GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי שובל: אפילו אין לחוקרים שחקרו את הנושא במסגרת הניתוח של הנתונים, לא ראו שום הבדל בין גברים לנשים ולכן לא התייחסו בדו"ח שלהם לנשים וגברים.
יוסי שובל: ומהנסיון האישי שלי, של חמש עשרה שנה כמנהל המרכז קליטה מדע, אני יכול להגיד, לא הרגשתי ולא קיבלתי אפילו פעם אחת תלונה של אפליה על רקע מיני.
יוסי שובל: אפליה בגלל שהם עולים חדשים או עולות חדשות, יש הרבה.
יוסי שובל: ואם לפני כן פרופ' לב-ציון דיבר על הנכס הנוסף של בוגר אוניברסיטה PHD בישראל שיצא לפוסט דוקטורט בחוץ לארץ, במערב, והוא מופלה לטובה לעומת מי שעשה פוסט דוקטורט בארץ, אז על אחת כמה וכמה אותו עולה חדש, שרובם מגיעים ממזרח אירופה וברית המועצות לשעבר עכשיו, הם מופלים לרעה בגלל הרקע שלהם, ועל זה אנחנו נלחמים, ובגלל זה יש מערכת סיוע גדולה מאוד.
יוסי שובל: בתוך המשרד הקמנו יחידות שמסייעות לנו, כגון היחידה בהתאחדות התעשייה, וגם היו תכניות בתחילת שנות התשעים, משרד המדע, וכמובן התכנית עם רינה, שעבדתי איתה הרבה שנים, מבחינת החממות הטכנולוגיות.
יוסי שובל: אבל הרקע, או הקושי, בגלל שאתה חדש בארץ וקיבלת את החינוך והנסיון שלך בברית המועצות לשעבר, לעומת הישראלים היותר ותיקים, שקיבלו את החינוך שלהם במערב.
יוסי שובל: ולא עניין על רקע מיני.
יוסי שובל: כפולה, האם בין אפליית העולים יש אפלייה קשה יותר דווקא לגבי מדעניות עולות.
יוסי שובל: היו"ר ענת מאור: ואתה אומר שגם בתוך העולים אין דווקא לנשים.
יוסי שובל: כל כך חשובה.
יוסי שובל: ואני רוצה לומר לך, כמדענית שעבדה במדעי החברה הרבה שנים, שאנחנו ערים ועדים למהפיכת נשים במדינת ישראל, מהפיכה שקטה.
יוסי שובל: ואני בכוונה לא משתמשת במונח מהפכה פמיניסטית, בגלל שזה דברים שונים.
יוסי שובל: שנשים נכנסו בכמויות כל כך גדולות, ועכשיו כאילו יש שיוויון, גם בלימודים, גם בתואר השלישי, זה דבר חשוב וזה מזכיר לי תהליכים שראיתי בברית המועצות לפני כמה שנים, בגלל שבנושא של נשים בתעשיה, מדע ואקדמיה, ברית המועצות, עם כל החסרונות שהיו לשלטון לא דמוקרטי, בנושא זה הם היו, אני חושבת, מתקדמים.
יוסי שובל: ענת, אני רוצה להוסיף רק משפט אחד.
יוסי שובל: ראינו כאן את ראש ות"ת.
יוסי שובל: אני מאוד לא מרוצה מכך שלא נתנו את המלצתנו שהרכב של ות"ת מאוד חשוב להתקדמות של נשים באקדמיה.
יוסי שובל: באקדמיה ובכל המוסדות.
יוסי שובל: המדע ודנה מנהלת ועדה למעמד האישה, קודם כל אני רוצה בשמנו, עוד לפני הסיכום, להודות להן על האירגון, להוסיף לסיכום את ההערה הזאת.
יוסי שובל: זאת אומרת הנושא של מספר הנשים במועצה להשכלה גבוהה.
יוסי שובל: חלק גדול לא רק שמבקשים נתונים אלא שחלק גדול מהתביעה שזה יהיה באחוז גבוה.
יוסי שובל: לחשוב.
יוסי שובל: אני רוצה לראות טיוטה של המלצות שלנו אחרי הוועדה הזאת.
יוסי שובל: לנשים צעירות, עולות חדשות, שאני מכירה אותן?
יוסי שובל: הן כשרוניות בצורה לא רגילה והן נכנסות בנישה הזאת שהישראליות לא רוצות, בהנדסות, במתמטיקה, בפיזיקה, והן נתקלות בקשיים כלכליים עצומים, וצריך לתת להן מילגות נוספות, מפני שהן בנות, ובעיקר בתקופה של לימודי תואר שלישי.
יוסי שובל: את יודעת, אנחנו מדברות על זה הרבה.
יוסי שובל: שלי יכול להגיע למשרד, בצורה ישירה, הבנות האלה שרוצות, בהמלצה שלך.
יוסי שובל: נמצאת איתנו גב' חמוטל בן דור ממשרד האוצר.
יוסי שובל: חמוטל בן דור: בנושא הזה אני חושבת שאנחנו יכולים לומר שנשים
ענת מאור: אפרת ישראלי: בתחומי היי-טק, יש חוזים אישיים שאתה לא יכול
ענת מאור: היו"ר ענת מאור: יוסי שובל, אתה לא מייצג פה את כל התעשיה בארץ
ענת מאור: יוסי שובל: אני לא יודע איך זה לגבי שאר התעשייה.
ענת מאור: בהיי-טק
ענת מאור: היו"ר ענת מאור: יוסי, אם כן, אתה אומר שנכון לכרגע זה דבר
ענת מאור: יוסי שובל: זה לא שאני מגן על זה, אני עובד מדינה יותר
ענת מאור: איריס פינטו: האנשים בהיי-טק הם נדרשים.
ענת מאור: ברגע שיש תחרות בשוק, נותנים להם משכורות טובות, לא משנה אם זה גברים או נשים.
ענת מאור: הנושא של חסוי הוא פחות בעייתי כאן.
ענת מאור: הנשים לא נמצאות במצב בעייתי.
ענת מאור: בהיי-טק אנשים מרוויחים טוב, ולא משנה אם הם נשים או גברים.
ענת מאור: המחשב בבר אילן, והנציגה במל"ג.
ענת מאור: יוסי אמר משפט שנראה לי המוטו שצריך להיות.
ענת מאור: לא צריכה להיות אפליה מתקנת לנשים, צריכה להיות העדפה מתקנת למדע.
ענת מאור: המדע צריך את הנשים יותר מאשר הנשים צריכות את המדע.
ענת מאור: ואני חושבת שאם אנחנו עושים קמפיין של העדפה מתקנת לנשים, אנחנו שמים את עצמנו נמוך.
ענת מאור: הם צריכים אותנו יותר מאשר אנחנו צריכות אותם.
ענת מאור: ישעיהו ליפשיץ: הבעיה היא לא סיוע מימון, הבעיה היא מצב
ענת מאור: מינה טייכר: צריך לעשות שטיפת מוח מבחינה משפחתית, שהמשפחה
ענת מאור: היו"ר ענת מאור: ד"ר אורנה ברגרזון, המשרד לאיכות הסביבה,
ענת מאור: עדיין במשרות לא בכירות, והיתה מגמה לקדם נשים, והתחילה עם זה המנכ"לית נחמה רונן, והמגמה הזו הולכת ותופסת תאוצה גם עם המנכ"לים האחרים, ואנחנו מברכים על זה.
ענת מאור: כל אני רוצה לציין בסיפוק את העובדה שאנחנו שמים על השולחן לראשונה בוועדת מדע את נושא קידום נשים במדע.
ענת מאור: שנית אני רוצה לברך את כל התחומים שזה כבר נעשה.
ענת מאור: הרי זו החשיבות של הדברים, לא שבישיבה אחת נתכנס ונעשה, אלא טוב שהתחילו לאסוף מידע, ואנחנו רואים באיסוף המידע ובפילוחו תנאי כדי להמשיך.
ענת מאור: שלישית, אנחנו פונים לכל המשרדים, שכל אחד אצלו, לא לחכות לישיבה בעוד שנתיים ולראות למה לא התקדמנו.
ענת מאור: צריך להבין שבכנסת אין אחר כך ועדות פיקוח.
ענת מאור: אנחנו מפקחים על מה שקורה במשרדים.
ענת מאור: אז אני פונה לכל המשרדים לעשות לעצמם את תכנית העבודה עכשיו, לשים לעצמם יעדים סטטיסטיים, יעדים איכותיים ולתת לנו דו"ח בעוד שנה מה התקדם.
ענת מאור: לא לאתר את הבעיות של המה התקדם.
ענת מאור: חמישית, אנחנו את התמימות איבדנו.
ענת מאור: זה ברור שהיעד שלנו הוא שהמשק יבין שבלי כוח המוח הנשי, המדינה יוצאת מופסדת.
ענת מאור: כל המדינות שצמחו זה מדינות שהשכילו לא לאבד את הפוטנציאל של חמישים ושניים אחוז מהן.
ענת מאור: אבל, שלא נחיה באשליות, אם אנחנו לא נאבק על זה באותה עת ולא יהיו מנגנוני העדפה מתקנת, המדינה לא מספיק תצמח אבל לא תשכיל לנצל לבדל את הפוטנציאל.
ענת מאור: אז לכן ממש זה ברור שצריך גם לעשות העדפה מתקנת.
ענת מאור: שביעית נושא החינוך, שאני באמת חושבת שהוא מאוד מרכזי, רק אמרתי, זה לא בסמכותי, ואני כן מבקשת שתפנו עוד פעם ועוד פעם לוועדת החינוך והוועדה למעמד האישה.
ענת מאור: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מיכאל נודלמן, יושב-ראש ועדת המדע בכנסת הקודמת שהחליף את השרה דליה איציק ולומר לך שהרעיון שלך ושל חברי הוועדה היה רעיון גדול ופורה ואני שמחה שהוועדה בראשותי יכולה לממש אותו ועושה זאת מיד בשנה הראשונה לפעילותנו.
ענת מאור: אני מברכת את שר המדע, התרבות והספורט, מתן וילנאי שכבר בשנת כהונתו הראשונה היה שותף ליוזמה, גם בכובע הכפול שלו, כיושב-ראש ועדת הטקסים בממשלה, קשר את כל הקצוות.
ענת מאור: אני חושבת שאנחנו מביאים בשורה.
ענת מאור: אנחנו יודעים שכל מהלך לא קורה מצד אחד וגמרנו, אבל נדמה לי שהרעיון למקד יום בשנה הוא גם כדי לשים את הנושא על סדר היום הלאומי, גם כדי להפיץ את הרעיון ברבים – ולשם כך יש לנו את מנכ"ל משרד המדע, מר נחמן שי, שיודע את הקטע התקשורתי ואיך באמת ליצור את הקשרים האמיתיים אל הציבור, זה חלק מאוד חשוב – וגם להעביר אותו אל שדרות מערכת החינוך.
ענת מאור: אנחנו מברכים את התלמידים שיושבים אתנו שהם חלק מהנוף האנושי של פעילות ועדת המדע וללא ספק אם אנחנו רוצים לדבר על המדע של מחר, ההשקעה בחינוך ובנוער היא חלק מאוד מאוד נכבד.
ענת מאור: חבר הכנסת בריילובסקי, כאיש מדע בפני עצמו, תמיד מדגיש בפנינו את חשיבות ההשקעה בתחום המדע.
ענת מאור: לכן אני באמת שמחה לפתוח את הישיבה החגיגית של יום המדע הלאומי הראשון.
ענת מאור: אני רוצה לברך גם את השר לשעבר יובל נאמן.
ענת מאור: אנחנו ממשיכיו.
ענת מאור: אני בכלל מאמינה שכל אדם צריך את הצניעות הראויה ואת האומץ.
ענת מאור: את הצניעות כדי לדעת שחרשו את התלם לפנינו, ואת האומץ והנחישות כדי להמשיך את אותו מרוץ למרחקים ארוכים של פיתוח מדעי, שהוא לא אפשרי ללא קבלת עזרה מהניסיון האדיר שהצטבר ומבלי להרגיש מחויבות מאוד גדולה לקדם אותו.
ענת מאור: למעשה חלק מחשיבות המדע, המודעות והתודעה הייתה העובדה שהוקמה בכנסת ועדה מיוחדת למדע וטכנולוגיה.
ענת מאור: לאחר מכן הוועדה הפכה לוועדה סטטוטורית, דבר שמאפשר לה גם לחוקק חוקים ואני רואה את זה כחלק מהתפיסה הכוללת של חשיבות המדע.
ענת מאור: אנחנו נחלק את החומר שהוכן בכתב ותוכלו לראות מה המטרות של הוועדה ומה תוכנית העבודה שכבר יישמנו במהלך החודשים האחרונים של כינון הכנסת החמש-עשרה, מיולי ועד היום.
ענת מאור: אני לא אכנס לפרוט אבל נדמה לי שלא נחטא בגאוות יתר אם נאמר שיש לוועדה עבודה מאוד חשובה באינטגרציה של הדברים, בחיבור בין אנשי מקצוע.
ענת מאור: להערכתי הוועדה ממלאת את תפקידה בעובדה שהיא אכן עושה את האינטגרציה בין הנושאים השונים, בין אנשי המחקר והשטח, בין דברים שצריך להקדים בהם ראות כדוגמת ההיערכות לבאג 2000 בראשות חבר הכנסת לשעבר פרופסור אלכס לובוצקי שתרם הרבה מאוד להיערכות זו, הנושא של השתלת איברים וכולי.
ענת מאור: זאת אומרת, רואים באמת את הדברים עם הפנים קדימה.
ענת מאור: לא אחזור על הדברים שאמרתי בבית הנשיא.
ענת מאור: אני שמחה על חלק מהם קיבלתי חיזוק ודגשים.
ענת מאור: אני רוצה בפתיחה פה להתמקד בשלושה נושאים.
ענת מאור: הנושא האחד והוא המרכזי.
ענת מאור: אדוני שר המדע, התרבות והספורט, אני רוצה לציין שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה אתמול נתונים ואני רוצה לקבוע עכשיו עוד ביתר שאת מאשר בבית הנשיא שיש לנו פה הטעייה מדעית גדולה כשמצד אחד אנחנו מתפארים ומתגאים שאנחנו במקום מאוד טוב ואנחנו מפרסמים בנתוני הלשכה כל הזמן שיש צמיחה בהשקעה במחקר בישראל, ואכן עובדה היא עובדה.
ענת מאור: כשאנחנו נפגשים עם המדענים הראשיים אנחנו שומעים על תמונה אחרת וכל אחד מציין את הירידה.
ענת מאור: אני רוצה לומר לך אדוני השר שאנחנו גילינו את הירידה הזו – ואולי זו התגלית החשובה ליום המדע – מאיפה נובעים הפערים ומהו השינוי שחייב להיעשות בתפיסה.
ענת מאור: כאשר משווים את אחוז ההשקעה במחקר ופיתוח לתמ"ג, בעצם נותנים חיזוק שלילי לעובדה שהתמ"ג בישראל הוא נמוך.
ענת מאור: מאיפה האחוז הגבוה?
ענת מאור: למה אנחנו במקום השלישי בעולם?
ענת מאור: כי התמ"ג אצלנו הוא 17 אלף דולר בלבד, בעוד שבמדינת אירופה הוא כ25- אלף דולר, בעוד שבארצות-הברית הוא 32 אלף דולר.
ענת מאור: אם ישראל באמת מתכוונת ברצינות, לא בהצהרות, להיות מדינה שמושכת קדימה, שהולכת לצמיחה כלכלית, שהולכת לזינוק החברתי-כלכלי האדיר של צמצום פערים, היא חייבת לקחת את הנתון השני שהוא החשוב של כמה מדינת ישראל משקיעה לא כאחוז התמ"ג שהוא נמוך אלא כאחוז לנפש.
ענת מאור: אנחנו מוצאים את הטבלה כבעייתית.
ענת מאור: נכון, אנחנו לא האחרונים, אבל אנחנו במקום עשירי ולא שלישי, ועל כך צריך להתחיל לדבר, ואנחנו לא במקום טוב באמצע.
ענת מאור: קיבלנו את הנתון המדויק שישראל משקיעה לנפש 400 דולר בלבד ואילו שוויץ שבראש הטבלה משקיעה 690 דולר, בארצות-הברית שבדרך כלל אנחנו משווים את עצמנו אליה משקיעים 600 דולר, וכך יפן, שוודיה, פינלנד, גרמניה וכולי.
ענת מאור: אלה המדינות שאם חפצי צמיחה אנחנו, אליהן אנחנו צריכים להשוות וזה היעד.
ענת מאור: אני חושבת שהבשורה הראשונה שצריכה לבוא מועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת צריכה להיות שהממשלה חייבת לפענח בצורה אחרת את הנתונים.
ענת מאור: האבסורד הגדול – ואני אומרת לכם שהגיע אלינו היום ממשרד הבריאות, ממש לא האמנתי לו, אני מוציאה כאן נתון שהוא ממש נתון חדש - שההשקעה בבריאות לנפש בישראל היא במקום כל כך חמור.
ענת מאור: אם זה מדויק, קשה לי להאמין.
ענת מאור: מדינת ישראל הנאורה שמתפארת במדע, קיבלנו ממשרד המדע נתונים.
ענת מאור: בדנמרק משקיעים 74 דולר לנפש במחקר לבריאות, בארצות-הברית משקיעים 58 דולר לנפש, ואילו בישראל משקיעים פחות מאחוז.
ענת מאור: 0.4 דולר לנפש שזה 40 סנט למחקר.
ענת מאור: אני רוצה לומר בשם הוועדה שזו הקריאה הראשונה שלנו ואולי המשמעותית ביותר.
ענת מאור: הנושא השני הוא צמצום הפערים.
ענת מאור: אני רוצה לציין שבצדק יש לנו נטייה ללכת בשבי קסם המדע, בשבי האתגר שבו, הסקרנות שבו ואלה הם דברים מאוד חשובים.
ענת מאור: אני אומרת לכם כמי שבאה מהפריפריה, ואני אומרת לכם כמי שהיא אישה, שאם לא תהיה מדיניות של התערבות ומעורבות של המדינה, כל ההישגים כולם נותנים קודם כל יתרון נוסף לשכבות החזקות יותר, לגברים, למי שבין חדרה לגדרה, למדינות העשירות יותר על-פני המדינות החלשות ביותר.
ענת מאור: אני מאוד בעד להמשיך את ההמנון ואת הסגידה למדע, אבל בתנאי שמדינות ומדיניות ימצאו את עצמם מתערבים כך שמהטובים שבמחקר והמדע יצאו נשכרים כל אישה, כל גבר וכל ילד בישראל קודם כל ובעולם בכלל.
ענת מאור: הנקודה השלישית היא איך להפוך את המדע למכשיר עוד יותר יעיל, פורה וטוב וזאת דווקא במעבר מחברת מלחמה לחברת שלום.
ענת מאור: אנחנו יודעים שבשם המדע נעשו גם הפשעים הכי גדולים באנושות, מבחינה טכנולוגית, מבחינת פצצות, מבחינת כוח הקטל, וככל שנשכיל לקדם אותם גם בשעה הפוליטית הטובה שאני מקווה תבוא עלינו וגם לרווחת המחקר החברתי, המחקר הרפואי, המחקר הטכנולוגי, הביולוגי וכולי.
ענת מאור: אני מסיימת בדברי תודה וזה תמיד הדבר הכי נעים.
ענת מאור: אני קודם כל מודה לחברי הוועדה.
ענת מאור: אני חושבת שיש ועדה עם השתתפות בדרך כלל מאוד גבוהה, עם אנשים פעילים, הקמנו ועדת משנה לקידום האינטרנט בראשות חבר הכנסת מיכאל איתן ואנחנו בהחלט פעילים באופן שוטף.
ענת מאור: הרבה תודה לחברי הוועדה.
ענת מאור: אני רוצה להודות לשר מתן וילנאי ולכל צוות המשרד על כל שיתוף הפעולה ועל כל העבודה.
ענת מאור: אני רוצה להודות לכל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה ולכל אנשי המדע והמחקר, אלה שמשתפים אתנו פעולה ונותנים לנו הרבה מאוד מהידע שלהם ומזמנם הפרטי וזה מאוד מסייע לעבודת הוועדה.
ענת מאור: אני רוצה להודות מאוד לגברת ענת לוי מנהלת הוועדה, ליעל פינק, מזכירת הוועדה, ועורכת-דין מירי פרנקל-שור שבאמת עושות עבודה מצוינת לפני הקלעים ומאחורי הקלעים וכל הפעילות הזו, לרבות היום, לא הייתה מתאפשרת בלעדיהן.
ענת מאור: נמצאת אתנו משלחת מגרמניה.
מתן וילנאי: אנחנו קבענו את היום הזה ומעכשיו הוא יהיה יום קבוע.
מתן וילנאי: נעביר את זה בוועדת השרים לענייני סמלים וטקסים שיש לי את הכבוד לעמוד בראשה ונקבע את היום הזה כיום שיציין כל שנה את יום המדע במדינת ישראל.
מתן וילנאי: אני חושש להגיד והציבור שפה הוא לא אשם בזה, ההפך, הוא היחיד שנוקט בפעולה, שאצלנו יותר מדברים וברמה הממשלתית פחות עושים, ואני אומר את זה כשר בממשלת ישראל.
מתן וילנאי: הציבור שיושב כאן, הם אלה שעושים.
מתן וילנאי: אני יודע שללא תמיכה ממשלתית קשה לעשות את זה, אבל יחד עם זאת מדברים גבוהה גבוהה בחשיבות וכשמגיעים לשלמונים, זה נראה לעתים קצת אחרת.
מתן וילנאי: אני שמח על הגרפים שענת מאור הציגה כאן למרות שהם לא מראים את כל האמת כנראה.
מתן וילנאי: יושבים כאן אנשים מומחים שיודעים שבסטטיסטיקה יש יותר מאשר הטעיה אחת.
מתן וילנאי: אני מבין שכאן מסתתרת איזושהי השקעה בנושא של תוכנה והיא זו שגרמה לעלייה הזו, אבל אני לא בטוח שלזה התכוונו, אני לא בטוח שאם זה עומד מול המחקר הרפואי שעלה כאן, אכן זו הדרך, ואנחנו לכן הולכים ללמוד את העניין ביסודיות.
מתן וילנאי: אני גורס שהבעיה תמיד היא לא הכסף אלא לאן מכוונים אותו.
מתן וילנאי: יותר מפעם אחת מגלים כספים גדולים שהולכים למקומות הלא נכונים.
מתן וילנאי: מדינת ישראל משקיעה ללא מערכת הביטחון שמספריה מסווגים, קרוב לעשרה מיליארד שקל במחקר ופיתוח.
מתן וילנאי: מכל בחינה שהיא זה לא מעט כסף הסכום הזה אלא זה סכום מכובד, אבל השאלה לאן הוא הולך ומה האיזונים שמתקיימים בתוכו, כמה משקיעים בבסיס ארוך הטווח, "המשעמם" והחסר תחליף ובלעדיו אין מדע, וכמה משקיעים ביישומי בקצה על-מנת לעשות עוד כמה אגורות לחשבון כזה או אחר.
מתן וילנאי: חוסר האיזון הפנימי הוא בעיה שנצטרך להתמודד אתה ובשנה הקרובה נעסוק בעניין הזה.
מתן וילנאי: נראה לי בלתי מתקבל על הדעת – בלי לנקוט עמדה מעבר לזה – שאנחנו משקיעים במחקר הרפואי כפי שאנחנו משקיעים.
מתן וילנאי: נראה לי ממש לא סביר.
מתן וילנאי: אנחנו נשקיע בתחום הזה הרבה מאוד.
מתן וילנאי: הדבר השני הוא שכאשר אני מנסה לאתר מה הנושאים שמשרד המדע יכול לתמוך בהם, מעבר לתמיכה במחקרים התשתיתיים האלה שאותה אנחנו עושים, אני רואה את הקהילה ואני רואה את הפריפריה.
מתן וילנאי: אני רואה את זה שמביא את דבר המדע ליותר ויותר בני נוער בישראל ומשפחות בישראל.
מתן וילנאי: לכן אני שמח שהצעירים האלה יושבים אתנו כאן כי כולנו קיימים כדי שעתידם ייראה אחרת והחינוך ומה שנשקיע בהם יקבע את צורתה של המדינה.
מתן וילנאי: למדע יש תחום מרכזי ורחב מאוד בדבר הזה.
מתן וילנאי: אנחנו קבענו שנשקיע בפרוייקט של פרחי מדע שהתחיל בימי השר הקודם ונגיע ל10,000- ילדים בפרחי המדע האלה ואני מסתובב בארץ, וראינו כאן את התצוגה בכניסת הכנסת, וראינו מה אפשר לעשות, ואני מסתובב במוזיאונים – גם בחיפה וגם בירושלים וגם בפארק המדע במכון ויצמן – ואני רואה איך אפשר לעניין את הציבור בדבר הזה.
מתן וילנאי: אני הולך למרכזי המדע שחלקם עומדים שוממים כפילים לבנים כי תקציבי זוטא שאפשר להפעיל אותם לא מתקיימים שם.
מתן וילנאי: בכל מקום כזה שאני בא, אני מנסה להגיע לכך שבסכומים קטנים נקרב את הנוער למדע, נעורר בו את הסקרנות ובסופו של דבר ניצור את המדען של העתיד, ונחשוף אותו לציבור הרחב.
מתן וילנאי: המשרד קבע לעצמו כיעד את הקהילה, המשרד קבע לעצמו כיעד את פרחי המדע ואת האוריינות המדעית וכל מה שכרוך בהם.
מתן וילנאי: אנחנו משקיעים, לפי אותו הגיון עצמו, במחקר ופיתוח אזורי שאת חלקם ראיתי כאן, על-מנת שזאת לא תהיה נחלתה של ישראל בין גדרה לחדרה.
מתן וילנאי: יש דברים שמצפון לחדרה כמו הטכניון, יש דברים שהם מדרום לגדרה, אוניברסיטת באר-שבע, אבל אתם הרי מבינים למה אני מתכוון.
מתן וילנאי: אני לא רוצה שהכל יהיה בבטן הרכה סלולת בטון ומלט שנמצאת במרכז הארץ.
מתן וילנאי: התוכנית של האוריינות המדעית והמוזיאונים, והפעולות של מחקר ופיתוח אזורי מגיעות גם לאזורים אחרים, ואני חייב לומר לכם שבמקומות שאני מבקר אני רואה פעילות יפהפייה שנותנת מענה לאזור שבו היא נמצאת.
מתן וילנאי: קבענו גם שנתמוך במגזרים שלעתים הם נפגעים לעומת האחרים.
מתן וילנאי: זה נכון במגזר הערבי, שם יש כרגע שני מרכזי מחקר ופיתוח פעילים שאנחנו מחזקים אותם.
מתן וילנאי: הכספים לא מצויים בשפע, אבל בכספים קטנים יחסית אפשר להתקדם בה ולהביא את דבר המחקר והפיתוח גם למגזר הערבי ששוכן בתוכנו.
מתן וילנאי: מי שלא יודע, זה עשרים אחוז ממדינת ישראל.
מתן וילנאי: אותו הדבר לגבי מגזרים אחרים.
מתן וילנאי: בכל תחומי המשרד, אני דוחף בכל הכוח את הפעילות של האנשים.
מתן וילנאי: יש איזו אמירה או תחושה שכאילו רק השרות מטפלות בנשים, אבל אני חושב שקידום המגזר של הנשים זו משימה של כולנו.
מתן וילנאי: להגיע לשוויון, זו משימה של כולנו.
מתן וילנאי: אני נוסע בשבוע הבא לביקור בגרמניה, זיהיתי שמתוך ששה אנשים חשובים שאני נפגש, שלוש מהם הן נשים.
מתן וילנאי: מהניסיון הדל שלי, הן עושות את זה יותר טוב מהגברים וזו אחת הבעיות שלנו ולכן אנחנו פוחדים מהתחרות הזאת.
מתן וילנאי: זה לא מקרה שיש לנו מדענית במשרד וזה לא מקרה שבוועדה של המשרד יש ייצוג הולך לנשים, חלקן מובילות את הנושאים השונים וזה רווח נקי לכולנו וזה עושה אותנו לחברה מאוזנת יותר מעבר ליום המדע.
מתן וילנאי: האמינו לי, זה מאוד חשוב.
מתן וילנאי: במאמר מוסגר.
מתן וילנאי: בכדורסל בארץ אחוז הנשים הוא פנטסטי, נהדר לראות את זה.
מתן וילנאי: אבל במוסדות - אפילו לא אחת.
מתן וילנאי: סתם כך, אין שום סיבה שבעולם.
מתן וילנאי: זה קשור ליום המדע, סטיתי, אבל אני אחזור למדע.
מתן וילנאי: צריך גם כאן לתת לעצמנו דין וחשבון ואני נותן את הדין וחשבון לעצמי ואני מתנהג גם בדוגמה אישית כפי שאני מורגל ואני גם דואג להביא את הדבר הזה לכל פינה ולכל מקום בתחומים עליהם אני מופקד.
מתן וילנאי: אני לא יכול שלא להזכיר כאן את המגזר של העולים מברית-המועצות לשעבר שהעשירו את החיים המדעיים בארץ, גם התרבותיים וגם הספורט שאני מופקד על שלושת התחומים.
מתן וילנאי: התרומה של העולים מברית-המועצות לשעבר היא עצומה בשלושת התחומים האלה, גם בתחום המדע.
מתן וילנאי: ביותר ממקום אחד אומרים לי אנשים שאלמלא העולים מברית-המעוצות היינו נראים אחרת.
מתן וילנאי: אני ער למעמדנו בעולם בתחומים השונים ואני מכיר את הסטטיסטיקות, אני גם בהן נזהר ואני רוצה להיות בטוח שמקומנו הוא אכן כפי שאנחנו חשים וגם בקהילה כאן יש מדעה אחת וזה מטבע הדברים וכך זה צריך להיות וגם את הדבר הזה אני מתכוון לבחון.
מתן וילנאי: הדבר האחרון שאני לא יכול שלא להתייחס אליו.
מתן וילנאי: יש לנו חוסר ברור במדיניות שלמה שקובעת את כלל המערכת ומתאמת אותה.
מתן וילנאי: אנחנו לא צריכים לקבוע לכל אחד מה הוא יעשה, ממש לא, אבל אנחנו כן צריכים שיהיה תיאום ולראות את הראייה הלאומית הכוללת.
מתן וילנאי: יש היום יוזמה ברוכה של האקדמיה למדעים, ויושב אתנו כאן פרופסור יעקב זיו שלקח את היוזמה הזאת והוא בנה את פורום תלם שהוא פורום וולנטרי שעוסק בראייה הזאת.
מתן וילנאי: בשנה הקרובה, עד ל14- במרץ 2001 נייצב מערכת שרואה תמונה שלמה בתוקף חוק, מייעצת לממשלת ישראל ופועלת כמועצה עליונה בתחום הזה.
מתן וילנאי: איך זה ייראה, אני לא יודע.
מתן וילנאי: החוסר ברור.
מתן וילנאי: אני אגלה לכם סוד שכולם מכירים אותו, שלאורך שנים משרד המדע חשש מהדבר הזה, שמא זה יסגור את משרד המדע.
מתן וילנאי: אני לא חששתי מדברים גרועים ואני גם לא חושש מהדבר הזה, אבל אני שואל שאלה פשוטה: מה טוב למדינת ישראל ומה טוב לפיתוח המדעי שלה.
מתן וילנאי: את זה צריך לעשות ואת זה אנחנו נבחן.
מתן וילנאי: ההצעות שמונחות בשטח מוכרות לכם היטב ברמה כזו או אחרת ואנחנו נעסוק בהן.
מתן וילנאי: פעם הייתי אומר שבחצי שנה נסיים את זה, אבל למדתי משהו ואני ריאלי.
מתן וילנאי: שאלוהים יעזור לי, זה יסתיים בשנה ואני מקווה שהוא יעזור לי.
מתן וילנאי: זאת משימה שלנו ואנחנו נקדם את הדבר הזה.
מתן וילנאי: תודה רבה לכם.
ענת מאור: אני מזמנה את פרופסור יעקב זיו, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים שמלווה אותנו לאורך כל הדרך.
יעקב זיו: אפתח דברי בהבעת תודה בשם קהילת מדעני ישראל על יוזמת ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה, ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה וועדת השרים לטקסים להכריז על יום לאומי למדע בישראל כאירוע ממלכתי.
יעקב זיו: יפה עשו באמצם את הצעת האקדמיה הלאומית למדעים השוכנת בכיכר איינשטיין בירושלים בתוך גן המדע על-שם איינשטיין לבחור ביום הולדתו של אלברט איינשטיין כיום המתאים לאירוע ממלכתי זה.
יעקב זיו: מה חשיבותו של יום המדע.
יעקב זיו: לכאורה, ושמענו את זה גם היום, ידוע לכל כי ישראל היא מדינת מדע.
יעקב זיו: למדינת ישראל המספר הגבוה ביותר של פרסומים מדעיים לנפש, מדינת ישראל שאוכלוסייתה קטנה מזו של ערים רבות בעולם מייצרת למעלה מאחוז אחד של הפרסומים המדעיים בעולם.
יעקב זיו: יתרה מזאת, חדשנותה של ישראל במדע וטכנולוגיה הנביטה תעשייה עתירת ידע וטכנולוגיה, תעשייה שהאדירה את יכולתה של ישראל להתחרות בשווקי העולם.
יעקב זיו: תקומתה של מדינת ישראל הובילה לפריחה מדעית ולדומיננטיות של מדעני ישראל גם במדעי הרוח והחברה, למשל בכל הקשור לחקר ארץ-ישראל ותולדות ישראל.
יעקב זיו: אי לכך ראוי אמנם שתתפנה כנסת ישראל להרף קט ותתבשם בהישגי מדעני ישראל ואף תדון בדרכים לקדם, להגדיל ולהאדיר את המדע בישראל.
יעקב זיו: מהו מדע ומהו מחקר מדעי.
יעקב זיו: כולנו מדברים על זה, אבל אני אנסה להגדיר את זה במלים קצרות.
יעקב זיו: ניתן תוך הסכנה שבהכללה לדבר על שני סוגי מחקר ופיתוח: א.
יעקב זיו: המחקר ארוך הטווח שהכוח המניע שלו הוא הסקרנות והרצון ליצור ידע חדש והצורך בשימור הידע האנושי הקיים.
יעקב זיו: מחקר כזה איננו מכוון ויש לראות בו תרומה לתרבות האדם ולרווחתו.
יעקב זיו: ב.
יעקב זיו: המחקר המכוון שהוא מחקר ופיתוח המבוסס על הישגי המחקר ארוך הטווח והנובע מצורך מוגדר ומטרתו קידום התעשייה, הכלכלה והחברה בישראל.
יעקב זיו: בלשון מליצה ניתן לומר שבעוד המחקר המדעי ארוך הטווח הוא דבר שבין החוקר לבין בוראו, הרי המחקר המכוון הוא דבר שבין החוקר והמפתח לבין קונו.
יעקב זיו: כאמור, רם מעמדה המדעי והטכנולוגי של מדינת ישראל בקרב העמים, אבל כיצד הגענו עד הלום?
יעקב זיו: לימוד מעמיק מאפשר לנו לזהות שלושה גורמים עיקריים שתרמו לקידום המחקר בישראל: א.
יעקב זיו: מערכת ההשכלה הגבוהה והמחקר בה היא מערכת ממלכתית עצמאית על-פי חוק המנהלת את עצמה על אף היותה נתמכת בצורה ראויה על-ידי תקציב המדינה וסמוכה במידה רבה על שולחנה.
יעקב זיו: מערכת עצמאית זו השכילה למצוא עד כה את שביל הזהב שבין הצורך בהרחבת ההוראה לבין קידום המחקר, בין השאר על-ידי תקצוב הקרן הלאומית למדע מיסודה של האקדמיה שהיא מקור התמיכה התחרותי העיקרי והמירבי למחקר ארוך טווח שהוא תחרותי מטבעו.
יעקב זיו: מערכת ההשכלה הגבוהה היא כמעט המערכת היחידה בישראל שתקציבה הוא רב שנתי מתוך הכרה בטווחי הזמן הארוכים המאפיינים מערכת עתידית כזאת.
יעקב זיו: השקעות העתק בעבר במחקר ופיתוח ביטחוני וחקלאי מחד ובתשתיות לאומיות למחקר ופיתוח מאידך שתרמו יחד עם אוניברסיטאות לקידום יכולתה המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל.
יעקב זיו: ג.
יעקב זיו: השקעות ניכרות במחקר ופיתוח תעשייתי והמחקר בפיתוח מוכוונים באמצעות המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר, במשרד המדע, ובמידה קטנה יותר, כפי ששמענו, באמצעות משרדים ממשלתיים נוספים.
יעקב זיו: גם כיום משקיעה מדינת ישראל מאמצים נכבדים במחקר ופיתוח ואני מקווה שתמשיך לעשות כך ואף תגדיל לעשות גם בעתיד, אך בכך לא די.
יעקב זיו: כללי המשחק ואופיו של המחקר והפיתוח בעולם משתנים והולכים.
יעקב זיו: לדוגמה, מתקני ענק למחקר לניסיונות בינלאומיים גדולים כדוגמת אלה המקובלים כבר היום בפיזיקה של אנרגיות גבוהות הופכים להיות חיוניים יותר ויותר גם בשטחים אחרים, כגון מדעי החיים.
יעקב זיו: יתרה מזאת, יש להם השלכה ישירה לא רק למחקר ארוך הטווח אלא באופן ישיר ובעקיפין גם לתעשייה ולמחקר התעשייתי.
יעקב זיו: תג המחיר עבור חברות ולו גם חלקית במתקן במחקר סרן בג'נבה או הצטרפות ישראל לתוכנית החמישית למחקר ופיתוח של הקהילה האירופאית חורגים בהרבה מן התקציב של כל אוניברסיטה או מוסד מחקר בישראל או אפילו מתקציב משרד ממשלתי בודד כלשהו.
יעקב זיו: אך תג המחיר עבור אי-השתלבות ישראל בחזית הידע והמחקר העולמי הוא יקר הרבה יותר.
יעקב זיו: יש לכן לפעול כפי שציין שר ביתר שאת לאיגום מתואם של משאבים מתוך תקציבי כל הגורמים הממלכתיים המממנים מחקר בישראל לשם הקמת תשתיות לאומיות למחקר ולפיתוח בארץ והשתלבות בתשתיות בינלאומיות מתאימות וזאת כדי להביא לניצול מירבי של ההקצבות הניכרות של המדינה במחקר ופיתוח.
יעקב זיו: התביעה להגדלה נוספת בחלקו של המחקר והפיתוח בעוגה הלאומית חייבת לבוא תוך מיצוי נאות של כל ההקצבות וההקצאות המגוונות הרבות הקיימות כיום.
יעקב זיו: לכן מסתמן הצורך, כפי שאני שמח שהשר גם ציין, בהקמת מועצה לאומית למחקר ופיתוח כגוף לאומי סטטוטורי כדוגמת המועצה להשכלה גבוהה למשל.
יעקב זיו: גוף זה ייעץ לממשלה בכל הקשור לתיאום השקעות במדינת ישראל, במחקר המכוון, ויפעל להקמת תשתיות לאומיות למחקר ופיתוח כאשר עיקרון המשאבים הוא נר לרגליהם.
יעקב זיו: זה מסר שעל יום המדע להעביר לממשלת ישראל, לכנסת ולציבור.
יעקב זיו: על יום המדע לשמש כנקודת מוקד לקידום אוריינות הציבור הרחב בכל הקשור למדע ולשיטה המדעית.
יעקב זיו: רבותיי, מדע ואמונה אינם תרתי דסתרי.
יעקב זיו: הסקרנות המדעית נובעת במידה רבה מתוך השתאות בפני מעשה הבריאה, השתאות המרחיבה דעתו של אדם.
יעקב זיו: חובה עלינו להעביר לציבור את משמעותה של השיטה והמחשבה המדעית כי לא הרי אסטרולוגיה כהרי אסטרונומיה, לא הרי נומרולוגיה כהרי תורת המספרים, לא הרי תורת הקבלה כהרי קמיעות ואמונה באלילים.
ברכה רגר: לדאבוננו היום דווקא בתקופה שפירות המחקר היישומי והטכנולוגי זוכים לתשומת לב רבה כל כך, המדע הופך לשותף נשכח של המפעל הזה.
ברכה רגר: נכון, אמנם המדע הבסיסי נעזר גם בטכנולוגיה, אבל חשוב לזכור שאין טכנולוגיה בלי מחקר בסיסי ומחקר תשתיתי.
ברכה רגר: הספקים העיקריים של החידושים הם המדענים, הם בדרך כלל מתחילים בהתחלות צנועות ולפעמים אפילו לא ערים לפוטנציאל היישומי והכלכלי הטמון במחקר שלהם.
ברכה רגר: לכן חשוב שיהיה קשר מתמיד והדוק בין האקדמיה והמוסדות בהם מתקיים רוב המחקר הבסיסי והתשתיתי עם הרשויות שביכולתם לקדם את הפיתוח היישומי והכלכלי של המחקרים.