GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהוד גיתאי: לארגון קטן לפעמים יותר קשה לענות לאותן הדרישות מאשר לארגון שיש לו מסה של עובדים שעושים את אותה פעולה.
אהוד גיתאי: פה עובד אחד צריך לענות אולי למספר דרישות.
אהוד גיתאי: יחד עם זאת יורשה לי לציין שלארגונים קטנים לפי בקשה, אני לא יודע אם שלו או של אנשים אחרים, הורדנו את המחיר של העלות וזה היום פחות מחמשת אלפים שקל.
אהוד גיתאי: אם מישהו חושב שכדי לתת בצרכן אמון ולקבל ממכון התקנים זה סכום לא הוגן, אני מוכן להתמודד עם זה, אני מוכן להסביר בדיוק מה אנחנו עושים בנושא הזה.
ניר גרינברג: אני רוצה להוסיף עוד נקודה אחת, כשהגשנו את הבקשה מלכתחילה, עשו בדיקה ראשונית על המערכת.
ניר גרינברג: לפי בדיקה המערכת לפי מה שקיבלנו, היא עוברת, כלומר היא תקינה, כלומר מה שמונע מאיתנו לקבל את התו תקן זה לא עצם זה אם אנחנו עוברים את תו התקן, אם אנחנו עומדים בתקן או לא, אלא עצם העלויות של התו תקן, על אותו משקל אני יכול לגשת לקנות את תו הזהב, לשים אותו אצלו, עלה לי מאתיים שקל וקיבלתי תו.
זיוה פתיר: זה לא נבדק, אז אני לא יודעת אם כל מה שאתה אומר – אבל אנחנו יכולים להתמודד עם זה.
מל פולישוק-בלוך: זיוה, מה שאני רוצה זה לקחת מהדוגמא הזאת את העניין העקרוני וההבדל כמו שחבר הכנסת שמחון אמר מקודם, אולי צריך מכון נפרד.
מל פולישוק-בלוך: כי התפיסה באמת צריכה להיות שונה לתפיסה של תווי תקן לעסקים ממשיים ולעסקים שהם וירטואליים.
מל פולישוק-בלוך: למרות שהמוצר בסוף מגיע אותו דבר.
מל פולישוק-בלוך: הדרישות שונות והגישה צריכה להיות שונה, גם שלכם כמכון תקנים, זאת הכוונה שלי.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא מדברים על פגיעה באיכות, אנחנו מדברים על דרישות והתייחסויות שונות, כאשר אם אני מצפה מעסק, בחיים האמיתיים, שייתן לי דיווחים ואיך אתם אמרתם, כל מיני דוחות, וכאן זה הכול וירטואלי ועובר און ליין, זאת אומרת אני נכנס וזה עובר ואני לא צריך את הבן אדם.
מל פולישוק-בלוך: כל החלק הזה של המחשוב והשימוש במחשוב לצורך סחר דרך המחשב, הופך גם את הבקרה על כל המערכת לאחרת.
אהוד גיתאי: אני רוצה להסביר משהו, אחד אנחנו לא ממציאים את הגלגל, מכון התקנים הרי מסתמך על מה שקיים בעולם הגדול ובעולם הגדול יש אתרים.
אהוד גיתאי: אנחנו חברים ברשת בינלאומית, איי קיו נט, לי יש תשעים סוקרים, לרשת יש למעלה מעשרת אלפים סוקרים.
אהוד גיתאי: לי יש ששת אלפים לקוחות, הרשת משרתת מאתיים אלף לקוחות במאה שלושים ושש מדינות.
אהוד גיתאי: יש לה חותם דומה שקוראים לו QL שעליו נבנה החותם של מכון התקנים.
אהוד גיתאי: כלומר זה לא משהו שאני המצאתי משהו וירטואלי היום.
אהוד גיתאי: דבר שני, גם לרשת וירטואלית שאת לא רואה אותה, מאחוריה יש BACK OFFICE ויש בBACK OFFICE בסופו של דבר עומדים בעלי עסק ואנשים, שצריכים לתת הסבר לצרכן כיצד הסחר מתנהל.
אהוד גיתאי: אנחנו לוקחים את ה FRONT OFFICE בצורה וירטואלית לגמרי, כמו שאמר הדובר, על בסיס מערכת בנויה, סגורה, שתפורה בכל העולם.
אהוד גיתאי: ו- BACK OFFICE על בסיס דרישות, לכן בוודאי הבדיקה הראשונה מעסק פיזי ממשי, שיוצר את הכוסות פלסטיק ורואים את המכונה בעיניים.
אהוד גיתאי: יש לנו מעבדת תקשוב שיודעת להיכנס לאתרי המחשב, יודעת לעשות את הבדיקות על האתר בצורה וירטואלית ולתת לו את התשובות.
אהוד גיתאי: יחד עם זאת אפשר BACK OFFICE לראות שזה לא לגמרי וירטואלי, שיש גם אדם שיכול לתת אחריות במידה והשאלות נשאלות.
מייקל וולף: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד, בנושא למשל של דוחות.
מייקל וולף: לא משנה אם יש שני אנשים, יש בן אדם אחד או יש אלף איש בארגון.
מייקל וולף: מדובר על מערכת ניהול, הוא דיבר על זה שיש לו תלונות של הלקוחות.
ניר גרינברג: לא, אין לנו תלונות.
מייקל וולף: אין לכם תלונות, או.קי.
מייקל וולף: , אם אין לכם תלונות, זה כבר משהו אחר.
מייקל וולף: אבל נניח שהיה לך תלונה, התלונה צריך לטפל בזה, אתה צריך לתעד את זה שקיבלת את התלונה, אתה צריך לתעד את זה שטיפלת בתלונה, שהפקת לקחים שעשית פעולות שיפור.
מייקל וולף: אי אפשר להיות בלי דוחות, העולם הוא לא וירטואלי ככה.
מייקל וולף: גם הלקוחות הם וירטואליים.
מל פולישוק-בלוך: הטיפול לא צריך להיות וירטואלי, זה אני חושבת שגם ניר יסכים על זה.
מל פולישוק-בלוך: יחד עם זה ההתייחסות צריכה להיות שונה.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא עד כמה באמת אולי בסיום נשים את הדגש על זה, על רמת המקצועיות, כי אנחנו מדברים על טכנולוגיה מאוד מתקדמת ושונה לחלוטין מהבלוק.
מל פולישוק-בלוך: זה כאן הרעיון, לצאת מהבלוק, גם החשיבתי.
אהוד גיתאי: מה שאני מציע, ביום הפתוח במכון התקנים כולכם מוזמנים למעבדת תקשוב, תראו כיצד זה נעשה.
מל פולישוק-בלוך: אני רק רוצה להבין, אני שומעת כאן מכיוון המשרד לאיכות הסביבה שמשרדי הממשלה בכלל אין להם תקן במאגרי מידע שלהם.
מל פולישוק-בלוך: זה מתחבר לוועדה הקודמת שלנו שהייתה פה לגבי מאגרי מידע בנושא של המנהל.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים שזה יהיה אמין.
אהוד גיתאי: אני רוצה לומר שכחבר בוועדת אנ"א אצל איציק כהן, הצענו לאמץ את אבטחת המידע.
אהוד גיתאי: אני אציג לכם מוצרים וירטואליים, אם אתה נכנס ולוחץ דבל קליק, אתה רואה פה את תעודת ההסכמה שלו.
אהוד גיתאי: זהו אתר מכירות אול סייל, אתר מכירות פומבי, ואם אתם נכנסים פה אתם יכולים לראות מה הוא קיבל.
זיוה פתיר: אתה יכול להפוך את זה מהר מאוד לעסק המובחר.
שלום שמחון: אני רוצה לדעת מה הוא יכול לעשות.
אהוד גיתאי: הוא יכול לעשות קישוריות, לראות את כל הדרישות של התקן בפנים.
רונן רגב – כביר: המועצה לצרכנות עוסקת הרבה מאוד שנים בנושא הזה של סחר אלקטרוני בחלק הרבה מאוד מהזמן גם בקיום של לדוגמא משא ומתן, איזה שהיא וועדה לגיבוש כללים.
רונן רגב – כביר: אנחנו גיבשנו כללים ביחד עם איגוד לשכות המסחר וגורמים מובילים בתחום הזה בארץ.
רונן רגב – כביר: אני רוצה קודם כל למקד את הדיון, העיסוק באבטחת המידע הוא עיסוק במקטע מאוד חשוב, אבל זה מקטע אחד ויש עוד המון דברים שחשוב לתת עליהם את הדעת בכל מה שנוגע לרגולציה או ליצירת סחר הוגן באינטרנט.
רונן רגב – כביר: יש כללים מסוימים בחוק הגנת הצרכן שהם ייחודיים לעסקה שמתבצעת באתרי מכר, הגנות מיוחדות שקיימות.
רונן רגב – כביר: יש חובות גילוי שהן קריטיות והן לא נולדו סתם, הן נולדו בגלל הנחיתות הבסיסית שקיימת לצרכן כשהוא עומד מול אתר אינטרנט מבחינת המידע ומעוד כל מיני בחינות שמקוצר הזמן אני לא ארחיב עליהם.
רונן רגב – כביר: אני רק רוצה לתת דוגמא קטנה,דובר פה על נושא של שמירת הפרטיות, אז באמת יש את העניין של הבטחה שהמידע לא ייגנב על ידי גורם חיצוני, אבל יש גם שאלה מה נעשה בתחום שמירת הפרטיות על ידי העסק עצמו שאוסף את המידע.
רונן רגב – כביר: האם הוא שולח לי ללא בקרה חומר פרסומי או מעביר אותו לצד שלישי, ללא הסכמתי, או באופן שנוגד את הדין.
רונן רגב – כביר: איזה שימוש הוא עושה במידע שאני אפילו לא יודע שהוא אסף.
שלום שמחון: אני אפסיק אותך בכוונה, אני אגיד לך מה אני צריך.
שלום שמחון: אני צריך שמישהו ייתן לי את רשימת הנושאים שלפי דעתו הם מחייבים תקינה ותו תקן באינטרנט.
שלום שמחון: אחד אני רוצה את רשימת הנושאים, אחר כך אני רוצה את הפילוח של הנושאים האלו ומה מחייב כדי לקבל תו תקן.
שלום שמחון: אני חושב שאם אנחנו – אני כבר מתחיל את השלב של הסיכום – אם אנחנו נלך להסברה לציבור הישראלי, ונגיד לו תשמע, אתה משתמש היום הרבה באינטרנט, אנחנו לאט לאט צועדים לעתיד, ואחוז המשתמשים באינטרנט יהיה לפי דעתי מכסימלי בעוד כמה שנים.
שלום שמחון: אם אנחנו הולכים לשלב הזה, אני רוצה לנסות כמה שיותר לסגור את ההגנה על הצרכן, על האזרח וכן הלאה.
שלום שמחון: לכן אני צריך, בגלל זה גם אמרתי למר קמחי קודם, שאני צריך סריקה על כל התחומים האפשריים שבהם אני רוצה להגן על הצרכן באינטרנט.
יצחק קמחי: ברשותך מילה אחת, חייבים לעשות הפרדה בין הוראות החוק לבין האפשרויות שהתקנים.
יצחק קמחי: אם אתה מבקש לעשות סריקה באינטרנט –
שלום שמחון: אני קודם כל רוצה שהכול יישפך על השולחן, אחרי שהוא יישפך על השולחן נחשוב ביחד.
בתיה בנדל: שמי בתיה בנדל ואני היועצת הארגונית של התאחדות הסוחרים ואני רוצה להגיד משהו מכיוון זווית הראייה של הסוחרים ולענות לשאלתך לגבי הרשימה של הפרמטרים שאנחנו רוצים להתייחס אליהם, כדי מהם להרכיב את תו התקן.
בתיה בנדל: אני רוצה להגיד שזאת הבעיה העיקרית, אנחנו פה מתלבטים למה אנחנו יכולים לתת תו תקן, ולבלוק איטונג אין לנו בעיה לתת תו תקן, ולמוצרי חשמל גם אין לנו בעיה לתת תו תקן.
בתיה בנדל: הבעיה היא להגדיר תקינה לפרמטרים שהם איכותיים ושהם נובעים מתהליכי עבודה, או מכל מיני תהליכים שקורים בארגונים, או ארגוני מסחר או כל ארגון שהו.
בתיה בנדל: את הדברים האלה מאוד קשה להגדיר, על מנת להגדיר אותם ועוד יותר על מנת שנוכל אחר כך לפקח עליהם ולאכוף אותם, צריך להגדיר אותם אבל בהסכמה.
בתיה בנדל: זאת אומרת אותו גוף שמקבל עליו את התקינה, צריך להיות מחויב להיות חלק מהגדרת הפרמטרים וחלק מהגוף שייתן את הגיבוי לאכוף את הפרמטרים.
בתיה בנדל: לכן פה צריכה להיעשות עבודה משולבת של השוטר עם המבוקר עם הצרכן, עם הלקוח, שלושת הגופים האלה לשבת ולהגדיר את אותם פרמטרים שחבר הכנסת שמחון מבקש.
בתיה בנדל: אנחנו כהתאחדות הסוחרים כבר שנתיים מנסים להוביל איזה שהוא תהליך שאנחנו קוראים לו – להגדיר את הפרמטרים למסחר הוגן במדינת ישראל.
בתיה בנדל: כבר שנתיים אנחנו מטיילים, היינו בקשרי עבודה די מתקדמים עם מכון התקנים, עם גברת זיוה פתיר ועם אהוד גיתאי, כדי שיעזרו לנו לעשות את התקן, אבל מה שמדריך אותנו ולמה אנחנו מחכים ולא יצאנו מזה, כי אנחנו אומרים שעל מנת שהמפעל הזה יצליח, הוא חייב לעגן בתוכו ולרכז את כל הגופים, את הצרכנים, את הסוחרים ואת השוטר, את מי שיש לו את הכלים להגדיר את התקן, ואת מי שיפקח עליו אחרי זה.
בתיה בנדל: זה בכל תחום שיש לו צורך להגדיר איכות.
רונן רגב-כביר: המודל שאנחנו פיתחנו, שהוא מודל שנקרא חותם צרכני, עוסק בדיוק בדברים האלה.
רונן רגב-כביר: קודם כל בכל תחום, אם זה אתרי מכר באינטרנט, אם זה שיווק של מטבחים, מכוני רישוי ברכב, בכל ענף אנחנו מגבשים ביחד עם ארגוני העסקים כלליים ספציפיים לענף הזה על המודל לסחר הוגן אופטימאלי באותו תחום.
מל פולישוק-בלוך: איפה זה נמצא?
רונן רגב -כביר: כרגע יש לנו כללים מגובשים שאני אתן לכם לתחום הסחר באינטרנט, זה משהו שכבר פותח לאורך שנתיים ביחד עם ארגון לשכות המסחר ונציגים בולטים, אני אתן לכם עותק.
רונן רגב -כביר: המודל באמת משלב קודם כל גם את הצרכן במקום מאוד מרכזי.
רונן רגב -כביר: התלונות של הצרכנים, הבקרה של מה נובע מתלונות הצרכנים, הפיקוח עליהם, הוא מידע שוטף על ההתנהלות של העסק, הוא מרכיב קריטי באכיפה של המודל.
רונן רגב -כביר: אז נוצר מצב שגוף שלוקח על עצמו חותם צרכני כזה, נאמר אתר אינטרנט, אז הגולש אליו יודע שיש לו איזה שהיא רשת ביטחון שהיא הרשת שעוסקת, לא רק בנושאים של אבטחת מידע, אלא עוסקת גם בגילוי נאות, עוסקת גם בשמירה על המידע והשימוש בפרטים שלו בתוך אותו עסק עצמו, לא על ידי מישהו שגנב אותו מהעסק.
רונן רגב -כביר: תמונה כוללת על כל המרכיבים ואני אתן לכם את הפרטים.
אלי רוזנטל: אני מאיגוד לשכות המסחר.
אלי רוזנטל: לצערי הרב החותם הזה נתקע רק מבעיות תקציביות.
אלי רוזנטל: אנחנו סיימנו לעבוד עליו לפני שנתיים יחד עם הממונה על הגנת הצרכן, וצוות של משרד התעשייה והמסחר.
אלי רוזנטל: אנחנו כמייצגי הסוחרים באינטרנט והמועצה לצרכנות שהיא בעצם מובילה את העניין הזה.
אלי רוזנטל: החותם הזה כבר הסתיים, העבודה הייתה מאוד אינטנסיבית, אנחנו נתקענו רק בגלל בעיות כאלה ואחרות שאני לא אפרט כרגע.