GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה הרשקוביץ: המדינה הקרובה אלינו היא ארצות הברית, וזה יורד עד למטה.
שלמה הרשקוביץ: חלק מהמדינות אין להן ממש תואר שני.
שלמה הרשקוביץ: התואר הראשון שלהם, בגרמניה למשל, זה בעצם תואר שני, ולכן מה שמוצג כאן זה תואר שלישי.
שלמה הרשקוביץ: יותר על מיקומנו?
שלמה הרשקוביץ: יכולים לעשות טעות גדולה, וכבר דיברנו על כך בפעם שעברה.
שלמה הרשקוביץ: אם לקח ארבע שנים לעבור מחמישים אחוז בתואר ראשון לתואר שני, לקח לנו תשע שנים להגיע מתואר שני ולהתחיל את זה בתואר שלישי, זה יקח לנו הרבה יותר זמן לעשות דבר דומה בסגל אקדמיה בכיר.
שלמה הרשקוביץ: וכדאי להבין למה.
שלמה הרשקוביץ: הסיבה היא פשוטה למדי.
שלמה הרשקוביץ: מדי שנה, ניקח את התואר השלישי, כעשרים אחוז מהאוכלוסיה שלומדת לתואר שלישי מתחלפת, יש מקום לכניסה ולשינוי של ההרכב של הסטודנטים, ותוך חמש שנים אפשר להחליף את כל הסטודנטים פחות או יותר.
שלמה הרשקוביץ: בקשר לסגל האקדמי הבכיר אנחנו מדברים על קריירה של אדם שמשתרעת על פני שלושים שנה ומעלה, כאשר אין גידול רב באוניברסיטאות, אז אין הרבה מקום להחלפה, ולכן השינויים הם איטיים מיסודם, וחייבים לכן להסתכל על התפתחות על פני זמן ולראות האם אנחנו הולכים לקראת דבר מסויים, ולא להסתכל על נתוני זמן מסויים, כיוון שהם תמיד יטעו אותנו.
שלמה הרשקוביץ: מה שאנחנו צריכים לראות זה- האם אנחנו בכיוון הנכון?
שלמה הרשקוביץ: רק כדי לסבר את האוזן אומר שבלי לשים לב, בתשנ"ט, אני מניח שאף אחד לא שם לב לכך, אבל היו עשרה גברים פחות בסגל אקדמיה בכיר באוניברסיטאות בישראל, שלושים ושלוש נשים יותר.
שלמה הרשקוביץ: וזה המצב בשנים הבאות, המספרים יהיו מהסוג הזה ולא מסוג אחר מכיוון שהאוניברסיטאות הגיעו פחות או יותר לגודלן האופטימלי והן לא יגדלו בהרבה, ולא יהיה מקום רב בתוספת סגל האקדמי.
שלמה הרשקוביץ: שלמה הרשקוביץ: במשך עשרים השנים האחרונות יש נתונים שמצביעים
שלמה הרשקוביץ: אציג את החלוקה לפי תחומים.
שלמה הרשקוביץ: חלוקה המראה כבר על חלק מהבעייתיות.
שלמה הרשקוביץ: מה שאנחנו רואים כאן, זו חלוקה לפי תחומים, בתשנ"ב, בתשנ"ח, חברי סגל אקדמי בכיר, וחצי ברגיל, לפי תחומים.
שלמה הרשקוביץ: אנחנו רואים בתחום החינוך כבר בתשנ"ב קרוב למחצית היו נשים, וזה נשאר פחות או יותר קבוע.
שלמה הרשקוביץ: אבל יש התקדמות רבה ברפואה, עד לשלושים, שלושים וחמישה אחוז, במדעי הרוח, במשפטים גידול ניכר, וגם במדעי החברה גידול ניכר.
שלמה הרשקוביץ: התחום שגדל מהר יותר מכל תחום אחר מבחינת הסגל בשנות התשעים זה מדעי החברה, והגידול הזה מאוד מאוד משמעותי.
שלמה הרשקוביץ: מה שאנחנו לא מוצאים זה גידול בתחומי המדע, המדעים הפיזיקליים פחות או יותר אותו הדבר, מתמטיקה ומדעי המחשב גם כן יציבות רבה.
שלמה הרשקוביץ: הנדסה קצת משבעה אחוז עד לתשעה ומשהו אחוז גידול.
שלמה הרשקוביץ: הדבר המפתיע זה המדעים הביולוגיים, מחצית הסטודנטים לתואר שלישי מאמצע שנות השמונים כבר היו נשים, זה נשמר עד היום.
שלמה הרשקוביץ: בסגל האקדמי בשנת תשנ"ב היה שמונה עשרה וחצי אחוז, זה ירד קצת בתשנ"ט.
שלמה הרשקוביץ: כאן לא רואים התקדמות.
שלמה הרשקוביץ: חלק מהן כנראה נקלטות ברפואה, אבל יש פה בהחלט בעיה ורואים בעצם שגם מבחינת כמה מקבלי תואר שלישי היו, אנחנו נראה שזה פחות או יותר מסתדר.
שלמה הרשקוביץ: בכל אופן בכל התחומים יש גידול של נשים, גם כסטודנטיות לתואר שלישי וגם בתוך התארים יש גידול וזה לא בא לידי ביטוי, בינתיים, בתחומי המדעים הנסיוניים.
שלמה הרשקוביץ: משתמשים רק בלוח הזמנים העברי.
שלמה הרשקוביץ: אף טבלה לא חילקה במקביל על פי לוח הזמנים הלטיני.
שלמה הרשקוביץ: יש עכשיו מליון איש במדינה שזה קשה להם.
שלמה הרשקוביץ: מדברים על עשרים שנה, והייתי רוצה לראות תוצאות בשלוש, ארבע וחמש שנים אחרונות.
שלמה הרשקוביץ: ישנן מהפיכות שהן נהדרות, וציינתי אותן.
שלמה הרשקוביץ: ברצוני לציין את תקיעות צוואר הבקבוק, ששבעה, שמונה אחוז הן פרופסוריות בכירות, ולשאול מה מהדברים שאז סוכמו, שהוגש על ידי פרופ' נינה תורן וד"ר יעל רום אל ראש הממשלה.
שלמה הרשקוביץ: הנתונים הם דבר חשוב ביותר.
שלמה הרשקוביץ: השאלה היא- האם בכל אוניברסיטה יש יועצת ומישהי מטפלת בנושא.
שלמה הרשקוביץ: שאלה נוספת היא לגבי צוואר בקבוק של מילגות מיוחדות לגבי מילגות, איתור נשים פוסטדוקטורנטיות ופרופסריות.
שלמה הרשקוביץ: הנושא של עידוד, האם יש דבר יזום לעניין הזה.
שלמה הרשקוביץ: מה נעשה בנושא.
שלמה הרשקוביץ: גוף שיכול, וגם לא צריך שיהיה.
שלמה הרשקוביץ: לחופש האקדמי של האוניברסיטאות יש מחיר, ואני מציע לשלם את המחיר הזה בכל מיני דברים יותר מאשר להביא לכך שמישהו יקבע לאוניברסיטאות מדיניות כלל ארצית בנושאים שהם נושאים אקדמיים.
שלמה הרשקוביץ: יש מאוד להיזהר בזה, כי יש לכך השלכות לא רק לגבי נשים אלא לכל מיני דברים אחרים.
שלמה הרשקוביץ: זהו אחד הנכסים שיש למדינת ישראל.
שלמה הרשקוביץ: אנחנו זיהינו, כבר בדיון הקודם, וזיהינו עכשיו גם כן, את השאלה של הבעייה של הפוסט-דוקטורט.
שלמה הרשקוביץ: שוב, עצם העובדה שאנחנו היום יוצאים במאמר מסודר, בניתוח מסודר ששלמה הרשקוביץ הכין, נביא את זה לידיעת האוניברסיטאות, כדי שהן תלמדנה את הבעיה הזאת.
שלמה הרשקוביץ: יש נתונים, והנתונים אצל שלמה, זה סוף סוף מתועד בצורה ברורה ביותר, עד כמה, כנראה, העובדה שנשים, פחות נשים יוצאות לפוסטדוקטורט לחו"ל, פחות נשים עושות את התואר השלישי בחו"ל, כמה זה משפיע על הקידום שלהן.
שלמה הרשקוביץ: ואני לא חושב שזה מוצדק.
שלמה הרשקוביץ: אבל ברגע שאיתרנו את זה כאחת הבעיות, ונזכיר את זה ונביא את זה לתשומת לב האוניברסיטאות, ועדות המינויים וכו', נביא את זה לידיעת ועדות אלון שלנו, אני חושב שזה אחד הנושאים שאפשר להתייחס אליהם.
שלמה הרשקוביץ: שנים במסגרת הזאת, של הכנסת, אחר הנושא, ועוד קודם, במסגרת האקדמית, אני מאוד מוטרדת מהנתונים של מילגות אלון.
שלמה הרשקוביץ: פשוט יש ירידה.
שלמה הרשקוביץ: השאלה אם בדקתם את הגיל הממוצע של נשים שמסיימות את הדוקטורט, כדי לראות אם אין פה אפליה סמוייה על בסיס גיל, או האם יש העדפה של בוגרי אוניברסיטאות בחו"ל לגבי תואר שלישי.
נחמיה לב ציון: נעמי חזן: אבל נחמיה, תראה, אם חמישים אחוז ממקבלי
נחמיה לב ציון: נחמיה לב ציון: נעמי, לא סתם אמרתי, שזה נושא יחיד, ועדות
יעל רום: האוניברסיטה לקדם תחום ידע מסויים שבו לא היו מספיק בעלי דוקטורט.
יעל רום: הקמתם קרן גדולה, נתתם שם מלגות.
יעל רום: למה אי אפשר לעשות, על פי אותו מודל, קרן כזאת לקידום נשים בתחומים שבהם אין מספיק דוקטורנטיות.
יעל רום: עשיתם את זה כבר פעם.
יעל רום: מדיניות.
יעל רום: אני כבר אמרתי את המשפט הזה פעם.
יעל רום: אני חושבת שיש בידינו את הנתונים.
יעל רום: אני מדברת עכשיו על הסגל הבכיר של שבע האוניברסיטאות בארץ.
יעל רום: לא מכללות, אין לי מידע על זה.
יעל רום: אני חושבת שהנתונים הם די ברורים, ולכן אני לא רוצה לחזור.
יעל רום: הנתונים אומרים לי שיש התקדמות זוחלת, קטנה, אבולוציונית, של יותר ויותר נשים באוניברסיטאות, יותר פרופסוריות וכדומה.
יעל רום: הרי העסק הזה זורם יחד עם הזמן.
יעל רום: אני חושבת שכבר עברנו את השלב של הידיעה והמידע וההכרה שיש בעיה בכלל.
יעל רום: כרגע, מה שאני חושבת, לכן אני גם לא חושבת שיש מה להתווכח על הנתונים.
יעל רום: אחד אומר- כבר עשרים ושניים אחוז ואחד אומר- רק עשרים ושניים אחוז.
יעל רום: אני ראיתי את הנתונים של שלמה ואני אמרתי לו שאני לא אגנוב לו את ההצגה.
יעל רום: יש פה התקדמות איטית מעבר לחמש עשרה השנים האחרונות, של נשים באוניברסיטאות.
יעל רום: השאלה אם אנחנו רוצים לתת לתהליך הזה ללכת בדרכו הטבעית במרכאות, או שאנחנו רוצים לעשות פעולות כדי לעשות שינויים יותר מהפכניים, רבולוציונים ולא אבולוציונים.
יעל רום: מה שאני חושבת, ובזה אני הסכמתי איתך, אמרת שאין גוף שמקדם את העניין.
יעל רום: ופה אני רוצה להזכיר את הישיבה לפני שנתיים.
יעל רום: לפני שנתיים, אחרי שאתה דיברת, אני אמרתי אז וכולם הסכימו איתי ואפילו מחאו כפיים, לא לי אלא לך, אמרתי שאני מרגישה שנושבת פה רוח חדשה מצד המוסדות, הממסד, נניח שהנשים מהצד השני, וראיתי אצלך פתיחות, נכונות לעשות דברים.
יעל רום: ואני מצטטת אותך בערך, אמרת היעד שלי, אני רוצה חמישים וחמישים אחוז.
יעל רום: המכללות.
יעל רום: אתם מזלזלים במכללות.
יעל רום: נכונות רבה לעשות דברים.
יעל רום: ואז אתה אמרת, אמרו לי אחרי הישיבה שאתה תאסוף איזה פורום מצומצם יותר, שידחוף את העניינים.
יעל רום: אנחנו שם.
יעל רום: אנחנו צריכים עכשיו מדיניות, הפעלה של מדיניות ופיקוח על ההפעלה הזאת.
יעל רום: ולא להתמקד על הנתונים.
יעל רום: הנתונים הם די ברורים.
יעל רום: בסדר.
יעל רום: זה הולך איכשהו, לאט לאט.
יעל רום: אז אתה לא כינסת פורום, ואני לא מאשימה אותך, אני חושבת שאנחנו עשינו טעות, כולל אותי.
יעל רום: אין לי סמכות רישמית, אני סתם חוקרת מהאוניברסיטה.
יעל רום: פורום שישב פה להמשיך בלחץ ולהיפגש איתו.
יעל רום: וזה לצערי הרב לא נעשה.
יעל רום: אינטימי, אני כתבי מכתב לך, וגנזתי את זה בגלל שיצאתי לשבתון או משהו כזה.
יעל רום: אף אחד לא פעל, ועברו שנתיים, גבירותי ורבותי, עברו שנתיים, עם כל הרצון הטוב משני הצדדים לא נעשה כמעט שום דבר.
יעל רום: וזה היה בהחלט גם באשמתנו.
יעל רום: לך יש המון בעיות אחרות.
יעל רום: התחיל עניין המכללות וכדומה.
יעל רום: אני רוצה להגיד דבר אחד.
יעל רום: אחרי ששמעתי שהאוניברסיטאות מלאות, ולא יגייסו כל כך הרבה אנשים בשנים הבאות, התחזקה עוד הדעה שלי שהבעיה היא לא כל כך הסך הכל של כמה נשים יש באוניברסיטאות, אלא, מה שצריך לשים לב יותר, זה על הקידום שלהן.
יעל רום: בקשר לקידום, יש לי נתונים, שאף פעם אתם לא מתעסקים בהם.
יעל רום: גם בקידום אני רוצה להגיד שהיה קידום, כלומר מה שקרה הוא זה, משנות השמונים, יש לי פה את הלוחות, משנות השמונים, שמונים ושלוש, כשאני התחלתי במחקר, היה פער בשהות בדרגה מהראשונה לשנייה של שנה ושליש, אחר כך שנה ושלישית של שנה וחצי, ואחר כך מהשלישית לרביעית של שנתיים.
יעל רום: סך הכל זה נתן כמעט חמש שנים.
יעל רום: מה שקרה, בשנות התשעים, וזה נורא מעניין, זה שהשהות בכלל, הכללית, ממרצה לפרופסור חבר עלתה כלומר גם גברים הולך להם יותר לאט וגם נשים הולך להן יותר לאט.
יעל רום: וההסבר שלי הוא שהאוניברסיטאות נכנסו לבעיות תקציביות ומרסנות את העליה, ויותר קשוחות בהעלאה בדרגה.
יעל רום: מה שקרה ששני המינים מתקדמים יותר לאט.
יעל רום: מצטער.
יעל רום: לזכות אני לא יודעת מי, הפער בשנים בין נשים וגברים בקידום הצטמצם.
יעל רום: הקידום אלא הקליטה באקדמיה.
יעל רום: אני חושב שהמספרים של הקליטה באקדמיה הם שונים לחלוטין.
יעל רום: יש דברים מאוד מאוד מוזרים.
יעל רום: אם אנחנו מסתכלים על הנתונים של מילגות אלון, בוא ניקח למשל את מספר הזוכות במילגות אלון מול מספר הזוכים במתמטיקה ובפיזיקה.
יעל רום: במתמטיקה, מתוך תשעים גברים שהוגשו, קיבלו ארבעים וארבעה.
יעל רום: מתוך שמונה נשים שהוגשו, קיבלה אחת.
יעל רום: בפיזיקה, מתוך מאה חמישים גברים שהוגשו, קיבלו שישים.
יעל רום: מתוך חמש עשרה נשים שהוגשו, קיבלו שתיים.
יעל רום: אם אנחנו מניחים שהאונירסיטאות מגישות מועמדים טובים, קורה פה משהו מוזר.
יעל רום: כשאנחנו בוחנים את ההרכב היחסי של המקבלים ואנחנו מסתכלים על הוועדות שקבעו מי קיבל ומי לא, המועצה להשכלה גבוהה מציינת במפורש שכאשר שינו את הרכב הוועדות פתאום קיבלו יותר אנשים במדעי רוח מאשר קודם לכן.
יעל רום: זאת אומרת, בהתחלה קיבלו מעט, לפי דו"ח שלכם משנת 92', בהתחלה אחוז המקבלים במדעי הרוח היה הרבה יותר נמוך מאשר במדעי הטבע, והוא עלה, וזה מצויין.
יעל רום: בדו"ח של שלמה הרשקוביץ הוא עלה כששינו את הרכב הוועדה.
יעל רום: היו"ר ענת מאור: תודה רבה.
יעל רום: ח"כ אליעזר כהן, בבקשה.
יעל רום: להזכיר, אני מציע לחשוב יותר איך לעשות שינוי.
יעל רום: אנחנו מדברים יותר מידי על נתונים ופחות מידי איך לשנות.
יעל רום: אני מבקש לשים דגש על הצורך להחליט גם איך לעשות שינויים, ולא פחות מזה, אני לא רוצה להגיד אלפי, אבל מאות בוודאי, אם תבקשי מחבר הכנסת יודלמן וסולודקין, לפחות מאות מדעניות קיימות, פרופסוריות ודוקטוריות, שאינן עוסקות במקצוען.
יעל רום: גם על זה צריך לתת את הדעת.
יעל רום: דניאלה: אני חייבת להכניס כאן נושא נוסף שלא הוזכר
יעל רום: היו"ר ענת מאור: תודה על ההערה.
יעל רום: האם יש לכם מענה לדניאלה,
יעל רום: נחמיה לב-ציון: אנחנו עובדים על הנושא של ערבים וההשכלה
יעל רום: היו"ר ענת מאור: נחמיה, ברשותך, אני מציעה שבקטע הזה פשוט
יעל רום: יעל רום: אם רחל אלתרמן היתה פה היא היתה מציגה את
יעל רום: הנתון האחרון שרחל מצאה, ולא קיבלנו עליו תשובה, ברגע שיש ועדת מינויים ונכנסים לסגל האקדמי בדרגת מרצה, מאותו רגע, לה היתה אפשרות כיועצת הנשיא לבחון את קצב ההתקדמות.
יעל רום: והיא מצאה פיגור של שנה או משהו.
יעל רום: זה לא מה שעשה את הבעיה.
יעל רום: לא הצלחנו לשמוע כמה נשים שגמרו דוקטורט ביקשו להתקבל למוסדות להשכלה גבוהה.
יעל רום: מישהו קרא את התיק ולא מצא לנכון להעמיד ועדת מינויים.
יעל רום: אני חושבת שאם ידרשו את זה מהאוניברסיטאות, יגלו שהרבה יותר נשים נפסלו בשלב הראשון מגברים.
יעל רום: ושם המלכודת.
יעל רום: מכיוון שלי במשפחה יש לי את הילדים שעשו את כל המסלולים, אני יודעת כמה מאמץ דרוש ואני יודעת כמה זה היה חשוב שפרופסור מסויים בטכניון עמד לצד איש צעיר, וכשבמקום אחר לא היה מי שידבר בעדה, או בעדו.
יעל רום: בתקופה הזאת אני חושבת שצריכה להיות קבוצת משימה, של ות"ת, שאומרת- זה בנפשנו, אנחנו רוצים את הכשרונות האלה בפנים, ואנחנו צריכים ליצור קבוצה תומכת.
יעל רום: זה כל מה שנאמר.
יעל רום: הכסף הוא לא הבעיה.
יעל רום: הבעיה זה הראיה וההתחייבות וזהו.
יעל רום: יעלה יותר מאוחר.
יעל רום: מבחינת מערכת הנתונים אני חושב שלאור מה שפרופ' לב-ציון אמר, שכמעט אין קליטה במסלול האקדמי, חייבים גם להציג את המסלול המקביל של חוקרים.
יעל רום: אני חושב שמי שיעשה איסוף של הנתונים של אלה שיושבים במסלול החוקרים, ימצא שיש אחוז הרבה יותר גבוה של נשים.
יעל רום: יש דברים שהם בסמכותנו, ואני מייד אזכיר אותם, אנחנו ניקח אותם לפעולה.
יעל רום: יש דברים שהם סמכות האוניברסיטאות.
יעל רום: אני מציע, חברת הכנסת מאור, תעמדי בקשר עם יו"ר ועד ראשי האוניברסיטאות, פרופ' משה קווה.
יעל רום: ועד ראשי האוניברסיטאות איננו כפוף לות"ת, כך שזה גוף עצמאי, כך שאני מאוד מציע שתעמדו בקשר עימם, יש להם מנכ"ל, דגניה תיתן לכם את כל הנתונים, יש להם יושב ראש, תבקשו פגישה עם ורה בנושא הזה.
יעל רום: כי הם יכולים להזיז את הדברים, ואנחנו לא יכולים, ואסור לנו, יש לנו מספיק כוח והשפעה, אני לא אומר שאין לנו, ואסור לנו לנצל אותו יותר ממה שיש לנו.
יעל רום: ולכן כל הנושאים, הרבה נושאים שנינה הזכירה זה עניינן של האוניברסיטאות.
יעל רום: ורה צריכה ויכולה להקים פורום בעניין הזה.
יעל רום: נעסוק בדברים שאנחנו כן יכולים לדון בהם, ונדווח על התשובה.
יעל רום: קודם כל שמעתי את דבריה של יעל על מילגות דוקטורנטיות בתחומים מסויימים.
יעל רום: נבדוק את הדבר הזה.
יעל רום: זה לא בדיוק רוטנשטרייך, אני לא רוצה להיכנס לזה.
יעל רום: לגבי ועדות אלון מה שנעשה, פשוט עכשיו, רק לפני שבועות אחדים, שלמה גמר את המחקר.
יעל רום: לפני זה סתם דיברו.
יעל רום: גם היום פרופ' ליפשיץ יכול לדבר על סמך הנתונים הללו.
יעל רום: ולכן אנחנו נביא את הנתונים לפני חברי ועדות אלון ונתייחס בדיונים לבעייה בעיקר של איפה עשו את הדוקטורט ואם עשו פוסט-דוקטורט בחו"ל.
יעל רום: בנושא פורום נשים, אני חושב שנינה צודקת, אנחנו מחלקים בינינו, בין כולם, את האשמה.
יעל רום: שוב, אני חושב שבמקום שיש לובי חזק, תעבדו גם עלינו.
יעל רום: סדרי העדיפויות נקבעים או על ידי ההבנה הלקוייה שלנו, אבל הרבה על ידי העובדה שבין מן הכנסת ובין מן הציבור מעלים בעיות, ואנחנו די רגישים לדברים האלה.
יעל רום: אני מאוד מזמין את הלחצים של לובי הנשים בעניין הזה.
יעל רום: אנחנו מברכים על שני דברים.
יעל רום: מברכים קודם כל על העובדה שיש איסוף נתונים שהוא חלק אדיר מהמידע, אחר כך מודעות ומדיניות.
יעל רום: מברכים, נחמיה, גם על הרצון האישי שלך וגם על הפעילות של המועצה להשכלה גבוהה.
יעל רום: הישיבה היא לא רק שלא לשווא.
יעל רום: ידענו שסוכמו הרבה דברים ולא קודמו.
יעל רום: עצם הריכוז מחדש מחייב את כל הצדדים.
יעל רום: אני רוצה לומר, ופה, נעמי, אני רוצה גם את עזרתך.
יעל רום: אנחנו אז, ואני מאמינה בזה גם היום, נינה, הכנסת תמשיך לעשות פעם בשנה, פעם בשנתיים פיקוח ומעקב.
יעל רום: אבל הטיפול חייב להיות קבוצה של מרצות, שאנחנו לרשותכם לעזור.
יעל רום: כלומר נינה, אם את לוקחת את הריכוז ואת הרצון הטוב של האוניברסיטאות, יש להמשיך עם קבוצת פרופסוריות, ותודיעו לנו מתי צריך בקרה ומעקב נוסף.
יעל רום: היו"ר ענת מאור: אנחנו עוברים לחלק השני של הדיון.
יעל רום: אני מזמינה
יעל רום: היו"ר ענת מאור: ברשות
יעל רום: כם אני לא רק שלא אתנצל, ואל תתפסו אותי
יעל רום: אנחנו פותחים בנושא קידום נשים במדע, בבקשה.
יעל רום: והמסחר.
יעל רום: שמי רינה פרידור ואני מנהלת את החממות הטכנולוגיות במשרד התעשיה.
יעל רום: והיתה ישיבה של ועדת המדע של הכנסת בנושא של חקר החלל בישראל, וחברת הכנסת ענת מאור שאלה אותנו, ומה קורה עם נשים?
יעל רום: וזה עורר את הסקרנות המדעית שלי, וניסיתי ללכת לנתונים ולבדוק מה קורה במספר פילוחים.
יעל רום: כלומר, מצד אחד נתונים שהראו לכם קודם, מה קורה בנושא של אחוז הנשים בלומדות או בסטודנטים, עד לרמה של תואר דוקטור, וראיתם שבעצם בשטח הזה, בקטע הזה ישנה מהפיכה.
יעל רום: הקטע השני, מה קורה באקדמיה, ושם לי לפחות ברור שהמהפיכה שקרתה בחלק הראשון לא הגיעה לאקדמיה, ולא הגיעה לאקדמיה גם במובן הזה שאם מסתכלים נומר, על העשור האחרון, לא קרה בעשור האחרון שום דבר משמעותי באקדמיה, כשאנחנו זוכרים שבשנת 1970 תשעה עשר אחוז מבעלות תואר דוקטור היו נשים, אבל עשר שנים אחר כך זה כבר היה ארבעים והיום זה חמישים אחוז.
יעל רום: זאת אומרת על פני תקופה מאוד מאוד ארוכה בעצם אחוז הקליטה של סגל נשים, במיוחד במקצועות מסויימים באקדמיה, לא גדל משמעותית.
יעל רום: ואז, השאלה שעניינה אותי, מכיוון שאני עובד במוסד מחקר ממשלתי, זה מה קורה אצלנו.
יעל רום: אז הסתבר לי שמה שקורה במוסדות המחקר הממשלתי, באופן מובהק יותר טוב ממה שקורה באקדמיה.
יעל רום: זאת אומרת, אחוז הנשים במוסדות המחקר הממשלתיים גבוה, הייתי אומר פי שניים יותר מאשר באקדמיה, על פי פילוח של מקצועות.
יעל רום: וזה אומר שברפאל ובממ"ג מדובר בעשרה אחוז מקרב החוקרים, ואנחנו צריכים לזכור שאחוז המסיימות בתואר דוקטור במקצועות ההנדסה והמדעים הפיזיקליים הוא נמוך.
יעל רום: אם אנחנו מדברים על נושא של גיאולוגיה, כבר פה מדובר על שמונה עשר אחוז, שוב, ביחס לפחות מחצי מזה באקדמיה.
יעל רום: אם אנחנו מדברים על חקלאות, כאן זה עשרים ואחד אחוז, שוב, פי שניים יותר טוב מאשר במדעי החקלאות.
ישעיהו ליפשיץ: היו"ר ענת מאור:
ישעיהו ליפשיץ: אני מבקשת לרשום שכמו שמקיימים מעקב על
ישעיהו ליפשיץ: מדוע הוא מעניין?
ישעיהו ליפשיץ: מכיוון שכאן היה ניתן לעשות פילוח משווה בין מה שקורה באקדמיה, מה שקורה אצלנו ומה שקורה גם בתעשייה, כשבעצם יש חמישים אחוז, או מעל חמישים אחוז היום מהדוקטורים בארץ בביולוגיה, הן נשים.
ישעיהו ליפשיץ: אז אם באקדמיה שמונה עשר אחוז מהחוקרים הן חוקרות, הרי שבמכון הביולוגי זה עשרים ושמונה אחוז.
ישעיהו ליפשיץ: אני מדבר על מעמד של סגל מחקר בכיר.
ישעיהו ליפשיץ: יותר מזה, ארבעים אחוז מהחוקרים שנתקבלו בחמש השנים האחרונות למכון הביולוגי, הן נשים.
ישעיהו ליפשיץ: שזה מתקרב כבר לאחוז שלהן בקרב הדוקטוריות, ואם נשווה את זה לעשרים ושניים אחוז מהסגל הזוטר באוניברסיטה, אנחנו רואים שבאופן מובהק המכון הביולוגי פניו אל קליטה יותר רציונלית לפחות.
ישעיהו ליפשיץ: אולי מישהו יאמר לי שבמסגרת חקר הגנום מצאו גנום מיוחד של מצויינות אצל גברים באקדמיה, אני לא יודע, אני לא שמעתי על זה.
ישעיהו ליפשיץ: אבל לפחות במכון הביולוגי המצב הרבה יותר טוב.
ישעיהו ליפשיץ: לגבי מוסדות כמו המוסדות שלנו, הבעיה היא שצריך לדאוג לזה שנשים תלמדנה את המקצועות האלה.
ישעיהו ליפשיץ: זה צריך להיות בדרג של תיכון.
ישעיהו ליפשיץ: ואני יודע שיש פה נציגים של אינטל, ואינטל, למשל, עושה פעילות בנושא זה.
ישעיהו ליפשיץ: אם מדובר בנושאים בהם הנשים באמת מהוות חמישים אחוז, אז הן מקבלות את הביטוי המלא, לפחות במסגרת שלנו, וזה ניתן לעשות.
מרינה סולודקין: שמשנות השישים היו הנשים במרכז של חלל וגם בחלל היו.
מרינה סולודקין: בדיוק העלינו את הסוגיה, ואני תיכף גם אתייחס, איך באמת קופצים את קפיצת המדרגה לארבעים שנה קדימה, מה עוד שזו עכשיו תכנית שלמה, עם אירופה.
מרינה סולודקין: השאלה היא מה אפשר לעשות כדי לקדם את העניין.
מרינה סולודקין: אני מבקשת גם על זה חשיבה משותפת ותשובות.
מרינה סולודקין: חגית מסר-ירון: אני המדענית הראשית של משרד המדע, וראש מינהל
מרינה סולודקין: היו"ר ענת מאור:
מרינה סולודקין: אני רוצה לעבור לנציגי משרדי הממשלה השונים.
מרינה סולודקין: רינה פרידור: התמ"ס לא עוסק באופן ספציפי בנושא של קידום
מרינה סולודקין: היו"ר ענת מאור: תודה רבה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להסב תשומת לב לגבי התמ"ס, צריך לעשות הרבה יותר, ונעשה הרבה יותר.
מרינה סולודקין: גם נעמי לירן, בכובע הקודם של עסקים קטנים.
מרינה סולודקין: אני מבקשת גם להעביר את זה לשר.
מרינה סולודקין: יש פורום של נשים בתעשיה, בראשות רונית צילון, שעושה עבודה חשובה מאוד במשרד התמ"ס, בהתאחדות התעשיינים.
מרינה סולודקין: הן קוראות לעצמן מנהלות בתעשייה.
מרינה סולודקין: ומשרד התמ"ס חייב לחבור אליהן יותר ולסייע להן יותר.
מרינה סולודקין: שיווק.
מרינה סולודקין: להזכיר שיש הצעת חוק שלי עם חברות כנסת וחברי כנסת מ-92' להעדפה מתקנת של נשים בקרן לעסקים.
מרינה סולודקין: אני יודעת ששר התמ"ס הנוכחי תמך בהצעה אבל הממשלה טרם אישרה אותה, ואני מבקשת את התגייסות המשרד לקדם את הנושא הזה, כי העקרון של העדפה מתקנת, ולא רק הצהרות, הוא הכרחי.
מרינה סולודקין: דבר שלישי, יש כבר התארגנות של מנהלות אז אנחנו מבקשים עשייה מאוד אינטנסיבית.
מרינה סולודקין: יש לנו ציפיות גדולות מאוד מהשר ומהמשרד, שבעוד שנתיים נקבל דיווח הרבה יותר משמעותי על קידום נשים במשרד התמ"ס.
מרינה סולודקין: מדענים ומדעניות בתעשייה, בפרוייקט משותף של משרד הקליטה והמדע ושלנו.
מרינה סולודקין: זה פרוייקט שנה שלישית, שבו אנחנו יוצרים קשר עם כמה שיותר חברות, גם עם חברות חדשות, ומנסים לעניין אותן באותו מאגר נתונים, באותו מאגר מדענים שישנו.
מרינה סולודקין: זה אמור, מטבע הדברים, ולנושא הדיון הזה, לנשים ולגברים, כאשר זה פתוח גם לנשים ולגברים.
מרינה סולודקין: הנתונים היום מעידים שכמות הנשים המדעניות שנקלטות, בנתונים הקטנים שיש לי, כי אני מתייחס כרגע לאותו פרוייקט שאנחנו עובדים, זה משהו די דומה למה שרינה אמרה, בין עשרים לעשרים וחמישה אחוז נשים נקלטות במסגרת זו.
מרינה סולודקין: להגיע לשלושים, שלושים וחמישה אחוז.
מרינה סולודקין: אני רוצה לשים זאת במשימה סטטיסטית.
מרינה סולודקין: צריך שיהיו מספיק נשים שלומדות את המקצועות האלה.
מרינה סולודקין: ומראים כל הזמן.
מרינה סולודקין: יש דוקטורנטיות,
מרינה סולודקין: פחות משלושים אחוז נשים בתואר דוקטור.
מרינה סולודקין: זאת אומרת שם צריך לעשות פעילות מתקנת.
מרינה סולודקין: יוסי שובל: אני יוסי שובל מאינטל, ישנה פה תמר מצלאוי
מרינה סולודקין: איריס פינטו: אני באה מתחום משאבי אנוש.
מרינה סולודקין: תרשו לי להתחיל
מרינה סולודקין: מה זה אומר לנו, זה אומר לנו באינטל, שאנחנו מאמינים בשיוויון הזדמנויות, שאם אנחנו רוצים לגייס נשים אנחנו צריכים לעשות כמה דברים.
מרינה סולודקין: הבעיה הראשונה של נשים בנושא של אינטל זה נושא שיוויון ההזדמנויות.
מרינה סולודקין: זה נושא חוסר הרקע הטכנולוגי של נשים.
מרינה סולודקין: כדי לפתור את הבעיה הזאת זיהינו קהלי יעד שבהם יש נציגות נשית גבוהה, זימנו אותם, לקחנו אותם וזיהינו אותם מתוך אוכלוסיית היעד שלנו, ונתנו להם קורסי הכשרה והעשרה, הסבה, איך שנקרא לזה, ואיפשרנו להם להתחיל לעבוד במערכת אצלנו.
מרינה סולודקין: למרות זאת, כאשר עשינו את זה, גילינו שיש לנו בעיה נוספת.
מרינה סולודקין: הנשים לא ידעו שיש להן מקום אצלנו.
מרינה סולודקין: כלומר אותן נשים שנגיד עבדו בתוך מזכירות שלוש שנים או פקידות בבנק או דברים מהסוג הזה, לא ידעו שיש להן מקום באינטל.
מרינה סולודקין: למה שידעו, אינטל זה מחשבים.
מרינה סולודקין: ולכן מה שעשינו, יצאנו בקמפיין פירסומי שאתם רואים אותו לפניכם, בו פנינו לאוכלוסיה בכלל ולנשים בפרט, שהפנייה הנשית כאן היא סך הכל העובדה שהראינו את האמא עם הילד.
מרינה סולודקין: זה הכל.
מרינה סולודקין: לא עשינו יותר מזה.
מרינה סולודקין: זה יצר מצב שתוך שלושה חודשים העלינו את מספר הגיוסים של נשים אצלנו בארבעה עשר אחוז.
מרינה סולודקין: עלינו מעשרים ושניים אחוז לשלושים ושישה אחוז בשלושה חודשים.
מרינה סולודקין: אלה התוצאות שלנו.
מרינה סולודקין: המשכתם?
מרינה סולודקין: הקמפיין הזה היה מתי?
איריס פינטו: אוקטובר עד נובמבר, אנחנו ממשיכים לעשות את אותו דבר.
יוסי שובל: איריס פינטו: אנחנו נוטים להשתבח במה שאנחנו עושים, לא במה
יוסי שובל: היו"ר ענת מאור:
יוסי שובל: אני רוצה על זה שני דברים.
יוסי שובל: ראשית, באמת לברך.
יוסי שובל: איריס פינטו: זו בדיוק העבודה של קבוצת המשימה שלנו.
יוסי שובל: קודם
יוסי שובל: זה פרופיל ראשוני.
יוסי שובל: הפרופיל הבא שאתם תראו בפרסום זה יהיה אקדמאיות, עם נסיון בעבודה, שאנחנו רואים בהן את ההמשך הניהולי מבחינתנו, וזה בהחלט עתודה ניהולית לגבינו.
יוסי שובל: כן, אנחנו חושבים ברמות השונות, אנחנו עובדים על זה.
יוסי שובל: באמת על הדרגים הבכירים, ומעניין אותי לדעת האם יש לכם נתונים לגבי הדרגים הבכירים.
יוסי שובל: באינטל בלי שכאן יש לי ארבעים עמודים של נתונים.
יוסי שובל: זה בוודאי ישנו.
יוסי שובל: בארץ יש לנו עשרים אחוז נשים בכלל בכל אינטל, השאיפה שלנו היא להגיע לעשרים וחמישה אחוז, כשבדרגים הבכירים זה לא ברמת עשרים אחוז, זה פחות.
יוסי שובל: חלק ממטרת מפגשים כאלה זה גם ליצור אחר כך
יוסי שובל: ח"כ אליעזר כהן, בבקשה, מילה בעניין הנשים בתעשייה.
יוסי שובל: עמדות מתקדמות יותר, זה הנגיד פרנקל והמדענית ברי.
יוסי שובל: אני רוצה להגיד שבהשגיה ובהצלחתה היא תרמה המון לנושא הזה, אורנה ברי.
יוסי שובל: אבל היא לא יכלה להגיע.
יוסי שובל: תודה על התוספת.
יוסי שובל: נושא של קידום נשים במדע ובתעשייה.
יוסי שובל: שמי זהבית גרוס, אני מאונ' בר-אילן ומייצגת את אמונה.
יוסי שובל: אני חושבת שכל הנושא הזה קשור לחינוך נשים, כשבכלל הנושא של חינוך נשים לא הועלה כאן.
יוסי שובל: מתוך המחקר שלי גיליתי שתכניות לימודים לנשים הן תכניות לימודים שמשמרות אי שיוויון חברתי בבסיס שלהן.
יוסי שובל: אני מדברת על מערכת החינוך במדינת ישראל.
יוסי שובל: זה לא פלא שנשים לא מגיעות לתורת החלל, מי נותן להן בכלל את האפשרות להגיע?
יוסי שובל: מי נותן להן בכלל את האפשרות להגיע ללימודים גבוהים במתמטיקה ופיזיקה?
יוסי שובל: ליידע שבתחום של חינוך למדע עוסקת ועדת החינוך והוועדה למעמד האישה.
יוסי שובל: לא הוועדה שלנו.
יוסי שובל: בין התחומים.
יוסי שובל: זלינה בן גרשון: יש חמש מדעניות ראשיות במשרדי ממשלה.
יוסי שובל: רציתי
יוסי שובל: היו"ר ענת מאור: אני רגע עושה סוגריים, יש לנו פה יום עמדה
יוסי שובל: תשמעו איך, הם כולם יבואו.
יוסי שובל: רציתי פשוט לספר, יש לנו מאגר מידע של חוקרים בתחום המחקר הרפואי, שכלולים בו כאלף ארבע מאות חמישים חוקרים.
יוסי שובל: מדובר באנשים שלא כולם בהכרח בעלי מעמד אקדמי, אבל כולם עובדים או בבתי חולים או במוסדות מחקר, רובם בעלי מעמד אקדמי והם עוסקים במחקר.
יוסי שובל: מבחינת הנתונים- כעשרים ושישה אחוז מבין האנשים שמופיעים במאגר הזה הם נשים, והן מתפצלות בין בתי חולים לבין מוסדות מחקר, כאשר בין כלל החוקרים, כשלושים ושמונה אחוז נמצאים במוסדות מחקר, מבין כלל החוקרים במדעי הרפואה.
יוסי שובל: בין הנשים האחוז קצת יותר גבוה, ארבעים ושניים אחוזים נמצאים במוסדות מחקר, והיתר בבתי חולים.
יוסי שובל: שמואל אדלר: היום אני כבר שש שנים מנהל באגף תכנון ומחקר
יוסי שובל: כשקיבלתי את ההזמנה לישיבה וראיתי שהנושא הוא קליטת עולות מדעניות, התחלתי לחפש בכל התיעוד של המשרד אם יש נתונים לפי מין.
יוסי שובל: התברר שאין.
יוסי שובל: ואחר כך חיפשתי, עשינו במשך עשרים וחמש השנים האחרונות כמה מחקרים בנושאי קליטת מדענים עולים, אחד מהם על ידי פרופ' נינה תורן לפני עשרים וחמש שנים, וגם בשנות התשעים, וגם שם, חוץ מלשאול בשאלון, אין התייחסות למין.