרולוגיה כהרי אסטרונומיה.
יעקב זיו: לא הרי נומרולוגיה כהרי תורת המספרים ולא הרי תורת הקבלה כהרי קמעות ואמונה באלילים ומזיקים.
יעקב זיו: מגוון ההרצאות היום אמור לשמש עדות נאמנה לכך, אני מקווה.
יעקב זיו: אסיים בציטוט מדברי אלברט איינשטיין שאמר: "קיומנו כעם לא ייכון בלא טיפוח מתמשך של ההשכלה והדעת".
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת ממר לורנס גומבינר מהשגרירות האמריקאית, הנספח המדעי, לומר את דבריו.
לורנס גומבינר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום דבריו)
לורנס גומבינר: את מי שמטילים ספק בקשר בין מדע לבין מדיניות לדוח, אפנה לדוח של המועצה למודיעין של ארצות-הברית משנת 2000, שכותרתו: מגמות גלובליות בשנת 2015.
לורנס גומבינר: בדוח זה, הוועדה סבורה כי המדע והטכנולוגיה הם בין שבע המגמות שתעצבנה את העולם ב-2015.
לורנס גומבינר: אנו בערך ברבע הדרך.
לורנס גומבינר: הדוח חזה, כי טכנולוגיות המידע, הביו-טכנולוגיה, material science- וננו-טכנולוגיה, יוסיפו וייטמעו ויעלו כדי מהפכה של ממש בהשקעות בטכנולוגיה בארצות המפותחות.
לורנס גומבינר: במבט קדימה, הדוח מתייחס גם לאזהרות מפני המדע והטכנולוגיה ותוצאותיו בשנת 2015 כגון: פיתוח טילים בליסטיים ונשק להשמדה המונית.
לורנס גומבינר: לבסוף, הדוח צופה שקיים חשש כי ארגוני טרור וארגוני פשע ינצלו לרעה את המהירות של הפיתוחים על מנת לשלבם בין פעולותיהם ובכך, להגביר את אי היציבות והביטחון בעולם.
לורנס גומבינר: אנו, בארה"ב ובקהיליה הבין-לאומית, גאים בכך שיש לנו שיתוף פעולה מעמיק עם מדינת ישראל במגוון נרחב של נושאים הקשורים למדע וטכנולוגיה.
לורנס גומבינר: אנו מברכים את מדינת ישראל וקהילית המדע בישראל בגין תרומתה ההיסטורית לפיתוח מצוינות מדעית ואנו מצפים להמשך עבודה משותפת גם לאחר 2015.
לורנס גומבינר: תודה רבה.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להודות לחברי הכנסת שנוכחים באולם, אופיר פינס, לאה נס ועבד אלמאלכ דהאמשה שיצא בזה הרגע.
מל פולישוק-בלוך: אני בטוחה, שאחרים יבואו בהמשך.
מל פולישוק-בלוך: ביקשנו ממר אלי הורביץ, יושב ראש "טבע" לשאת את ההרצאה המרכזית: מדינת ישראל כמדינת מדע.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לציין, שאלי הורביץ הוא חתן פרס ישראל למפעל חיים על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שמר הורביץ גרם לכך, שהחברה בראשותו משקיעה במו"פ אולי יותר מכל מדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: אני מברכת אותך על כך ומודה לך על כך בשם כולנו.
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה, שתמשיכו לעשות למען כולנו עוד הרבה שנים טובות.
מל פולישוק-בלוך: היה לי הכבוד להכיר את אלי הורביץ בפעילות הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: הקמנו צוות היגוי כדי לראות איך אנחנו מקדמים את המדע, את ישראל, את כלכלת ישראל באמצעות ההון האנושי שלה וספציפית, באמצעות ההי-טק וכל התחום הטכנולוגי.
מל פולישוק-בלוך: אלי הורביץ עזר לי הרבה מאוד בחום הזה.
מל פולישוק-בלוך: בבקשה, מר הורביץ.
אלי הורביץ: תודה רבה.
אלי הורביץ: גברתי, היושבת ראש, כבוד השר, חבריי לנשיאות, נכבדיי, גבירותיי ורבותיי, חשבתי, שראוי לפתוח בבניין הזה בציטוט מדברי בן-גוריון, שנאמרו בעת שהציג את הממשלה הראשונה בכנסת הראשונה כמובן, בשנת 1949.
אלי הורביץ: הוא ראה בעיניו אז מדינת ישראל פתוחה, ליבראלית, מתקדמת, שתשאב כוחה משלושה מקורות ואני מצטט: "ממעיין היצירה והאהבה הגלום בעם היהודי, מכוח החלוציות הפועם בלב העם והנוער ומכוח המדע והטכנולוגיה.
אלי הורביץ: " אחר כך הוא אומר: "אין אנחנו יכולים להשתוות להרבה עמים בכוח, בעושר, במספר ובחומר, אך אין אנו נופלים מאיזה שהוא עם ביכולתנו האינטלקטואלית והמוסרית.
אלי הורביץ: זוהי הירושה הגדולה והיחידה שהנחילה לנו ההיסטוריה היהודית.
אלי הורביץ: כל המעשה אשר נעשה בחומר וברוח לחיזוק ביטחוננו להרחבת משקנו, יבוסס על המסקנות העקרונות והעליונות של המדע הצרוף".
אלי הורביץ: .. זה מה שאנחנו קוראים בעברית: הבסיסי והשימושי "...
אלי הורביץ: ועל הטכניקה המשוכללת ביותר, כדי שלא ניפול בטיב תוצרתנו ועבודתנו, פריונה, איכותה וסגולותיה, מהאומות המפותחות בעולם".
אלי הורביץ: יכולתי כמעט לסיים את ההרצאה בזה, אבל נתנו לי 20 דקות ואנצל אותן.
אלי הורביץ: אני ארצה לדבר אתכם על כמה רעיונות מרכזיים: הראשון בהם, אני רוצה לנסות כמעט לכמת את ערכו הכלכלי של ההון האנושי.
אלי הורביץ: כאן ארצה להוסיף משהו על אתגר המצוינות, שמאוד שייך לעניין.
אלי הורביץ: בעקבות הרעיון המרכזי הזה, ארצה להציע לחזק מהלך מלקחיים של העשרת ההון האנושי ושמירתו.
אלי הורביץ: אני אעשה את זה בקיצור, ובהמשך לרעיונות אלה, אנסה להעלות בפניכם רעיונות ונושאים שראויים לדעתי לניתוח מחשבה ואולי גיבוש מדיניות.
אלי הורביץ: תחושתי, שלמה שאני אציג כהמלצה למדיניות, ודאי לא תהיה הסכמה כללית.
אלי הורביץ: מזה שנים הרבה חי אני כמו רבים מכם, בתחושה שעובדת קיומו של הון אנושי בישראל היא אמנם אמיתית.
אלי הורביץ: ההון האנושי הקיים בישראל קיים בשפע יחסי, באיכות טובה, אולי אפילו גבוהה ולא אחת אני תוהה, אם אמנם אנחנו מתייחסים במדיניות שלנו החינוכית, החברתית, הכלכלית והתעשייתית, האם אמנם אנחנו מתייחסים נכון לעובדות אלה.
אלי הורביץ: לא תמיד אני בטוח שאמנם מתייחסת המדיניות במקרו להשקעות בפיתוח ההון האנושי, כנדבך מרכזי.
אלי הורביץ: כדי להיות הוגן אני אומר, שזה לא רק ברמת הממשלה, זה נכון גם ברמת המיקרו ואני אדגיש את זה אחר כך.
אלי הורביץ: גם אנחנו לא שמים די את ליבנו לנושא הזה.
אלי הורביץ: זו שגיאה גדולה, כיוון שאם נכון שקיים הון אנושי בשפע והוא טוב, אנחנו צריכים למנף אותו.
אלי הורביץ: אני מניח, שכאן אני לא צריך להגדיר הון אנושי, ובכל זאת אבחר שתי הגדרות כאלה קיצוניות שקיימות, דווקא כערך כלכלי: אחת מהן אומרת במשפט קצר: ההון האנושי הוא אושרו החדש של הארגון.
אלי הורביץ: האחרת אומרת, שאת כל שיודע הארגון בידע, באינפורמציה, בהבנה טכנולוגית שיווקית וכל הניסיון שיכול ליצור הון או עושר, נובע מההון האנושי.
אלי הורביץ: כתוצאה מהחשיבות למדנו גם להעריך את ההון האנושי ולכמת אותו, ממש במספרים, הן בשיטת העלות והן בשיטת תוחלת ההכנסות המגיעות מאותו הון ובשיטות שונות אחרות.
אלי הורביץ: חשוב לומר, כל השיטות מודדות במישרין או בעקיפין את מספר שנות הלימוד המושקעות בעובד הממוצע.
אלי הורביץ: עוד חשוב לומר כאן ואני לא אוסיף על כך, אבל אי אפשר בלי: אסור לקבל בהבנה את עובדת דירוגינו במחקרים השוואתיים, בלימוד המתימטיקה בדרגה הקרובה למדינות שלישיות.
אלי הורביץ: זה שייך אמנם לוועדה אחרת ולמיניסטריון אחר ובוודאי לכנסים אחרים, אבל זה תנאי קיומי ומוקדם למדע בישראל.
אלי הורביץ: מאז ימי ראשית המאה החולפת, היה מרכז הכובד של העשייה התעשייתית בניצולו של השריר האנושי.
אלי הורביץ: זה מה שעשה האדם בתעשייה.
אלי הורביץ: מאז, הפכנו לחברה תעשייתית שבה יש היום שני מרכזי כובד: בקצה האחד, החדשנות הטכנולוגית, אם אתם רוצים המו"פ, ובשנייה, החדשנות השיווקית.
אלי הורביץ: שני הקצוות תלויים במוח האנושי.
אלי הורביץ: הייצור הוא טרמינל חשוב, אבל לא הוא המוסיף ערך.
אלי הורביץ: הגלובאליזציה דוחקת לא במעט כתוצאה מזה את הייצור, לפחות בחלקו, למדינות אחרות.
אלי הורביץ: לכן, חובה להדגיש את הנקודה הבאה: כמדינה, אנחנו משקיעים לטעמי ואני יודע שרבים חולקים עלי, לא די בקצה האחד, במו"פ.
אלי הורביץ: אולי יותר מדי, אבל בוודאי הרבה בטרמינל וכמעט 0 במוקד השני.
אלי הורביץ: בעצם בזה אני סיכמתי את הביקורת שלי על האסטרטגיה התעשייתית של מדינת ישראל.
אלי הורביץ: אני רוצה לחזור למו"פ, שהוא המניע האמיתי של התעשייה בעלת הערך המוסף הגבוה.
אלי הורביץ: זוהי המנצלת את ההון האנושי בשני מרכזי הכובד ובטרמינל.
אלי הורביץ: השיווק החדשני הוא פרי ישיר של איכותו של ההון האנושי .
אלי הורביץ: ככל שרמת השיווק גבוהה יותר, כך תשואת המו"פ עולה.
אלי הורביץ: זה חשוב בארץ שמתלבטת לעיתים אם היא צריכה תעשיית הון משלה או שהיא תפתח את זאת רק עבור אחרים.
אלי הורביץ: כאן אני רוצה להוסיף את הנקודה המכמתת כאילו את המצוינות והיא דווקא באה ממחקרים אמפיריים: ברוב המחקרים האמפיריים של ניהול משאבי אנוש, למדנו שבכל חברה או ארגון קיימת קבוצה קטנה של אנשים, שהם קשים להחלפה ואלה הם תורמי הערך המוסף הגבוה.
אלי הורביץ: קיימת בכל חברה קבוצה קטנה יותר של אנשים, קשה להחלפה, אבל דווקא הם תורמים ערך מוסף נמוך ואלה אנשי השירות בדרך כלל.
אלי הורביץ: בכל חברה, קיימת קבוצה גדולה מאוד של אנשים שתורמת ערך מוסף נמוך והם קלים להחלפה.
אלי הורביץ: זו חלוקה אליטיסטית, אפילו מרגיזה ברגע מסוים וגם מפתיעה, אבל היא נכונה.
אלי הורביץ: לכן, בקבוצה הראשונה, אלה שקשים להחלפה ותורמי הערך המוסף הגבוה, אלה הם מה שאנחנו קוראים המצוינים.
אלי הורביץ: בשניה, אלה הם הנדירים, יש להם השפעה אדירה, כוח אדיר, אבל הם מעטים.
אלי הורביץ: והיתר, הם הרוב.
אלי הורביץ: אגב, כשקראתי את המאמר הזה לפני מספר שנים לא התעצלתי וקראתי לכלכלן עבודה אצלנו ואמרתי לו: תבדוק את זה בבקשה במפעל.
אלי הורביץ: אני אתן לכם את התוצאות: 8% מהעובדים בחברה הם קשים להחלפה ותורמי ערך מוסף, 2% מהעובדים קשים להחלפה, תורמים ערך מוסף נמוך ו-90% מהעובדים קלים להחלפה ותורמי ערך מוסף יחסי נמוך.
אלי הורביץ: המספרים הפתיעו אותי.
אלי הורביץ: הייתי בטוח שאצלנו זה בטח קצת יותר טוב.
אלי הורביץ: הניתוח איננו פרי תכנון אלא הוא תוצאה של בדיקה של דברים לאחר מעשה.
אלי הורביץ: לכן, עד היום, אני לא בטוח שגם בביתי אני אנחנו מטפלים נכון במשאב האנושי.
אלי הורביץ: לא פעם, אני שואל את עצמי האם אנחנו מטפלים די בהגדלת הקבוצה המצוינת התורמת?
אלי הורביץ: האם אנחנו עוסקים די בשמירת הנכס האנושי?
אלי הורביץ: האם בניהול ידע הליבה אנחנו עושים די?
אלי הורביץ: יאמר, לא כל התורמים חוקרים.
אלי הורביץ: הם בוודאי חוקרים, אנשי מו"פ וטכנולוגיה, אבל גם מנהלים, אנשי שיווק, אנשי מחשב, משאבי אנוש ואחרים.
אלי הורביץ: כמי שמעוניין בקיומן של חברות ישראליות רב-לאומיות ולא רק רב-לאומיות המצויות בישראל, את אלה המצוינים אני חושב שאנחנו חייבים לשמור בארץ.
אלי הורביץ: כמדינה, זו תהיה אחת ההשקעות הטובות ביותר שנוכל לעשות, מבנייתם בגן הילדים, בית הספר האוניברסיטה, מכוני הידע, תלפיות ועד לעידודם כעובדים חוקרים ומנהלים בתעשייה ובמשק.
אלי הורביץ: עידוד פעילותם מבחינת המדינה זו ההשקעה היותר כדאית במערכת.
אלי הורביץ: נקבל ממנה את התשואה הגבוהה ביותר ומיד אחזור לזה.
אלי הורביץ: צריך גם לזכור את מה שכבר נאמר.
אלי הורביץ: הקבוצה הזאת, של מצוינים, מבוקשת בכל העולם.
אלי הורביץ: היא מאוד גלובאלית ומאוד נזילה ומאוד ניידת.
אלי הורביץ: במונחים של החברה שאני מכיר, מטוס אחד לוקח את כולם מישראל.
אלי הורביץ: זה דבר מפחיד, אבל מחייב.
אלי הורביץ: את תחושות כולנו, שההשקעה בהון האנושי היא ההשקעה הטובה ביותר, ניתן לבסס שוב במדידות כלכליות שנעשו במקומות שונים בעולם ובארץ.
אלי הורביץ: הנושא מספיק חשוב כדי שאשקיע בו כמה דקות: במחקר מדעי שנעשה בארצות הברית, מאוד מפורסם, על 3000 מפעלים, הגיעו למסקנה חד-משמעית, ש-10% תוספת השקעה בהון פיסי, שווה לתשואה שבאותן שנים היתה, ואני נותן מספרי אמת: 3.4%.
אלי הורביץ: לעומת זאת, תוספת השקעה של 10% בהון האנושי נתנה תשואה של 8.6%.
אלי הורביץ: 10% נבחרו כדי שתהיה השוואה בין כולם.
אלי הורביץ: כשראיתי שוב את הנתון וקראתי את המאמר, קראתי לאותו בחור ואמרתי לו: אני רוצה שתעשה לי את זה גם בבית.
אלי הורביץ: המסקנה היתה חד-משמעית: על פני 5 שנים קיבלנו תשואה להון אנושי, שהיא פי 4 מהתשואה המצוינת שקיבלנו להון פיסי.
אלי הורביץ: אגב, התווכחו אתי על הסגניפיקנטיות.
אלי הורביץ: רבותיי, מי שיודע סטטיסטיקה, הסטייה היתה 0.0009.
אלי הורביץ: כך שוויכוח לא יכול להיות פה.
אלי הורביץ: זהו מספר די גדול של עובדים.
אלי הורביץ: גם שני האריות אריה ברגמן ומרום, שבחנו את פריון התעשייה הישראלית בשנים 60-96, שם הם בדקו רק את המו"פ ולא את כל ההון האנושי, הגיעו לשיעור תשואה כפול פלוס מההון הפיסי ומדדו גם את ההון התשתיתי.
אלי הורביץ: ההקצאות למו"פ שיש לנו במדינה הן ניכרות, אך בהחלט אין בהן די.
אלי הורביץ: באוניברסיטאות ובמכוני המחקר, ובמיוחד היום, הלחץ הפיננסי מגביל בנייתם וציודם של מעבדות, של קבלת אנשים.
אלי הורביץ: התחרות היא קשה וצריך שוב לזכור, שברמה הזאת היא גלובאלית.
אלי הורביץ: לכן, רבים מדי מאלה היוצאים לקבלת תואר שלישי או פוסט-דוקטורט לחו"ל, אין להם לאן לחזור.
אלי הורביץ: האוניברסיטאות הישראליות חסומות בפני הצעירים הללו ולא רק בשל חוסר תקציבים, אלא גם בגלל שיטות ניהול שאינן רואות עדיפות וקדימות בקליטת צעירים באוניברסיטאות.
אלי הורביץ: לדעתי, חשוב מאוד למצוא תקציבי מחקר להעשרת האוניברסיטאות ומכוני המחקר במדענים צעירים, ואני מדגיש צעירים ובעיקר - השבת החוזרים.
אלי הורביץ: אגב, זה נעשה בעבר ולדעתי זה הצליח וצריך לחזור על כך בקנה מידה משמעותי, כי אנחנו מפסידים יותר מדי.
אלי הורביץ: וכאן, לחלק שוודאי לא רבים יסכימו אתי: אם אין אפשרות לעשות זאת בכל המקצועות, נעשה זאת במדעים.
אלי הורביץ: אם ידינו אינה משגת לעשות זאת במדעים, אז במדעים מועדפים.
אלי הורביץ: אני יודע את זה מעצם כל חיי כמנהל, שמיקוד, פירושו ויתור על מה שלא במוקד.
אלי הורביץ: לכן, ארצה להרחיב דווקא בפרק האחרון הזה, שאני רואה אותו כחלק החשוב במדיניות תעשייתית-מדעית שמדינת ישראל צריכה לנקוט.
אלי הורביץ: סתם, דוגמה אחת מיני רבות: שימו לב לריכוזים הגיאוגרפיים של תעשייה.
אלי הורביץ: בענף הביו-טכנולוגיה למשל, מתוך 10 התעשיות הגדולות בו, 9 בארצות הברית ואחת אירופאית.
אלי הורביץ: כל הידע או רוב הידע - מישראל.
אלי הורביץ: מי שיסתכל במפות הכלכליות, יהיה ריכוז גיאוגרפי ומיקוד ענפי, שכמעט לא ניתן להסבר.
אלי הורביץ: אבל כשאתה רואה עובדה כזאת, אינך יכול להתמקח אתה.
אלי הורביץ: אקח כמה דוגמאות מוכרות.
אלי הורביץ: אגב, פורטר קורא לריכוזים האלה אשכולות.
אלי הורביץ: ולא בכדי הוא נחשב היום לתאורטיקן באסטרטגיה כלכלית, מהגדולים בעולם.
אלי הורביץ: כמעט כל התעשייה הביו-טכנולוגית בארצות הברית מצויה בבוסטון במזרח ובסיליקון או ליד הסיליקון ואלי במערב.
אלי הורביץ: כמובן, שליד התעשייה הזו התפתחה תעשיית הון הסיכון.
אלי הורביץ: וראה זה פלא, ליד תעשייה זו ואולי במקרה ואולי שלא, נמצאת רוב תעשיית הסופט-וורד בבוסטון והמיקרו-אלקטרוניקה בסיליקון ואלי.
אלי הורביץ: ושוב, תעשיית הון, לעתים אפילו אחרת, לידה.
אלי הורביץ: בדטרויט, אני לא צריך לספר לכם שמרוכזת תעשיית המכוניות.
אלי הורביץ: ברוצ'סטר, כל ציוד ההדמיה.
אלי הורביץ: בהרטפורד, ביטוח.
אלי הורביץ: יש לזה מרכז.
אלי הורביץ: כולם מכירים את וול-סטריט בניו-יורק.
אלי הורביץ: זה המרכז הפיננסי.
אלי הורביץ: שם כל השירותים הפיננסיים וכמעט כל הפרסום.
אלי הורביץ: הוליווד ידועה כבר, זה עתיק.
אלי הורביץ: בקטע קטן של פנסילבניה וניו-ג'רסי מצויה כמעט כל התעשייה הפרמצבטית.
אלי הורביץ: מי שנולד במקום אחר, מחזיק משהו בתוך האזור הזה.
אלי הורביץ: במיניאפוליס, נמצאת עיקר התעשייה שעוסקת בקרדיו-וסקולר.
אלי הורביץ: אין לבבות במקומות אחרים.
אלי הורביץ: גם בציוד וגם בשירות.
אלי הורביץ: בטלמרקטינג, הזמנות למלונות וביצוע חיובי כרטיסי אשראי מתמחה מכל העולם - אומהה.
אלי הורביץ: בנשוויל, מנהלים כמעט את כל בתי החולים של ארצות הברית.
אלי הורביץ: אני סבור, שהסיבה היא שתחרות תלויה בפריון.
אלי הורביץ: פריון בתעשייה מודרנית תלוי בהון אנושי, ביכולת להמציא מוצר ייחודי, להמציא שיטת ייצור מתוחכמת, שירות חדש.
אלי הורביץ: כל ענף יכול להיות עתיר ידע.
אלי הורביץ: תשתית לעתירות יידע איננה רק בתשתית הבסיסית ואמר את זה השר, של חשמל כבישים וטלפוניה.
אלי הורביץ: תשתית בסיסית, חשיבותה בכך שהיא נותנת להון האנושי את האפשרות להיות מנוצל טוב יותר, על ידי הנעת תשואות, תוצרים ותפוקות, ומאפשרת ריכוז של ההון האנושי, על מנת לרכז יותר יידע ולאפשר לנצל את יתרון הידע.
אלי הורביץ: בתוך האשכולות, קיימת הפריה הדדית של רעיונות.
אלי הורביץ: קיימת תחרות על תשומות, קיימת תחרות על טכנולוגיות, על תמיכה בסביבה.
אלי הורביץ: ראו את האוניברסיטאות באותם אשכולות שהזכרתי.
אלי הורביץ: הן כולן משתפות.
אלי הורביץ: הן משתפות פעולה עם התעשייה ומתחרות ביניהן על שיתוף פעולה.
אלי הורביץ: נוצרות גם חברות שמשרתות את האשכול.
אלי הורביץ: אאוט-סורסינג, מילה שמדברים עליה כל כך הרבה, מקבלת משמעות אמיתית באזור כזה.
אלי הורביץ: הגישה לספקים ולכוחות משתפרת.
אלי הורביץ: המידע מצטבר וההצלחה הכלכלית עולה.
אלי הורביץ: דווקא השוק הפרטי, הפתוח, החופשי והתחרות על מקורות בשווקי היעד, הם שהגבירו את התנועה הגלובאלית מחד והריכוזית לאשכולות מאידך.
אלי הורביץ: הם מסייעים להצלחה על ידי מיקוד.
אלי הורביץ: האם מדינת ישראל יכולה להתפתח מבלי להתמקד?
אלי הורביץ: אני בספק.
אלי הורביץ: דומה לי, שראוי היה שנתמקד במה שאנחנו טובים, היכן שאנחנו מבינים את השוק, למרות שאנו מדינה קטנה.
אלי הורביץ: לדוגמה: אשכול הנגזר מהשוק הביטחוני וכנראה ראוי לפיתוח, לאו דווקא במוצרי ביטחון, אבל שהמדע שלו, הידע שלו, נובע מהביטחון.
אלי הורביץ: אני מאמין כמובן ואני גם מכיר, שאשכול בתחום ה-health care, אולי עם ביו-אינפורמטיקס - ראוי.
אלי הורביץ: יש לנו שוק בריאות מאוד מתקדם, יש לנו שוק מתוחכם מאוד, קופות חולים מהמתקדמות בעולם, בתי חולים, רופאים ברמה גבוהה והרבה מאוד בוגרי מדעי הטבע והרפואה.
אלי הורביץ: יתכן שניתן לבחור בשטח אחד נוסף, אולי שניים שלושה, לא יותר.
אלי הורביץ: לסיכום: יש במדינת ישראל הון אנושי משובח.
אלי הורביץ: חטאנו כלפיו ואת החטא אפשר וצריך לחפר בעשייה נכונה, שתעלה את החינוך בכלל והמדע בפרט על הנס.
אלי הורביץ: מו"פ, הן בסיסי והן יישומי, אני מניח שיעשה בכל שטח בו ירצה חוקר או יזם, אבל, אני מציע לשקול ולהחליט על נושא או שניים, בו נרכז את המאמץ הלאומי במו"פ.
אלי הורביץ: אותם שני נושאים צריכים לבטא בסופו של דבר שניים שלושה אשכולות תעשייתיים, אשר עשויים לקדם את כלכלת ישראל בעידן הגלובליזציה לגבהים ואופקים חדשים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעשה הפסקת מחקר ומדע על ידי המוסיקה.
מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת מהנכבדים לתפוס את מקומם למטה.
מל פולישוק-בלוך: לאחר שני השירים שנשמע, אנחנו נעבור לשמוע את המדענים עצמם.