GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלית ברק: הן עם המועצה המייעצת והן עם המועצה הכללית של נציגי הציבור.
ענת מאור: המועצה המדעית תהיה כולל נציגי ציבור או שתהיינה שתי מועצות?
הלית ברק: זה מה שאני רוצה לומר.
הלית ברק: מדובר במועצה אחת.
הלית ברק: בנוסף, הייתי מעונינת לדעת מי אותם החברים שיושבים במועצה המדעית ומי ממנה אותם ומי קובע מי הם, כפי שעשינו לגבי הנהלת הקרן.
ענת מאור: מי יטפל בזה?
חגית מסר ירון: באופן טבעי זו צריכה להיות הוועדה הבין משרדית לקרינה אלקטרו מגנטית.
הלית ברק: שהוועדה המדעית תהיה בעצם הוועדה הבין משרדית?
ענת מאור: היא תמנה.
טל גיז: אבל השאלה היא אם לוועדה הבין משרדית אפשר לתת מעמד כזה בחוק?
רונן הראובני: אם אנחנו מחפשים ועדה מדעית, יש במדינת ישראל בערך 7 עד 9 אנשים שמתעסקים בזה, חציים יושבים פה וכולם מכירים האחד את השני.
רונן הראובני: הנהלת הקרן יכולה למנות אותנו.
רונן הראובני: אנחנו אנשי מקצוע בנושא וכולנו יושבים באותן ועדות.
ענת מאור: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון.
ענת מאור: אני רוצה להודות לכל הבאים והבאות ולהודות על שיתוף הפעולה והעבודה היעילה.
ענת מאור: כמו כן, אני לא אומרת שהכל היה בהסכמה ולגבי המחלוקות העיקריות אמרתי את החלטתנו.
ענת מאור: כמו כן, יש לכם עבודה רבה.
ענת מאור: אני אומרת זאת לכולם ולעורכת הדין הלית ברק ואני מבקשת מעורכי הדין של משרד המשפטים, התקשורת, המדע, הבריאות ואיכות הסביבה, לקבוע ישיבה נוספת.
ענת מאור: החוק הזה חייב לעבור בקריאה ראשונה לפני פיזור הכנסת.
ענת מאור: ההבדל בין חוק בקריאה טרומית לחוק בקריאה ראשונה הוא גדול מאוד מבחינת הפרוצדורה, כי בקריאה ראשונה אפשר להחיל עליו רציפות.
ענת מאור: לכן, העבודה חייבת להיעשות מחר או ביום חמישי על פי מה שהחלטנו, וכל הערה משפטית שנתקבלה, בבקשה להכניס אותה.
ענת מאור: אם ישארו דברים, יש להתייעץ איתי או עם המציע לקראת הניסוח לקריאה ראשונה.
ענת מאור: בבקשה לעשות כך.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר לכם שלאחר מכן יש הכנה לקריאה שניה ושלישית.
ענת מאור: לא נפתח את כל הדיון מחדש, אבל כמובן שמורה הזכות לערער לתיקונים נוספים, אם כי את עיקר העבודה לקחנו על עצמנו ועשינו לקראת קריאה ראשונה.
ענת מאור: אני שומעת שיש פה תקלה טכנית עם משרד המשפטים לגבי החקיקה כולה.
ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה הגברת ענת לוי, לפנות לשר המשפטים וגם אני אעשה זאת, כי לא יכול להיות שיש עכשיו הנחייה מטעם הגברת נגה אנתבי, ששום דבר לא יועבר לנוסח הכחול עד גמר המושב.
ענת מאור: לא זאת ההנחיה שקיבלנו כיושבי ראש של הועדות.
ענת לוי: זה היה בתיאום אתה.
ענת מאור: אני אומרת בכעס ובטענה שלא יתכן שב-18 לחודש, כשהכנסת מתפזרת ב-2 לאוגוסט, עבודת חקיקה שנעשית בוועדות לא תגיע לידי דיון במליאה עד ה-2 לאוגוסט.
ענת מאור: אני מבקשת להעביר את המסר באופן רשמי מטעמי הן ליושב ראש הכנסת והן לשר המשפטים.
ענת מאור: נעבור להצבעה: בעד - 1 נגד - אין מתנגדים - אין הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.
מאיר שטרית: חברים, ברשותכם אני פותח את הישיבה.
מאיר שטרית: היושבת ראש מתנצלת שהיא לא יכולה להיות היום בישיבה ואני מחליף אותה כיושב ראש הוועדה בנושא זה.
מאיר שטרית: הרבה זמן לא נפגשנו עם כל החברים שיושבים פה ואני שמח לראות אתכם שוב.
מאיר שטרית: מאז הישיבה האחרונה ניסיתי להביא לקידום הצעת החוק כדי שנוכל להביא אותה סוף סוף לקריאה שניה ושלישית, אבל מאחר ונשמעו הערות, גם של משרדים שונים בממשלה, ביקשנו גם היושבת ראש ואני מהיועצת המשפטית של הוועדה, עורכת הדין מירי פרנקל יחד עם גלי בן-אור ממשרד המשפטים לדון בדברים.
מאיר שטרית: ישבנו עם המשרדים הרלוונטיים, שמענו את ההערות שלהם והם עיבדו טיוטה מתוקנת של נוסח החוק שאישרנו בקריאה ראשונה, שמונח בפניכם עכשיו.
עו"ד גלי בן-אור: הם קיבלו את זה לפני הישיבה.
מאיר שטרית: אני מודה למנהלת הישיבה על כך שהיא עושה עבודה יסודית ואני רוצה להודות בהזדמנות זו לגלי בן-אור ולמירי פרנקל על כך שהן עשו פה עבודת נמלים, עברו על כל הסעיפים אחד לאחד, תיקנו והדגישו תיקונים בנוסח של הצעת החוק.
מאיר שטרית: אני רוצה לעבור היום על החוק סעיף סעיף, לעבור על התיקונים הללו, לאשר את מה שניתן לאשר ולהביא אותו לקריאה שניה ושלישית.
עו"ד אורית לב-שגב: לא ישבו עם משרד האוצר.
מאיר שטרית: לא אמורים לשבת עם משרד האוצר.
עו"ד אורית לב-שגב: בוועדה שגלי ומירי ריכזו כן קיבלו הערות ממשרדי הממשלה השונים.
מאיר שטרית: ממשרד האוצר לא קיבלתי שום הערה.
עו"ד גלי בן-אור: בישיבות שהתקיימו עם מירי ישבנו עם משרד הבריאות ועם משרד המדע בלבד וגם עם המשרדים האלה עדיין לא עברנו על כל הצעת החוק.
עו"ד גלי בן-אור: יש נושאים שעדיין פתוחים ואנחנו צריכים לשלב אותם.
עו"ד גלי בן-אור: בנושא שמשרד האוצר מייצג אותו, וזה מה שקשור לביטוח ולמפקח על הביטוח – הוגשו הערות של איגוד חברות הביטוח אבל לא הוגשו הערות מטעם המפקח על הביטוח ומטעם משרד האוצר עדיין.
מאיר שטרית: יושבים פה נציגי חברות הביטוח, נשמע אותם ונחליט.
מאיר שטרית: אני לא מתכוון לסחוב את הנושא עוד מאה שנה, רבותי, אני רוצה לגמור את העניין.
עו"ד אורית לב-שגב: אני מבקשת שישמעו גם את עמדת משרד האוצר.
מאיר שטרית: בהחלט, אנחנו מדינה חופשית ודמוקרטית.
עו"ד גלי בן-אור: הנושא השני, שאין לו ביטוי בהצעת החוק שמונחת לפניכם הוא התיקונים שצה"ל ומשרד הביטחון ביקשו להכניס.
עו"ד גלי בן-אור: לא הספקנו לשבת על זה בוועדה, אבל נוכל לשמוע את זה בישיבות הקרובות ולשלב את זה בנוסח.
מאיר שטרית: אם יהיו.
עו"ד גלי בן-אור: כשיהיו.
מאיר שטרית: אני חוזר ואומר שהשאיפה שלי היא לסיים את החוק היום.
מאיר שטרית: מי שיש לו מה להעיר, שיעיר היום.
מאיר שטרית: נציגי צה"ל נמצאים פה והם מוזמנים להעיר.
ענת לוי: אבל אי אפשר להצביע היום כי לא כתבנו בסדר היום שיש היום הצבעות.
מאיר שטרית: צריך לכתוב הצבעות בסדר היום?
ענת לוי: כן, חייבים.
מאיר שטרית: אם כך אני מבקש לישיבה הבאה לכתוב הצבעות כי אני רוצה לסיים את העניין.
מאיר שטרית: רבותי, אני מציע לעבור אם כן על הנוסח שמונח לפנינו, נשמע את ההערות לכל סעיף ואני עושה את זה מכיוון שדנו בחוק הזה הרבה מאד שעות ועברנו כמעט על כל סעיף אפשרי בדיונים מאד מאד ארוכים.
מאיר שטרית: אני לא מתכוון ללכת אחורה לתחילת הדרך, אנחנו כבר בסוף החוק, לא בתחילתו.
מאיר שטרית: יש דברים עקרוניים באמת שנשמע היום, נדון בהם ונחליט.
מאיר שטרית: אדוני היועץ המשפטי, אתה רוצה לקרוא את הסעיפים?
תמיר שאנן: כן.
תמיר שאנן: הצעת חוק הגנה על מידע גנטי, התשנ"ט-1998, פרק א' – פרשנות מטרת החוק 1.
תמיר שאנן: מטרתו של חוק זה להסדיר עריכת בדיקות גנטיות ומתן ייעוץ גנטי ולהגן על המידע הגנטי ועל זכות הנבדק לפרטיותו לגביו, והכל מבלי לפגוע באיכות הטיפול הרפואי, במחקר הרפואי והגנטי ובקידום הרפואה.
מאיר שטרית: לסעיף 1 יש למישהו הערות ניסוח?
מאיר שטרית: אין.
מאיר שטרית: אם כן סעיף 1 מאושר.
תמיר שאנן: הגדרות.
תמיר שאנן: 2.
תמיר שאנן: בחוק זה – "אחראי על קטין או פסול דין" – הורה, לרבות הורה חורג, מאמץ ואפוטרופוס.
תמיר שאנן: "בדיקה גנטית" – בדיקת דגימת DNA של אדם לשם איפיון והשוואה של רצפים של DNA של אדם.
תמיר שאנן: "בדיקת מחקר" – בדיקה גנטית הנעשית למטרות מחקר הטעון אישור לפי תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם), התשמ"א-1980 – (להלן-תקנות ניסויים רפואיים).
מאיר שטרית: שימו לב שיש פה תיקון – קודם היה כתוב "שקיבל אישור לפי תקנות" כתוב עכשיו "הטעון אישור".
מאיר שטרית: אני בהחלט מקבל את התיקון ואני חושב שהוא נכון.
תמיר שאנן: "גנטיקאי קליני" – בעל השכלה מקצועית מתאימה כאמור בסעיף 10 שהכיר בו המנהל.
תמיר שאנן: "דגימת DNA" – דגימה ביולוגית של אדם הנלקחת במטרה להפיק ממנה DNA של אדם.
ד"ר זלינה בן-גרשון: לגבי ההפקה – כרגע צריך להפיק ויכול להיות שאולי צריך לנסח את זה מעט אחרת כי אולי בעתיד לא יהיה צורך להפיק.
מאיר שטרית: אלא מה?
מאיר שטרית: איך יקבלו את הבדיקה?
מאיר שטרית: הכוונה היא שלוקחים דגימה ביולוגית – חתיכת עור, טיפת רוק, טיפת דם בשביל להוציא ממנה דגימת DNA.
ד"ר אהרון צוקרט: יש היום מיכשור שמאפשר לקחת דגימת DNA מדגימה שלא נלקחה במטרה זאת, אלא למטרה פתולוגית.
ד"ר אהרון צוקרט: יקחו עם לייזר את התא הבודד ויפיקו ממנו DNA.
מאיר שטרית: אבל זאת עדיין דגימה ביולוגית של אדם.
ד"ר אהרון צוקרט: אבל לא במטרה להפיק ממנה DNA.
מאיר שטרית: אם אתה לא צריך להפיק ממנה DNA, החוק הזה לא חל עליך.
מאיר שטרית: ברגע שאתה רוצה להפיק ממנה בדיקת DNA, הכללים של החוק חלים עליך.
מאיר שטרית: נניח שאני בא אליך ואתה לוקח ממני ביופסיה מרקמה כלשהי לצורך בדיקה מיקרוסקופית.
מאיר שטרית: אחרי שבדקת מיקרוסקופית, זה לא מספק אותך ואתה רוצה לעשות בדיקת DNA.
ד"ר אהרון צוקרט: לא, אם בדקתי מיקרוסקופית וזה סיפק אותי אבל בעוד עשרים שנה אני אפיק DNA בטכנולוגיה שלא היתה לפני עשרים שנה
ד"ר בועז לב: זה רק עניין של ניסוח.
ד"ר בועז לב: במקום זה יהיה: דגימה ביולוגית של אדם, ממנה מופק DNA של אדם.
עו"ד גלי בן-אור: אבל אני רוצה להזכיר למה המילה הזאת נמצאת כאן.
עו"ד גלי בן-אור: בשעתו אמרנו שמכל דגימה של גוף האדם אפשר להפיק DNA, אבל כשאדם הולך לספר והשערות שלו נשארות במספרה, לא לקחו ממנו את השערות במטרה להפיק מהן DNA ולכן הכללים של החוק הזה לא אמורים לחול.
עו"ד גלי בן-אור: כאשר הוספנו את המילה "במטרה", הרעיון היה שכאשר אנחנו קובעים בחוק הזה כל מיני הוראות לגבי דגימות DNA, זה רק על דגימות שלקחו אותן במטרה להפיק מהן DNA.
עו"ד גלי בן-אור: אם יש בבית החולים דגימה פתולוגית, שבשעתו נלקחה לצורך מסוים ואנחנו לוקחים אותה היום שוב כדי לעשות את הבדיקה הגנטית, צריך יהיה לבקש הסכמה מהאדם על כך.
פרופ' דוד הד: אבל אז זה לא יהיה מכוסה על ידי הניסוח של החוק כפי שהוא כרגע.
מאיר שטרית: רבותי, אנחנו מדברים עכשיו על ניסוח הגדרות בלבד, מה זה דגימת DNA.
מאיר שטרית: אם לא לקחת את הרקמה לא למטרת דגימת DNA, אזי היא לא למטרת DNA.
תמיר שאנן: אתה מדבר על כך שהדגימה הראשונה נלקחה לשם.
תמיר שאנן: .
תמיר שאנן: אבל ברגע שאתה לוקח דגימה פתולוגית שעשית בה שימוש ואחר כך אתה לוקח אותה ומשתמש בה כדגימה מזהה, זה כבר דגימת DNA, כלומר זה לא בהכרח הדגימה הראשונית.
עו"ד עדנה הראל: יש לי הערה לבדיקה גנטית וזה קשור לדגש שביקשנו שישימו אליו לב, בתיקון שנעשה בבדיקת מחקר.
עו"ד עדנה הראל: התיקון שנעשה בבדיקת מחקר, ככל שאני מבינה אותו, נעשה במטרה להוציא את המחקרים שאינם מחקרים הטעונים אישור של הלסינקי מתחולת החוק הזה.
עו"ד עדנה הראל: התוצאה של השילוב בין הגדרת בדיקה גנטית לבדיקת מחקר, כפי שהיא מתוקנת היום, מעלה שבדיקה גנטית כוללת את כל המחקרים האחרים האלה ונדמה לי שלא זאת היתה הכוונה.
עו"ד עדנה הראל: בדיקה גנטית היא בעצם קבוצת האב, כאשר בדיקת מחקר היא סוג משנה של בדיקה גנטית ולכן בדיקה גנטית כוללת את כל המחקרים, גם את אלה שאינם טעונים אישור הלסינקי ולא זאת היתה כוונתנו כאשר סוכם שיוצאו מתחולת החוק מחקרים שאינם מחקרים הטעונים אישור הלסינקי.
מאיר שטרית: בדיקת המחקר היא בדיקה גנטית שנעשית למטרת מחקר הטעון אישור ואין פה הגדרת משנה למחקר שלא טעון אישור ולכן היא לא נובעת מההגדרה.
עו"ד עדנה הראל: אני מבקשת את רשות הוועדה להבהיר את נוסח ההגדרה בדיקה גנטית, כך שיהיה ברור שהוא לא כולל בדיקות מחקר שאינן טעונות אישור.
עו"ד גלי בן-אור: בחוק עצמו יש לנו הוראות מיוחדות או לגבי בדיקת מחקר או לגבי דגימת DNA.
עו"ד עדנה הראל: יש לכם גם הוראות לגבי בדיקה גנטית, סימנתי את כולן ולכן אני בהחלט מבקשת את תשומת הלב לעניין לשם הבהרה, אני חושבת שאין מחלוקת.
עו"ד עמנואל וייזר: רציתי להציע להוציא מגדר החוק את דגימת DNA שאיננה דגימה מזהה מכיוון שברגע שאין שיוך לאדם ספציפי, אני לא רואה כאן בעיה.
מאיר שטרית: אם לא כתוב, זה לא חל.
מאיר שטרית: החוק חל רק על מה שכתוב.
תמיר שאנן: "דגימת DNA מזהה" – דגימת DNA אשר מופיע עליה פרט מזהה של הנבדק.
פרופ' אריאלה אופנהיים: זה לא צריך להיות "דגימת DNA מזוהה"?
פרופ' אריאלה אופנהיים: הפרט הוא מזהה והדגימה היא מזוהה.
פרופ' דוד הד: הבדיקה מזהה את האדם שנבדק.
פרופ' אריאלה אופנהיים: נכון שבעזרת ה-DNA אפשר לזהות את האדם אבל רוב החוק לא מתייחס לזיהוי פלילי או לזיהוי בכלל אלא לבדיקות מסוג אחר, ואז בדיקת ה-DNA מזוהה אם יש עליה פרטים מזהים.
מאיר שטרית: את חושבת שהניסוח צריך להיות מזוהה ולא מזהה?
מאיר שטרית: שהמשפטנים יחליטו.
תמיר שאנן: אפשר.
תמיר שאנן: "המנהל" – המנהל הכללי של משרד הבריאות.
תמיר שאנן: "הסכמה מדעת", "ועדת האתיקה", "מטפל" "רשומה רפואית" – כמשמעותם בחוק זכויות החולה.
עו"ד אהוד אלפסי: יש כאן כפילות כי ההגדרה של מטפל כתובה גם בהמשך בעמוד הבא.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו נמחק את המילה מטפל כאן.
עדינה מרקס: בהגדרת המטפל לא מספיקה הגדרה של קלינאי ורופא אלא צריך להיות פסיכולוג.
עו"ד גלי בן-אור: הגדרת מטפל היא הגדרה בחוק זכויות החולה.
מאיר שטרית: עוד לא הגענו לזה כי מחקנו את ההגדרה כאן.
תמיר שאנן: "ועדה מייעצת" – ועדת הלסינקי עליונה, שמונתה לפי תקנות ניסויים רפואיים.
תמיר שאנן: "חוק הגנת הפרטיות" – חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 "חוק העונשין" – חוק העונשין התשל"ז-1977 "חוק זכויות החולה" – חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996
עו"ד גלי בן-אור: הגדרת חוקר נשארה פתוחה והרלוונטיות של זה אחר כך היא בעיקר לגבי הוראות סודיות וכללים שצריך לקבוע למחקרים ורצינו לברר את זה בפורום הזה.
עו"ד גלי בן-אור: עדנה, אולי לכם יש איזשהו רעיון לגבי הגדרה של חוקר?
עו"ד עדנה הראל: מי שעוסק במחקר באמצעות בדיקות מחקר כמשמעותן בחוק זה.
עו"ד גלי בן-אור: המשלב בדיקות מחקר?
עו"ד עדנה הראל: כן, כן.
עו"ד עדנה הראל: שעושה שימוש בבדיקות מחקר כמשמעותן בחוק.
ד"ר אהרון צוקרט: "עושה שימוש" זה יותר מדי רחב.
עו"ד עדנה הראל: איזה שימוש יכול לעשות חוקר שאיננו - -
ד"ר אהרון צוקרט: כל שימוש שהוא.
עו"ד עדנה הראל: אני מציעה שייכתב: מי שמבצע מחקר באמצעות בדיקות מחקר.
ד"ר אהרון צוקרט: מקובל.
תמיר שאנן: "יועץ גנטי": בעל השכלה מקצועית מתאימה כאמור בסעיף 10 שהכיר בו המנהל.
עו"ד גלי בן-אור: אני מסמנת את ההגדרה של חוקר כנושא שעדיין טעון בירור, אנחנו רוצים לחשוב על זה.
ד"ר זלינה בן-גרשון: חוקר זה מישהו שעוסק במחקר ולכן ההגדרה היא סיבובית והיא לא תורמת לנו הרבה.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו קובעים הוראות לחוקרים ולכן חשבנו שמן הראוי להגדיר אותן בסעיף ההגדרות של החוק .
ד"ר בועז לב: ההגדרה בסדר גמור.
תמיר שאנן: "מחקר אפידמיולוגי".
עו"ד גלי בן-אור: את ההגדרה של מחקר אפידמיולוגי אנחנו יכולים להשמיט מכיוון שעשינו בזה שימוש בסעיף 14 והשמטנו את הנושא של אפידמיולוגי מהסעיף.
מאיר שטרית: אם כך, ההגדרה של מחקר אפידמיולוגי כהגדרה נמחקה.
תמיר שאנן: "מטפל" – כהגדרתו בחוק זכויות החולה, לרבות מי שזכאי לתת ייעוץ גנטי לפי הוראות סעיף 11.
עדינה מרקס: בישיבה הקודמת של ועדת המדע העלה את העניין הפרופ' אסא כשר ובצדק, כי מי שנותן ייעוץ גנטי צריך להיות בנוסף לרופא גם פסיכולוג או עובד סוציאלי, שיודע מה הן ההשלכות של המידע שניתן לחולה ולבני משפחתו, שהרי לא תמיד אותו רופא יודע, מכיר או מבין.
מאיר שטרית: לא אמרנו רופא אלא אמרנו "כהגדרתו בחוק".
עדינה מרקס: סעיף 11 מדבר על רופא גנטיקאי, גנטיקאי קליני ויועץ גנטי.
עדינה מרקס: אף אחד מהם לא עוסק בנושא הפסיכולוגיה.
מאיר שטרית: סעיף 11 מדבר על מתן ייעוץ גנטי והוא קובע מי רשאי לתת ייעוץ גנטי.
מאיר שטרית: מה זה נוגע להגדרת המטפל?
תמיר שאנן: בגלל שאתה אומר "לרבות מי שזכאי לתת ייעוץ גנטי", זה אומר שמטפל יכול להיות גם מי שזכאי לתת ייעוץ גנטי.
מאיר שטרית: זה אומר שכל מה שכתוב פה לגבי מטפל, חל גם על יועץ גנטי.
מאיר שטרית: זה לא בא להגדיר מה זה מטפל.
ד"ר זלינה בן-גרשון: הבעיה שעדינה מעלה באה לידי פתרונה בסעיף 11(3).
עו"ד גלי בן-אור: זלינה מעלה נושא אחר, שאין לו ביטוי במילים של החוק עכשיו.
עו"ד גלי בן-אור: אם אני מבינה נכון, מה שאת אומרת הוא שייעוץ גנטי, בנוסף לרופא שהוא יועץ גנטי שיתן את הייעוץ, צריך להיות גם פסיכולוגי או עובד סוציאלי שיסביר את המשמעויות יותר טוב.
מאיר שטרית: כשנגיע לסעיף הזה נדון בו.
מאיר שטרית: ההגדרה פה לא מגדירה מקצועות.
תמיר שאנן: "מידע גנטי מזהה" - כל מידע גנטי הנוגע לנבדק מסוים שמופיע עליו פרט מזהה.
פרופ' אריאלה אופנהיים: שוב זה צריך להיות מזוהה.
עו"ד גלי בן-אור: לא.
עו"ד גלי בן-אור: הדגימה מזוהה והפרט מזהה.
עו"ד גלי בן-אור: המידע מזהה את הדגימה והדגימה הופכת להיות מזוהה.
מאיר שטרית: אם כתוב עליו שהנבדק הוא פרופ' שאחראי על המחלקה הגנטית בהדסה והפרופ' הוא אישה יפה, נדע שזאת את.
"מידע גנטי: "מכון גנטי" – מחלקה גנטית המופיעה בתנאי הרישום של בית חולים רשום לפי פקודת בריאות העם, 1940, ושיש בה מעבדה העוסקת בבדיקות גנטיות ואשר עומדת בתנאים הנדרשים לשם קבלת רשיון לפי פרק ב'.
עו"ד גלי בן-אור: זלינה, בשעתו העליתם את הנושא על הבדיקות הפארמקוגנטיות, ואם אני מבינה נכון אלה בדיקות בפארמקולוגיה וגנטיקה שלא מתבצעות דווקא במעבדות גנטיות.
עו"ד גלי בן-אור: יש לזה נגיעה?
עו"ד גלי בן-אור: צריך להתייחס לזה?
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו משמיטים אם אנחנו לא מתייחסים?
ד"ר זלינה בן-גרשון: אני חושבת שלא צריך להתייחס לזה כאן.
ד"ר זלינה בן-גרשון: במסגרת ניסויים קליניים לא מעטים מבקשות חברות לקחת דגימות DNA על מנת לבדוק את הקשר בין תגובה לתרופות לבין - -
מאיר שטרית: אבל אלה דגימות לא מזהות.
ד"ר זלינה בן-גרשון: בחלקן מזהות ובחלקן לא מזהות.
מאיר שטרית: אם זה מזהה, החוק חל עליהן ואם זה לא מזהה, החוק לא חל עליהן.
ד"ר זלינה בן-גרשון: נכון ולכן צריך להשאיר את זה כך.
ד"ר אהרון צוקרט: אני חושב שגלי נגעה, מידיעה או שלא מידיעה, במשהו שעשוי להיות בנשמת אפו של מחקר אחר כך מכיוון שיכול להיות שכדי לקדם תרפיה גנטית בעתיד יעשו פארמקוגנטיה מזוהה שלא לצורך גנטי.
ד"ר בועז לב: זה לא משנה כי החוק יחול עליהם.
ד"ר אהרון צוקרט: יש בעיה כי קרוב לוודאי שהבדיקות האלה לא ייעשו במעבדות שיקבלו אישור ממשרד הבריאות ואלה תהיינה מעבדות מחקר לכל עניין ודבר.
מאיר שטרית: איפה כתוב שזה מחייב לעשות במעבדות גנטיות?
מאיר שטרית: אנחנו לא מכתיבים בחוק לחוקר איפה לעשות את המחקר שלו.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו כן.
ד"ר אהרון צוקרט: מעבדה לבדיקות גנטיות – מעבדה רפואית שקיבלה רשיון לפי חוק זה.
ד"ר אהרון צוקרט: המעבדות האלה הן לא מעבדות רפואיות והן לא יקבלו רשיון לפי חוק זה כי הן לא עומדות בתקנות של משרד הבריאות.
מאיר שטרית: אבל הן לא מעבדות לבדיקות גנטיות, אתה אומר את זה בעצמך והן לא ייכנסו להגדרה הזאת.
עו"ד גלי בן-אור: אריק צודק.
עו"ד גלי בן-אור: בסעיף 3 יש הוראה שאומרת שבדיקה גנטית תיערך במכון גנטי או במעבדה לבדיקות גנטיות.
מאיר שטרית: אבל זאת לא בדיקה גנטית.
ד"ר ירון נופר: היום אנחנו לא מודעים למה שהכלים הפארמקולוגים יאפשרו לנו בעתיד.
עו"ד גלי בן-אור: מבחינתך לא צריך להוסיף הוראה מיוחדת על זה?
ד"ר זלינה בן-גרשון: לא, להיפך, אנחנו ממש צריכים את החוק כלשונו.
תמיר שאנן: "מעבדה רפואית" – מעבדה רפואית שקיבלה רשיון לפי תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז-1977, להלן – תקנות מעבדות רפואיות.
עו"ד עמנואל וייזר: יש בעיה להשתמש במילים מעבדה רפואית.
ד"ר בועז לב: זה לצורך החוק וזה בסדר.
תמיר שאנן: "נבדק" – אדם שממנו נלקחה או ממנו מיועדת להילקח דגימת DNA לצורך עריכת בדיקה גנטית.
מאיר שטרית: אם תשימו לב, הוספנו פה את המילה "חסוי" בנוסף לקטין.
תמיר שאנן: "פקודת בריאות העם" – פקודת בריאות העם, 1940.
עו"ד אהוד אלפסי: בהגדרה של מכון גנטי כבר השתמשו בהגדרה של פקודת בריאות העם.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו נעשה אחר כך סדר בכל ההפניות לחוקים ולתקנות.
ד"ר אהרון צוקרט: בדיקה גנטית היא דגימת DNA.
מאיר שטרית: נכון, אנחנו נכתוב:
מאיר שטרית: אדם שממנו נלקחת או מיועדת להילקח דגימה לצורך בדיקה גנטית.
תמיר שאנן: "פקודת הרופאים" – פקודת הרופאים נוסח חדש, התשל"ז-1976.
תמיר שאנן: "קרוב" – מי שיש לו קרבת דם לנבדק וכן בן זוגו או מי שיש לו קרבת דם לבן הזוג.
עו"ד אהוד אלפסי: אני לא יודע מה זה קרבת דם ואני לא בטוח שזה מוגדר באיזשהו חוק בצורה משפטית.
עו"ד אהוד אלפסי: האם סבא זה קרבת דם?
עו"ד אהוד אלפסי: האם בן דוד זה קרבת דם?
ד"ר אהרון צוקרט: יש הגדרה של אדם?
עו"ד גלי בן-אור: נכון.
עו"ד גלי בן-אור: אין הגדרה של קרבת דם בחוק הזה.
עו"ד עמנואל וייזר: יש הגדרה של קרובים מדרגה ראשונה, שניה ושלישית.
עו"ד גלי בן-אור: זה רלוונטי לנו לגבי שני סעיפים.
עו"ד גלי בן-אור: זה נוגע לסעיף 16 של הקירבה המשפחתית, שעוסק בכך שכאשר נעשים מחקר או בדיקה גנטית במשפחה כדי לגלות מחלה גנטית מסוימת בה, עושים לפעמים את המחקר על עץ מאד מאד רחב ולא עוצרים דווקא בבני דודים אלא יכולים ללכת הרבה יותר רחוק מזה.
עו"ד גלי בן-אור: לכן חשבנו שאין צורך להגדיר כאן במדויק את השרשור המשפחתי אלא להגיד קרבת דם ושיחול על מי שיחול.
תמיר שאנן: "רופא גנטיקאי" – רופא גנטיקאי בעל השכלה מקצועית מתאימה כאמור בסעיף 10.
תמיר שאנן: "השר" – שר הבריאות.
עו"ד גלי בן-אור: טליה, לגבי ההגדרות של רופא גנטיקאי וכל היתר שמנויים בסעיף 10, שינינו את סעיף 10 מהשכלה לכשירות, נכון?
עו"ד גלי בן-אור: צריך היה לעשות ניסוחים מתאימים גם בהגדרות.
עו"ד גלי בן-אור: זה נכנס בכותרת השוליים של 10.
עו"ד גלי בן-אור: זה נושא שלכם והשאלה היא מה אתם רוצים.
עו"ד טליה אדרי: כשירות יכולה להיות לא רק השכלה אלא גם נסיון.
עו"ד גלי בן-אור: ההגדרות עכשיו מתייחסות לסעיף 10 ומשרד הבריאות תיקן את ההגדרות בסעיף 10 ולכן נצטרך לעשות אחר כך התאמות.
מאיר שטרית: רבותי, מישהו רוצה להעיר עוד משהו להגדרות?
עו"ד עדנה הראל: כן.
עו"ד עדנה הראל: אם אפשר להציע להכניס את הגדרת קרוב לתוך הסעיף הרלוונטי.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו נשים את זה בצד, נראה באיזה סעיפים זה כלול ונראה אם זה רלוונטי.
עסאם מח'ול: אפשר יהיה להעביר הסתייגויות בהמשך?
תמיר שאנן: גם במהלך הדיונים אפשר להעביר הסתייגויות וגם עכשיו.
מאיר שטרית: יש לך הסתייגויות?
עסאם מח'ול: כן, אני אומר אותן בהמשך.
מאיר שטרית: רבותי, אם כן ובמידה ואין הערות נוספות, אנחנו משאירים בזה את ההגדרות כפי שהן נוסחו פה על תיקוניהן השונים.
תמיר שאנן: פרק ב' – בדיקות גנטיות - רישוי ומתן ייעוץ גנטי.
תמיר שאנן: סימן א' – כללי.
תמיר שאנן: (א) לא תילקח דגימת DNA מאדם לשם עריכות בדיקה גנטית ולא תיבדק ולא יינתן ייעוץ גנטי על פי תוצאות הבדיקה אלא בהתאם להוראות חוק זה .
תמיר שאנן: (ג) לא תיערך בדיקה גנטית במסגרת מחקר הטעון אישור על פי תקנות ניסויים רפואיים בבני אדם, אלא אם כן אושר המחקר כדין.
עו"ד עמנואל וייזר: אני מציע לשנות את (ג) וליצור זהות לשונית ולציין: לא תיערך בדיקת מחקר אלא אם כן אושר המחקר כדין.
מאיר שטרית: פה אנחנו מדברים רק על בדיקות גנטיות ולא במחקר.
עו"ד עמנואל וייזר: סעיף (ג) אומר שבמסגרת מחקר הטעון אישור על פי תקנות ניסויים רפואיים בבני אדם, ואז אפשר לכתוב כאן:
עו"ד עמנואל וייזר: לא תיערך בדיקת מחקר אלא אם כן אושר המחקר כדין.
מאיר שטרית: אני לא רוצה להגביל את המחקרים האחרים.
ד"ר אהרון צוקרט: אבל זה מגביל את המחקרים.
מאיר שטרית: אנחנו מדברים פה רק על בדיקות גנטיות.
עו"ד עדנה הראל: לכן זה חוזר להערתי מקודם.
עו"ד עדנה הראל: בדיקות גנטיות אומרת בדיקות למטרות רפואיות ובדיקות לצרכי מחקר שטעון אישור הלסינקי.
עו"ד עמנואל וייזר: ההערה הראשונה היתה לסעיף (א) והצעתי להוציא את דגימת ה-DNA שאינה מזהה מגדר תחולת החוק.
עו"ד עמנואל וייזר: אם הדגימה אינה מזהה, מה אכפת לנו איך לוקחים אותה ומה עושים איתה אחר כך?
מאיר שטרית: כתוב פה: "לא תילקח דגימה DNA מאדם לשם עריכת בדיקה גנטית".
מאיר שטרית: מה זה בדיקה לא מזהה מבחינתי?
מאיר שטרית: אתה בא למספרה ואוסף שערות של בני אדם, זאת בדיקה לא מזהה והיא לא נכנסת לחוק הזה.
מאיר שטרית: אם אתה עושה בדיקות לשערות זה לא מעניין אותי כי אתה לא יודע מי הסתפר שם קודם.
עו"ד עמנואל וייזר: על פניו, גם אם מישהו לוקח שערות כדי לערוך בדיקה גנטית - -
מאיר שטרית: מבחינתי זאת לא בדיקה גנטית כי זאת לא בדיקה מזהה.
עו"ד עמנואל וייזר: אבל כאן לא כתוב שזה מזהה.
מאיר שטרית: אם אתה לוקח בדיקה מבן אדם לצורך בדיקה גנטית, החוק הזה מחייב אותך לעשות צעדים מסוימים ולא משנה אם הבדיקה מזהה או לא מזהה.
עו"ד עמנואל וייזר: אם אני לוקח שערות - -
מאיר שטרית: זה לא נקרא בדיקה גנטית.
ד"ר יאיר דגני: מה עם טביעת שפתיים על כוס מאדם מסוים שנלקחת בלי ידיעתו אבל מזהה אותו.
מאיר שטרית: אין לזה גבול.
מאיר שטרית: מה אם אני אחתוך ממנו בלילה כשהוא ישן חתיכת בשר ואני אעשה לו בדיקה גנטית או שאני אפצע אותו ואקח את הדם לצורך בדיקה?
ד"ר ירון נופר: עצם העובדה ששמת עליו תווית בהמשך, הופכת אותה למזוהה ואז כללי החוק אמורים לחול עליה.
מאיר שטרית: למה לוקחים מאדם בדיקה לא מזהה?
ד"ר אהרון צוקרט: לצורך מחקר.
מאיר שטרית: יש סעיף מיוחד לבדיקות מחקר ואנחנו מדברים כאן על בדיקות רפואיות.
עו"ד עדנה הראל: איך עושים את הלקיחה מהאדם, את זה צריך להגדיר יותר טוב כך שיהיה ברור שלקיחה מאדם זה לא מה שמצאתי על הכוס או על הרצפה במספרה.
פרופ' דוד הד: שהלקיחה היא למטרה הזאת.
מאיר שטרית: רבותי, אני שוב מגדיר את מטרת הצעת החוק – להגדיר את המידע המזהה, המידע הפרטי של אנשים ולכן אם לוקחים מאדם בדיקה לצורך מטרה גנטית, החוק חל עליו וזה לא פתוח לפרשנות.
ד"ר בועז לב: אם הדגימה לא מזהה אין לך בעיה של חיסיון ולכן מלכתחילה זה לא חל עליו לכאורה.
מאיר שטרית: ואז אין לי בעיה.
ד"ר בועז לב: אני חושב שאתה צודק.
מאיר שטרית: כשאדם הולך לבית חולים ונותן בדיקה, הוא מזוהה.
עו"ד גלי בן-אור: ולכן אנחנו צריכים לכתוב את זה.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו מוסיפים: דגימת DNA מזהה.
פרופ' אריאלה אופנהיים: אני, כאדם שעושה מחקר בדגימות DNA מזהות ולא מזהות, מבקשת לשים לב לנקודה הזאת כך שיהיה ברור בחוק שהוא לא חל על דגימות כאלה.
עו"ד גלי בן-אור: אני חושבת שפתרנו את זה עכשיו.
פרופ' אריאלה אופנהיים: לא, זה צריך להופיע גם בהגדרות.
ד"ר בועז לב: נציין את זה במפורש למען הסר ספק.
ד"ר בועז לב: אני מסכים איתך שזה חל כבר מעצם הגדרת החוק.
פרופ' אריאלה אופנהיים: כשאני קראתי את ההצעה הזאת לא הבנתי את זה כך.
ד"ר בועז לב: השם שלה כבר אומר את זה.
ד"ר בועז לב: החוק הזה הוא לשם הגנה על מידע גנטי.
פרופ' אריאלה אופנהיים: אבל ההגדרות לבדיקה גנטית הן סוחפות.
ד"ר בועז לב: אני הייתי מכניס את זה, זה לא גורע.
מאיר שטרית: אני רוצה לחדד את העניין.
מאיר שטרית: אדם בא לעשות בדיקה גנטית בבית חולים.
מאיר שטרית: לוקחים לו דגימה לצורך בדיקה גנטית ולא כותבים בבדיקה את השם שלו כי יודעים מי האיש.
מאיר שטרית: זה מזהה או לא מזהה?
ד"ר אהרון צוקרט: זה מזהה.
פרופ' אריאלה אופנהיים: אם לא כתוב כלום, זה לא מזוהה.
ד"ר בועז לב: אם אתה לא יכול לקשר את זה לאדם, זה לא מזהה.
ד"ר בועז לב: אם אתה יכול לקשר את זה לאדם, זה מזהה.
מאיר שטרית: אני מנהל מכון גנטי ואומרים לי: אם אתה לוקח בדיקה מזהה אתה צריך לעשות פרוצדורה מסוימת, אבל אם אתה לוקח בדיקה לא מזהה אתה לא עושה שום פרוצדורה, כל אדם שיבוא לעשות בדיקה אני אומר לו: אני לוקח דגימה, אבל היא לא מזוהה ולכן אני לא צריך ממך פרטים.
מאיר שטרית: אני עושה לו את הבדיקה, מפיק את האינפורמציה שאני רוצה וזורק אותה לפח.
מאיר שטרית: אני לא עושה בה בכלל שום רישום.
מאיר שטרית: אני יודע מי האיש, עשיתי שימוש בבדיקה, האיש לא מזוהה והבדיקה לא מזוהה.
עו"ד עדנה הראל: אם אתה יודע מי האיש, הבדיקה מזוהה.
מאיר שטרית: אם אני עומד ברחוב, שם שולחן ושואל מי מוכן לתרום לי דם לבדיקה גנטית כי אני לומד על העדה התימנית.
מאיר שטרית: אני לא כותב שמות אבל לוקח דם מאנשים, בדיקה לא מזוהה.
מאיר שטרית: אני הולך למספרות באשדוד ואוסף את השערות משכונה ו' שבה כולם גרוזינים.
מאיר שטרית: אני עושה בדיקה גנטית רק לגרוזינים והיא לא מזוהה.
ד"ר אהרון צוקרט: אתה נוגע פה בנקודה שהחוק לא חל עליה והוא צריך לחול.
עו"ד גלי בן-אור: אני חושבת שזה פותר את הבעיות שהעליתם עכשיו ואני מציעה שנמשיך הלאה.
פרופ' אריאלה אופנהיים: זה לא פותר.
פרופ' אריאלה אופנהיים: אני מבקשת להכניס בהגדרות של בדיקה גנטית שיהיה כתוב עם פרטים אישיים או משהו כזה.
מאיר שטרית: זאת בדיקה מזהה.
עו"ד גלי בן-אור: ברגע שהוספנו בסעיף 3(א) "לא תילקח דגימת DNA מזוהה מאדם לשם עריכת בדיקה גנטית, פתרנו את הבעיה שדיברת עליה עכשיו.
ד"ר בועז לב: צריך להיות כתוב בדיקה מזהה ולא בדיקה מזוהה.
ד"ר בועז לב: אם הבדיקה מזהה יש לה כתובת.
מאיר שטרית: אנחנו יודעים למה הכוונה.
עו"ד אהוד אלפסי: לא צריך את המילים "לשם עריכת בדיקה גנטית" כי זה מופיע בהגדרה של דגימת DNA.
עו"ד עדנה הראל: אבל אז בהגדרת דגימת DNA צריך להוסיף את המילים: במסגרת בדיקה גנטית.