GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה אורנשטיין: החומר האפור, בכמות בלתי נדלית, יזמות בלתי רגילה ואסרטיביות של אנשים.
אריה אורנשטיין: יש פה אלפי אנשים שקמים בבוקר ודוחפים את המדינה הזאת, למרות כל מה שנעשה בה.
אריה אורנשטיין: את האנשים האלה צריך לקחת ולעודד בתחומים שבאמת צריך.
אריה אורנשטיין: אנחנו עלינו על זה, שהכוח המדעי הרפואי הקיים במדינה הוא כוח אדיר בלתי מנוצל.
אריה אורנשטיין: לזכור: רופא, זה אותו אחד שהתקבל לבית ספר לרפואה עם בגרות ממוצעת של 13 מתוך 10 לפחות ואני לא אמשיך הלאה, באילו קריטריונים הוא צריך לעמוד.
אריה אורנשטיין: זה אומר, שבבחירה הטבעית אלה האנשים המוכשרים ביותר שיש במדינה.
אריה אורנשטיין: בסוף, הם יוצאים עבדים, פועלי ייצור בתוך מפעל.
אריה אורנשטיין: תראה 30 חולים, תעשה 3 ניתוחים ולך הביתה.
אריה אורנשטיין: אין ניצול של הכוח האינטלקטואלי האדיר הזה שקיים במדינה.
אריה אורנשטיין: לכן אמרנו: אם רוצים לשנות את כללי המשחק, הרי לנו יש את הכוח הזה ובואו ננצל אותו.
אריה אורנשטיין: לכן, פה ישנו כל הנושא של אתה, כמפעל, משקיע בעצמך, בתואר שלך.
אריה אורנשטיין: אפרופו "תלפיות" בצבא, אנחנו לקחנו את אותו פרוייקט מצוין והפכנו אותו ל"תלפיות תל השומר".
אריה אורנשטיין: לאחרונה, לקחנו 15 חברה צעירים ושמנו על כל אחד עשרות אלפי דולר, שהמטרה לא לעשות אותו רופא יותר טוב וללמד אותו רפואה.
אריה אורנשטיין: הוא יכול ללמד אותנו רפואה.
אריה אורנשטיין: המטרה היא איך לשפר את ראיית העולם שלו בתוך עולם שמשתנה בכזה קצב.
אריה אורנשטיין: הרופאים לא מוכנים להתמודדות הזאת וזאת המטלה הגדולה.
אריה אורנשטיין: דבר שני, אם אתה רוצה להיות עם הטכנולוגיות הכי טובות, בא תכניס את הפיתוח שלהם אל שדה הקרב האמיתי.
אריה אורנשטיין: כאן נכנס המרכז לטכנולוגיות, שלמעשה מאחד את אותו אשכול.
אריה אורנשטיין: בא נעשה אותו תחת גג אחד, נאחד את כולם יחד ונדחוף מוצרים.
אריה אורנשטיין: כלומר, בית החולים ירוויח מזה בציוד, שלפעמים עולה מיליוני דולרים ואראה לכם דוגמאות.
אריה אורנשטיין: הוא מרוויח דרך מעורבות הצוות שמרוויח בכיס ואנחנו דואגים שהוא ירוויח בשני מקומות בו זמנית: גם בכיס וגם בראש.
אריה אורנשטיין: זה אומר פרסומים אקדמיים וכסף בכיס.
אריה אורנשטיין: הוא מאפשר לנו לקחת דור צעיר ולתת לו עתיד.
אריה אורנשטיין: להראות לו שאפשר גם אחרת ויש דרכים איך לפתח את האינטלקט שלך ולא להיות רק עבד בקו ייצור.
אריה אורנשטיין: התעשייה נמצאת באתר פיתוח, סמוך לתוך אנשי הפיתוח עצמם והחולים, השטח.
אריה אורנשטיין: שיתוף של הלקוח מתחילת הפיתוח, הלקוח זה הרופא.
אריה אורנשטיין: המוניטין של בית החולים שנצמד לחברות ובמיוחד לסטרט-אפים קטנים, שזה חשוב ביותר והרופא, שמציג ללקוחות הפוטנציאליים אם באופן ישיר בכינוסים, עם פרסומים בכינוסים.
אריה אורנשטיין: כל האפשרויות האלה קיימות.
אריה אורנשטיין: אני לוקח אתכם כעת למסע שזה הקונספט.
אריה אורנשטיין: אנחנו כבר לא אנשי חלומות, אנחנו עשינו את זה.
אריה אורנשטיין: המרכז לטכנולוגיות מתקדמות, כמודל, הוא המודל שאנחנו מאמינים שצריך לעשות אותו וכשהתבקשתי לתת הרצאה אמרתי:
אריה אורנשטיין: אני רוצה לדבר קודם כל על שילוב של רפואה ותעשייה כמודל.
אריה אורנשטיין: כי כל אחד מאתנו היום, במדינה הזאת, צריך לקחת חלק בתוך הבעיה הקשה ביותר שאני רואה אותה וזה חוסר במקומות עבודה.
אריה אורנשטיין: אנחנו היום נעים בין 11% ל-12% של אנשים מחוסרי עבודה, שזה האומללות הקשה ביותר, שתהרוס כל דבר שנרצה להקים במדינה הזאת.
אריה אורנשטיין: לכן, כל אחד מאתנו מצווה לקחת חלק בעשייה הזאת ויצירת מקומות עבודה.
אריה אורנשטיין: איך עושים את זה?
אריה אורנשטיין: אני אביא את זה דרך מודל של חדר ניתוח.
אריה אורנשטיין: המאה ה-20 התחילה כך, וכשאנחנו מסתכלים על זה, הרבה לא השתנה.
אריה אורנשטיין: אמנם יש כובע ויש מסכה ויש חלוק.
אריה אורנשטיין: אז כבר התחילו להרדים, היום יותר טוב בהרדמה ויותר טוב בהשגחה על החולה.
אריה אורנשטיין: אין פה מהפך אמיתי גדול.
אריה אורנשטיין: זה מקצה שיפורים.
אריה אורנשטיין: השאלה להן הולך חדר הניתוח העתידני?
אריה אורנשטיין: כאן החלק המדהים שיתרחש.
אריה אורנשטיין: חדר הניתוח משמש כאזור של טיפול.
אריה אורנשטיין: הוא מטפל, הוא מסתמך על כל מיני אינפורמציות קודם לכן.
אריה אורנשטיין: הוא לא האזור שבו מתחדשת אינפורמציה ובו נעשה בישול של אינפורמציה.
אריה אורנשטיין: זה רק אזור טיפולי וזה ישתנה.
אריה אורנשטיין: המילה היא זמן אמת.
אריה אורנשטיין: "ריל-טיים".
אריה אורנשטיין: יהיו לנו מוניטורים של דיאגנוסטיקה בהכרה טיפולית ואינפורמציה טכנולוגית שתזרום בזמן אמת אל הרופא.
אריה אורנשטיין: ילך וייגמר הסיפור של הכירורגיה שמבוססת על עולם המדע, של 10 אצבעות לי יש והניסיון של הרופא.
אריה אורנשטיין: נגמר הסיפור הזה וזה ישתנה.
אריה אורנשטיין: הצעירים יהיו הרבה יותר טובים, כי הם הרבה יותר מוכשרים להבנה של העולם הזה.
אריה אורנשטיין: אם אני אקח את עולם הדיאגנוסטיקה, שקיפות אנטומית בזמן אמת, שזה אומר: אני אראה את החולה כך.
אריה אורנשטיין: בזמן אמת זו תהיה תמונת החולה והרופא הזה יכול לקחת החלטות אמיתיות תוך כדי הניתוח ולא בצילומים או בדברים שנעשו קודם לכן.
אריה אורנשטיין: נוירו-כירורג מנתח היום, אחרי יומיים שלושה עושה צילום ואז הוא מגלה ש-20% מהגידול נשאר.
אריה אורנשטיין: המוניטורים, הבקרה לא נעשים בזמן אמת.
אריה אורנשטיין: אני רוצה לדעת בזמן אמת שכך חוסל הניתוח ולא גרמתי נזקים לרקמות נורמליות.
אריה אורנשטיין: לכן, פותחו היום מערכות, שעושות את הדיאגנוסטיקה ואת הבקרה הטיפולית בזמן אמת.
אריה אורנשטיין: בכל דבר שאני אביא, התעשייה הישראלית היא תפארת היצירה בשילוב עם בתי החולים והרופאים.
אריה אורנשטיין: הדוגמה הראשונה שאביא היא חברה שנקראת "אודין".
אריה אורנשטיין: "אודין" היא חברה שפתחה MRI בקוטר של חצי מטר, שמאפשר בזמן אמת להכניס את החולה ולעשות בקרה.
אריה אורנשטיין: המנתח מפעיל את הכל, אין טכנאי ואין כלום והוא רואה בזמן אמת את מה שמתרחש.
אריה אורנשטיין: הוא עובד במכשיר על גלגלים, MRI על גלגלים.
אריה אורנשטיין: אין לי זמן לספר את הסיפור, כי זו תפארת היצירה של מדינת ישראל.
אריה אורנשטיין: כש"אלסינט" הגדולה הלכה ונמכרה, כל התשתית האינטלקטואלית יכלה לעוף באוויר.
אריה אורנשטיין: אראה לכם שתי טכנולוגיות של MRI, שעל אותה תשתית בנינו מיד מחדש.
אריה אורנשטיין: זאת אחת מהן ואנחנו היינו שותפים לה מהרגע הראשון.
אריה אורנשטיין: אלה תמונות בזמן אמת משלושה כיוונים של גידול במוח.
אריה אורנשטיין: תוך כדי הניתוח רואים רק את השאריות.
אריה אורנשטיין: הרופא מכוון כל הזמן רק לאזור הזה בכדי להוציא ולא לעשות נזק באזורים לא נכונים.
אריה אורנשטיין: הבקרה היא בזמן אמת.
אריה אורנשטיין: אני מביא את הדברים ביריות קצרות: לא רק אנטומיה אני רוצה לראות בזמן אמת אלא גם פונקציות בזמן אמת.
אריה אורנשטיין: זה אומר שאני, בזמן אמת, אעשה ניתור של תופעות ביולוגיות.
אריה אורנשטיין: אני מביא רק שתי דוגמאות, מהתעשייה הביטחונית: ה זו מערכת שמבוססת על קירור מפלוס 30 ועד מינוס 180 מעלות ב-30 שניות, בכדי לשפר את הקליעה במטרה, שזה מטוס אחר.
אריה אורנשטיין: פותחה מערכת על ידי חברה שנקראת "גליל טכנולוגיות".
אריה אורנשטיין: טכנולוגיה שפותחה מ"רפאל", שמאפשרת לקחת צינור של 3 מילימטר ולכוון אותו תחת MRI לגידול שנמצא בכבד.
אריה אורנשטיין: לקרר למינוס 80 מעלות, נוצר כדור קרח שאתה עושה בקרה עליו, אתה רואה מתי כל הנפח של הגידול נהרס, מחמם ושולח את החולה הביתה, במקום ניתוח ענק של כריתת כבד.
אריה אורנשטיין: בפעולה מינימאלית אתה עושה טיפול.
אריה אורנשטיין: זה פותח גם לפרוסטטה וכולי.
אריה אורנשטיין: אנחנו רואים פה דוגמה של לייזר שמחמם גידול.
אריה אורנשטיין: איך אני יודע מה הנפח שנהרס?
אריה אורנשטיין: אין היום שום מכשיר שמאפשר לעשות את זה.
אריה אורנשטיין: אני לא יכול להגיד את שם החברה, כי הפטנט עוד לא נרשם.
אריה אורנשטיין: אני מראה בזמן אמת, רקמה חיה מול רקמה מתה.
אריה אורנשטיין: אתם רואים פה את הרקמה המתה ואני מדגים אותה בזמן אמת תוך כדי החימום.
אריה אורנשטיין: הרופא מחמם לדקה בעצמה כזאת וכזאת ושולח את הפציינט הביתה.
אריה אורנשטיין: זה ביולוגיה וזה מוניטור שמאפשר טכנולוגיה בזמן אמת.
אריה אורנשטיין: אראה לכם את זה בעוד טכנולוגיה בקיצור, איך בזמן אמת אני עושה מוניטורינג של טמפרטורה בתוך רקמה.
אריה אורנשטיין: כלומר, יש לי אפשרות לעשות בקרת טמפרטורה ובקרת נזק מבוקר, כדי לא לפגוע ברקמות נורמליות.
אריה אורנשטיין: הטכנולוגיה הבאה באה גם מהצבא.
אריה אורנשטיין: טכנולוגיה של מולטי ספקטרל אימג'ינג.
אריה אורנשטיין: זו טכנולוגיה שפותחה מצילומים בחלל על מנת לזהות כל מיני דברים.
אריה אורנשטיין: זאת טכנולוגיה מדהימה.
אריה אורנשטיין: היא מאפשרת לי לצלם את האצבע שלי ואני רואה את ריכוז החמצן ואני מקבל את זה כמפה טופוגרפית, את עצמת החמצן.
אריה אורנשטיין: זה דבר חשוב ביותר ברפואה, לדעת ריכוזי חמצן.
אריה אורנשטיין: רואים איך זה יורד.
אריה אורנשטיין: אין כזה מכשיר בעולם, זה פיתוח ישראלי לתפארת.
אריה אורנשטיין: אם אני עושה את זה על המוח תוך כדי ניתוח ואני רוצה לדעת איפה היד, אני עושה גירוי חשמלי על האגודל ואני רואה את זה פה, כי אני משנה את ניצולת החמצן במוח.
אריה אורנשטיין: כלומר, מדידה של פונקציות בזמן אמת זה הבסיס לפיתוח של רובוטיקה.
אריה אורנשטיין: להסיק מסקנות דרך החמצן, שמאפשר בניית רובוט.
אריה אורנשטיין: החברה האחרונה שאני אראה לכם, היו עוד כמה דברים אבל עקב הלחץ, אני מקצר.
אריה אורנשטיין: אנחנו רואים פה, שהאוטומציה של הכירורגיה העתידנית תעבוד על ידי מערכת שאוספת אינפורמציה.
אריה אורנשטיין: היא לוקחת תמונת אולטרה-סאונד, MRI, CT בתלת-מימד, קולטת את האינפורמציה ומפעילה טיפול בתלת-מימד על ידי אנרגיות, בכלל בלי חתך.
אריה אורנשטיין: האנרגיה יוצרת אפקט, האפקט נמדד עוד פעם והוא מחליט על ר-סייקלינג של הטיפול.
אריה אורנשטיין: כל המערכת הזאת עובדת באוטומציה.
אריה אורנשטיין: אין רופא פה, בתוכו.
אריה אורנשטיין: מערכת ההחלטות נעשית על ידי המחשב.
אריה אורנשטיין: אראה לכם את הדוגמה לזה מיידית, כי אומרים לי: אתה מטורף, אתה מדבר שטויות.
אריה אורנשטיין: אנחנו עוברים לטכנולוגיות שבו יעשה ניתוח בלי ניתוח.
אריה אורנשטיין: גם הרופאים, כשאני מראה להם אומרים: אתה מטומטם.
אריה אורנשטיין: ואז אני מביא אותם לחברה של מוטי זיסר, שנמצאת בצפון.
אריה אורנשטיין: מכניסים אישה עם גידול בשד לתוך MRI.
אריה אורנשטיין: MRI הוא חדר הניתוח, אין רופא, אין כלום.
אריה אורנשטיין: הוא מקבל תמונת אנטומיה של הגידול בשד, מפעיל אולטרה-סאונד.
אריה אורנשטיין: אולטרה-סאונד אפשר לרכז לנקודה כמו אור, כמו ששרפתם נייר כשהייתם ילדים.
אריה אורנשטיין: ממקדים את זה ואז אני מקבל שינוי טמפרטורה.
אריה אורנשטיין: ה-MRI קולט את שינוי הטמפרטורה, מחבר את שתי התמונות יחד, של אנטומיה וטמפרטורה והוא יודע איפה הוא פגע.
אריה אורנשטיין: ואז, כל הסיפור של חולה בתוך MRI שהוא חדר ניתוח, מערכת בקרה שבה יושב הרופא, בחוץ, כמו בנס"א, לוקח שכבות של הגידול ופורס אותם לשכבות, בכל נקודה שהוא פוגע, מכסה שכבה ועובר לשכבה הבאה.
אריה אורנשטיין: על ידי זה אנחנו מחסלים גידול שד בלי ניתוח.
אריה אורנשטיין: אנחנו טיפלנו ב-300 נשים עם מיומות ברחם.
אריה אורנשטיין: במקום ניתוח של כריתת רחם מכניסים אישה ל-MRI.
אריה אורנשטיין: אחרי 3 שעות היא קמה, הולכת הביתה ונגמר הניתוח.
אריה אורנשטיין: טכנולוגיה, פאר היצירה הישראלית, MRI שנמכרים מפה ומתחילים להיות מופצים בכל העולם.
אריה אורנשטיין: השלב הבא, ניתוחי מוח.
אריה אורנשטיין: לעשות ניתוח מוח בלי ניתוח.
אריה אורנשטיין: תודה רבה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נשמע ממנכ"ל התמ"ת מר דינור את הרעיונות שאני שמעתי ממנו איך משרד התמ"ת מתכוון לגייס כספים, אני רוצה לשמוע מהמדען הראשי אלי אופר גם את הגישה שלך ליצירת הכספים או המנגנונים להשקעות והשימוש בהם וכמובן אחר כך נקיים דיון.
רענן דינור: אינני רוצה להמשיך עם הבכי ויש אומרים גם נהי בכל מה ששייך לנושא של איך האוצר קיצץ את כנפינו ותקציבנו ואנחנו לא יכולים עוד.
רענן דינור: אנחנו מביאים הבוקר גישה אחרת שמתפתחת מזה מספר חודשים טובים במשרדנו ששואלת את השאלה איך בנתונים התקציביים של מדינת ישראל, איך בתקציב הממשלתי אפשר לעשות חכם יותר, טוב יותר כדי להעמיד כלי סיוע משוכללים הן לטובת המו"פ, הן לטובת התעשייה.
רענן דינור: אנחנו יודעים שביקשת בעיקר דגשים על נושא המו"פ ובכל זאת הכלים שאנחנו עוסקים היום בפיתוחם נוגעים לכל השרשרת, הן לנושא מו"פ והן לכל אחד מהנושאים שהמדינה לדעתנו צריכה לסייע ואנחנו יודעים מה מגבלות התקציב שלה.
רענן דינור: אני אתחיל בכלים הקיימים.
רענן דינור: הכלים הקיימים מוכרים למרבית היושבים כאן, בין שמדובר בכלי המדען ובין שמדובר בכלים שמופעלים ע"י מרכז ההשקעות.
רענן דינור: ככלל אציין שאנחנו סיימנו את הדיונים עם האוצר בכל ששייך לתיקון חוק המו"פ, אנחנו בהמשך נעדכן לאיזה הסכמות הגענו בנושא של כללים להוצאת מו"פ החוצה.
רענן דינור: בנושא החוק לעידוד השקעות הון לצערי אנחנו רחוקים מהסכמות כפי שקיימות לגבי חוק המו"פ, בנושא החוק לעידוד השקעות הון אנחנו עם שתי מחלוקות יסודיות ועוד סידרה של ניואנסים שכל כולנו שואלים לא שאלות של מהות אלא שאלות של כמות ואני מקווה שבתוך זמן לא רב אפשר יהיה להגיע לסיכומים גם בנושא החוק לעידוד השקעות הון.
רענן דינור: כך או כך אנחנו נמצאים במצב שבו החוק לעידוד השקעות הון הקיים פוקע בסוף חודש יוני הקרוב ואם אנחנו לא נגיע בתקופה הקרובה לסיכומים ובהמשך נביא לאישור הכנסת את חוק לעידוד השקעות הון במתכונתו העדכנית והמשוכללת כפי שאנחנו מאמינים ולקטעים רחבים גם האוצר שותף לאמונה הזאת, אנחנו יוצרים מצב שמכניסים את ציבור המשקיעים לתקופת חוסר וודאות ולעמימות ולדעתי זה כמובן מיותר.
רענן דינור: לכן לקחנו על עצמנו בסיוע של כל מי שרק הסכים לעזור לנו להביא את נושא החוק לעידוד השקעות הון לכלל סיכום בתקופה הקצרה ביותר, ואני בהמשך אציין מה הן נקודות המחלוקת העיקריות, מה העמדה של כל אחד מהצדדים ומה ההערכה שלנו לגבי הכלים לישוב המחלוקות בנושאים אלה.
רענן דינור: במה ששייך לתחום שעניינו עסקים קטנים ובינוניים התקציב הכולל הוא 60 מליון שקלים מחולק לכלי הליווי והסיוע של המשרד ולכלים שהם כלים שמופעלים ע"י הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.
רענן דינור: ככלל זה משפחת הכלים שיש לנו במשרד ואנחנו כמובן נעסוק בעיקר בכלים בסביבה של המדען הראשי ומרכז ההשקעות.
רענן דינור: יש עוד כמה נתונים מאוד מעניינים בנייר הזה שקיבלתי הבוקר לידי, שכוללים גם איזה שהיא הבחנה בין חברות גדולות לחברות בינוניות לחברות קטנות, אבל אני מציע שבהמשך אלי ירחיב בענין הזה.
רענן דינור: במה ששייך למרכז ההשקעות לא סוד הוא שתקציבי מרכז ההשקעות קוצצו גם במסלול המענקים, גם במסלול החלופי בלמעלה מ50%-, זה כמובן קיצוץ שהוא מעבר,
רענן דינור: אנחנו סברנו שראוי בתחום המדען לחשוב במונחים של אגרות חוב שבנויות על זרם ההכנסות של המדען.
רענן דינור: נקודת המוצא שלנו היתה כזאת, יש זרם הכנסות יפה של המדען מתמלוגים, המדינה גם טרחה להוון אותו בשנים 2002-2003, הקמנו צוות משותף למדען הראשי ולרשות לניירות ערך וגובשה הצעה מאוד מעניינת שלדעתי עומדת בכל מבחן שבאמצעות אג"ח מו"פ אנחנו יכולים להעשיר את יכולתו של המדען לתת מענקי פיתוח בסכומים המבוקשים.
רענן דינור: סברו באוצר שלא ראוי לאפשר למשרד ממשלתי לגייס אג"ח, סברו באוצר שגיוס אג"ח הוא דבר שצריך להישמר לאוצר בלבד, אמרו שזה מהלך שלא נכון לעשותו כפי שאנחנו מציעים.
רענן דינור: השבנו מיד, אם ככה, יואיל האוצר לבצע, אנחנו לא רוצים קרדיט אנחנו רוצים כלי, אמר האוצר אנחנו מתייחסים אל זה כתקציב לכל דבר, תתעלמו משאלת המקורות, לו רצינו היינו נותנים לכם יותר כסף, אנחנו לא רוצים ולכן אין לכם יותר כסף.
רענן דינור: דבר שני שנציע כאן בתחום יצירת עידוד לשוק ההון המוסדי להשקיע בקרנות הון סיכון, מכל מקום אנחנו שומעים תמיהה בקרב משקיעי חו"ל איך יתכן וכיצד ששוק ההון המוסדי בישראל איננו משקיע בקרנות הון סיכון, מדוע מקורות הכסף מגיעים רק מבחוץ, אנחנו נציע דרך שעל חלקים נרחבים באוצר היא מקובלת לגמרי במונחים של עידוד שוק ההון המוסדי להשקיע בקרנות הון סיכון ודבר שלישי שאנחנו נציע, זה מתכונת שהיא במקום יוזמה, וכאן המקום בסוגריים לומר שעל דעת רבים מאוד מאלה שאני מקשיב להם, שמי שהמציא את יוזמה א' עשה פעולה ברוכה ביותר למשק הישראלי ויצר שינוי של ממש, הואיל ואני לא יודע למי בדיוק לתת קרדיטים אז אתם תחסכו לי הפעם כדי שאני לא אפגע באף אחד, אבל אין ספק שזה היה אחד המהלכים היותר חשובים שנעשו בתחום של עידוד קרנות ההון סיכון ויבואו על הברכה כל העוסקים במלאכה.
אמיר ברקן: הן המדען הראשי והן מרכז ההשקעות משתתפים פחות או יותר ברבע מעלות ההשקעה לכן התקציב שלנו היום יודע למנף השקעות על אותם 320 מליון דולר פי 4, סה"כ 1,280 מליון דולר ובהמשך המצגת אנחנו נדון בכלים איך להביא להשקעות נוספות בתעשייה בהיקף של 2-3 מליון דולר.
אמיר ברקן: המנגנון הראשון אנחנו קוראים לו מסלול המדען הראשי, אנחנו מדברים על יצירת מקורות נוספים בהיקף נטו של 200 מליון דולר למדען הראשי על בסיס איגוח של זרם התמלוגים העתידי, כאשר הבסיס להגדלת זרם התמלוגים הוא יצירת שינוי מסויים בכללי המדען הראשי, מבחינת המחוייבות של הפירמה לתמלוגים יסתכלו על סל פרוייקטים ולא על פרוייקט בדיד, אנחנו נעלה את שיעור התמלוגים וגם נעלה את שיעור הריבית כדי שפרוייקטים שנכשלו ימומנו בחלקם מתוך פרוייקטים שהצליחו.
אמיר ברקן: מה היא ההוצאה התקציבית בפועל, ההוצאה התקציבית בפועל זה כמובן בדוגמה שלנו בשנת 2007 ההפרש שבין ההרשאות שניתנו היום לבין התמלוגים שיתקבלו אז.
אמיר ברקן: אם נתתי היום שקל הרשאה וקיבלתי 80 אג' בחזרה כתמלוגים, אז הסיכון התקציבי או ההוצאה התקציבית הממשית תהיה 20 אג'.
אמיר ברקן: אני אעבור לנושאים היותר כלליים שנוגעים ליכולת להרחיב את יכולת המימון של פירמות בין אם הם לקוחות של המדען הראשי ובין אם הם לקוחות של,
מל פולישוק-בלוך: הטעות שלכם היא בסיסית ואתם צריכים לא רק להשמיע את ה5%-, 30% או 10%, אלא אתם גם צריכים לשמוע את אלה שיושבים פה שבלשון המעטה אני אומר שהם לא פחות חכמים מכם וקצת לפתוח את העיניים וקצת לפתוח את הראש.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מבינה למה לא ללכת על פרוייקט שהוזכר פה של אג"ח, לא מבינה.
רענן דינור: בתחומים אחרים הויכוחים הם עקרוניים ומקצועיים.
רענן דינור: ופעם האוצר אומר כך ופעם הוא אומר אחרת, עיין באופן הכי מובהק בנושא של מה המשמעות של ההגדרה שאומרת הוצאה ציבורית.
רענן דינור: לשיטתנו הם לא קוררנטים לאורך כל הדרך אבל אני חושב ששי הוא לא הכתובת ואני חושב ששר האוצר מאוד בעד הענין ואני מאמין שבסוף זה יוכרע ע"י שר האוצר ואני חושב שזה יוכרע לחיוב.
אמיר ברקן: יוזמה ב' כולם יודעים מה זה ויוזמה ג' זה חזרה למקורות של יוזמה א'.
אמיר ברקן: המטרה העיקרית של יוזמה א' מעבר לנושא של עידוד השקעות וכל הדברים האלה, היתה ליצור תעשייה שלמה במדינה שלא היתה קיימת.
אמיר ברקן: וזה מה שיוזמה א' עשתה ובזאת היא שרתה את תפקידה נאמנה ואנחנו איתרנו פה בעזרת הרבה מאוד אנשים שהתייעצנו איתם תעשייה שלמה שיכולה להתפתח במדינת ישראל, יכולה להוות תחליף או כלי משלים לפירמות תעשייתיות בין אם זה פירמות בתחום ההי-טק ובין אם פירמות בתחומים אחרים.
אמיר ברקן: היקף היצוא של תעשיות שהם לא הי-טק ולא תעשיות בטחוניות במדינת ישראל הוא כמעט שבעה מיליארד דולר, תחשבו רק איזה התקדמות אפשר ליצור מבחינת המשק אם אנחנו ניתן כלים משוכללים לפירמות האלה מעבר למה שהם יכולים לקבל מבנקים מה זה יכול לעשות.
אמיר ברקן: היקף הנכסים של המוסדיים בישראל הוא 75 בליון דולר, היקף ההשקעה בפרייבט אקוויטי הוא חצי אחוז מהנכסים שזה כולל את אותם קרן פיני ומרקיסטון כל הדברים האלה שזה רוב הכסף, בהון סיכון זה ממש פרומיל שבפרומיל לצורך הענין.
אמיר ברקן: לעומת זאת בארה"ב שם יש כבר מסורת מפותחת, החבר'ה משקיעים שם 8% מהנכסים בפרייבט אקוויטי, באירופה 4% מהנכסים ולמשקיעים המוסדיים הזרים חלק משמעותי בהשקעות הון סיכון בישראל זה עובדה שאין עליה ויכוח, מעבר לבעיה ששואלים אם אתם כל כך טובים למה המוסדיים שלכם לא נמצאים, יש פה פשוט העברת עושר מישראל החוצה.
אמיר ברקן: למה שעמיתי קרנות הפנסיה של מדינת ניו יורק יזכו בכל הפירות של מיטב היצירה של מדינת ישראל, כי זה מה שקורה, הם משקיעים ואחר כך את האקזיטים ואת הרווחים הם מקבלים והעמיתים של הגופים המוסדיים שזה חלק גדול מאזרחי מדינת ישראל יוצאים מופסדים.
אמיר ברקן: הכלי הוא כלי ביטוחי, מתן ביטוח ממשלתי שיכסה לכל היותר את קרן ההשקעה של גופים מוסדיים ישראליים בקרנות פרייבט אקוויטי המתמקדות בתעשייה בעל פוטנציאל יצוא.
אמיר ברקן: שיעור הביטוח מקרן ההשקעה יקבע במכרז שיתקיים בין הגופים המוסדיים, אנחנו אחרי ריסרץ' מאוד עמוק בקרב המוסדיים ואנחנו לא שמענו,
אמיר ברקן: שיעור הביטוח מקרן ההשקעה יקבע במכרז שיתקיים בין הגופים המוסדיים, אנחנו אחרי סיבוב בשוק ההון המוסדי, אנחנו בהתחלה חשבנו להציע ביטוח על קרן ההשקעה ומהתגובות הנלהבות לא שמענו מילת ביקורת אחת מאיזה שהוא גוף מוסדי על הרעיון הזה, נראה לנו שהמכרז הזה יסגר איפה שהוא בין 50% ל80%-.
אמיר ברקן: יכולת המינוף שלנו פה היא תהיה גבוהה, כאשר כנראה שיהיה שוני בין גופים שהם יותר מתקדמים ביכולת שלהם להשקיע כמו חברות ביטוח לבין קרנות פנסיה שהם יותר הססניים וצריכים אולי ליווי יותר צמוד ולכן כנראה שקרנות הפנסיה יציעו מינוף יותר נמוך, חברות הביטוח יציעו מינוף יותר גבוה, אבל בסך הכל תהיה פה הגדלה משמעותית של הכספים שיעמדו לרשות התעשייה.
אמיר ברקן: כדי למנוע מצב של עיוות הקרנות אנחנו בכל מקרה נגביל את הביטוח הממשלתי ל25%- מההשקעה בכל קרן כדי שלא יקומו לנו פה כל מיני קרנות שכל מטרתן זה להשיג את ערבות המדינה.
אמיר ברקן: היום אנחנו בודקים את המודל ואת תגובות השחקנים, עשינו תרשומת מאוד מדוייקת מה כל אחד אמר מבחינת שוק ההון, הם הועברו לאישור מנכ"ל האוצר ולאגף התקציבים.
רענן דינור: מה עמדת האוצר לגבי שוק ההון המוסדי כפי שהוצג כרגע, מנכ"ל האוצר מקבל לחלוטין הוא אפילו ציין שהם רואים את המודל הזה בחיוב רב, יש איזה ויכוח מסויים בתוך האוצר ששוק ההון בתוך האוצר יוצר איזה שהיא התנגדות מסויימת, יש טענה באוצר כאילו שוק ההון המוסדי יתגלגל לבד לפתרונות האלה של השקעה בהון סיכון ויתכן שלא ראוי להקדים את המאוחר ולתת לשוק ההון באופן טבעי להגיע לפתרונות האלה.
רענן דינור: תחולת החוק בעינינו יותר עקרונית או עקרונית מאוד כי אנחנו רוצים לתת שקט, אבל הויכוחים העקרוניים הם שלושה.
רענן דינור: אחד זה במסלול תעסוקה, אנחנו טוענים שמי שקובע חשב יצוא של 25% ומעלה ולא חשוב איך זה ינוסח אם משיקולי סחר בינלאומי, חייב לתת מסלול תעסוקה ואני לא ארחיב את האופן בו אנחנו רואים את מסלול התעסוקה, אבל יש לנו הצעה מאוד מגובשת איך זה צריך לעבוד ודבר שני, אנחנו מסכימים שזה יעבור למס הכנסה על בסיס חמישה תנאים ובלבד שברור לחלוטין שאם זה במס הכנסה זה משוחרר המסלול לחלוטין מכל תקצוב, הוא פתוח לגמרי, ויש חמישה תנאים שעל ארבעה מהם האוצר מסכים.
רענן דינור: החמישי הוא מאוד עקרוני, אם אתם תיקצבתם את החלופי ב2003- כאמור ב230-, ברגע שאתם מעבירים למסלול האוטומטי במס הכנסה, נא להעביר את התיקצוב החלופי למענקים.
רענן דינור: על זה יש ויכוח.
רענן דינור: אני יכול לומר שהם כבר מבינים שהם יצטרכו לשלם על זה, אני לא יכול להגיד שהגענו איתם לסיכום.
רענן דינור: עמדתנו העקרונית מכל היבט שהוא, שאם זה כסף אמיתי כפי שטענתם עד היום, נא להעביר את זה למענקים.
רענן דינור: אמרתי קודם מה הבק לוג במדען הראשי, גם במרכז ההשקעות יש בק לוג אדיר, היום רק על החלופי יש יחס של אחד לעשר, זאת אומרת לשמואל יש צבר של שני מיליארד שקלים למענקים בחלופי בעוד שמה שעומד לרשותו זה 230 מליון שקל.
רענן דינור: זה בלתי נסבל.
רמי גוזמן: לגבי הנפקת המו"פ, אם מתעקשים על זה זה בסוף יוצא.
רמי גוזמן: האוצר יתרצה ובסוף זה יצא כי התוכנית הזאת יש לה תוכן ויש לה בשר ויש לה מהות ולכן זה יצא.
רמי גוזמן: אני היחיד במדינה שעשה הנפקת מו"פ של ממש, לצערי היא הלכה לכיוונים פליליים, אבל עשיתי הנפקת מו"פ של ממש והקשיים שעברתי, 20 א' בחוק מס הכנסה זה הסעיף שנתן לזה את המסגרת החוקית, כמות ההתנגדויות היתה רבה מאוד ולכן חשוב מאוד שיתלווה אליכם מישהו שהוא קונה מרצון או מוכר מרצון, כי בין מה שאתה מציג כאן, אני מתחיל לדבר עכשיו מנסיון, בין מה שהצבתי בהתחלה לבין מה שנגמר בסוף, היו כל מיני מוסיקות וכל מיני הסכמים.
רמי גוזמן: בסוף זה יצא קצת אחרת ממה שמוצג.
רמי גוזמן: אבל אם נניח תשכילו בנוסף למתודה שאתם מציגים בצד הממשלתי גם לצרף אליכם מישהו שהוא רוצה לקנות ומישהו שרוצה למכור, ולשבת ממש על לוח כזה של לגו, זה יעבוד בסוף.
רמי גוזמן: אנחנו מדברים כאן על כל הכלים המוסדיים והם יתפסו, אבל יש כאן בעיה של טיימינג ובינתיים מה שקורה קורה אצל אלי אופר.
רמי גוזמן: אלי אופר מקטין את התקציבים שלו ברמות של 30-40% באיזורים האלה וקורה שתעשיות יעזבו את ישראל.
רמי גוזמן: זה קורה דווקא אצל הגדולים.
רמי גוזמן: אצלנו עלות מהנדס ישראלי היא בערך מאה אלך דולר ובמזרח זה 10-30-50, ולכן עוברים מזרחה ועוברים מערבה וצפונה לכיוון המדינות המזרח אירופאיות.
רמי גוזמן: שנתיים אחרי שיעבור הפיתוח כמעט אין מנוס, יעבור גם הייצור ואז המדינה תתמקד בין גדרה לחדרה, היא לא תלך הצידה לאן שנמצאים בעיקר מפעלי הייצור ושנמצאת האוכלוסיה שכשירה לעסק הזה, כל עיירות הפיתוח למיניהן.
רמי גוזמן: לכן חייבים לצאת מכאן עם אסטרטגיה שאומרת שהמדיניות ארוכת הטווח שהמשרד למסחר ותעשייה מוביל היא לפתח את הכלים המבניים שהם יקחו איזה שהוא אחוז שתחליטו מתוך המכלול של המו"פ, נגיד היום זה אפס ולהגדיל את זה ל20%-, 50%, כמה שתחליטו עפ"י הנתונים שיש לכם, עפ"י הסנסורים שיש לכם על השוק והאוצר צריך לבוא במקביל עם הגדלה ואז יהיו לנו שתי עקומות כאלה שהכלים המוסדיים יתפסו יותר ויותר והכלים התקציביים ירדו יותר ויותר.
רמי גוזמן: אם זה בסגנון שקרפ מדבר עליו או כל סגנון אחר, אבל זה פחות או יותר צריכה להיות המגמה.
רמי גוזמן: מדיניות לשלוש שנים או ארבע שנים, תקציב קבוע הולך ויורד ותקציב מוסדי שהתעשייה והממשלה לוקחים על עצמם.
ברוך גינדין: אנחנו כל הזמן מדברים על מו"פ וכולם כאן מהמו"פ אבל בואו לא נשכח שהיחס בין ה-RND לבין החלק של המרקטינג וכל הדברים האחרים זה בערך אחד לארבע, אחד לשלוש, אז אנחנו כל הזמן מכוונים איפה שהמטבע מתחת לאור ולאוו דווקא למקומות אחרים וכן זה יוזמה מאוד ברוכה גם להשקיע בפריצות וכניסות לדברים אחרים וחלילה אסור לפגוע במו"פ אבל צריך להתחיל להוסיף עכשיו בצד המרקטינג יותר והיחסים כאן הם מצחיקים, זה כלום.
ברוך גינדין: וזה לא ייצג את המציאות וזה מתחת למסה הקריטית לכן לדעתי צריך להסתכל על זה לגמרי מכיוון אחר.
שוקי גלייטמן: יש לי בעיה עם הדרך שבחרתם והיא כשאני מסתכל בגדול הלכתם על הקשחה ותמלוגים.
שוקי גלייטמן: מוביל את תהליך גידול התקציב שאתם מנסים לעשות חוץ תקציבי דרך מערך התמלוגים, יש לי כאן בעיה.
שוקי גלייטמן: קודם כל שני דברים, בעולם לא מקובל לקחת תמלוגים בכלל על מענקי מו"פ, מדינת ישראל היא די חריגה בעני ואני רוצה להזכיר שהיו לנו תוכניות משותפות עם האמריקאים והנושא של תמלוגים היה מייג'ור אישיו שהם התנגדו לו.
שוקי גלייטמן: זה כלי שטופח בעבר, זה היה כלי בקרה ולא כלי הכנסות מדינה ואיכשהו אתם מעבירים את זה לכלי עיקרי של הכנסות מדינה דרך הקשחות, הרחבת מדען ותמיכה, צרה צרורה, אתם הולכים בכיוון לא טוב.
שוקי גלייטמן: תתנו הלוואה, קחו החזר ונגמר הסיפור.
שוקי גלייטמן: הדרך של דרך מערך התמלוגים להעלות את התקציב אם עתידי ואם הקשחה, היא דרך לא נכונה.
מתי קרפ: יש איום מאוד ממשי על היתרון של ישראל בתור מרכז הי-טק מהכיוון של מדינות באסיה שגם הן זולות במידה דומה וגם שם יש טכנולוגיה.
מתי קרפ: אם לא נעשה משהו אנחנו נמצא את עצמנו במצב שתתחיל שקיעה ואז יהיה ענין של ריקאוורי.
מתי קרפ: לפני ארבע שנים ישב מולי מישהו מהאוצר ואמר זה סך הכל 60 אלף מישרות, היום כולם אומרים שזה חשוב אבל זה תוצאה של איזה שהוא תהליך מסודר שאוצר בואו נסתכל ברמה הלאומית, מה נכון ולא נכון לעשות וננסה לבנות איזה שהוא קונצנזוס.
מתי קרפ: אני חושב שצריך לבנות את המכניזם הזה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נקיים ישיבות ספציפיות גם על הוצאת ידע בנושא של חוק המו"פ, גם בעקבות הדברים שנאמרו פה על האיום מהמזרח על ההי-טק הישראלי ואיך אנחנו מתמודדים עם זה, אין לי ספק שיש לנו בעיה מאוד קשה, זה לא רק לנו, זה לכל העולם המערבי יש את הבעיה הזאת.