GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברכה רגר: ההכרה בצורך בתמיכה ממשלתית לקידום מחקר מדעי החלה באירופה כבר במאה ה17-, אבל ההכרה האמיתית בצורך הלאומי לטיפוח מחקר מדעי בתמיכה ממשלתית הייתה עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכולנו יודעים עד כמה חשוב היה הניצול של היתרונות שסיפק באותה תקופה המחקר המדעי והטכנולוגי.
ברכה רגר: כאן גם אולי המקום להזכיר את הזווית שלנו, את הקשר המדעי שהיה להצהרת בלפור שניתנה למדען פרופסור חיים ויצמן כהוקרה על תרומתו למאמץ המלחמתי הבריטי במלחמת העולם הראשונה.
ברכה רגר: נשיא ארצות-הברית, הנשיא קלינטון, אמר לפני כמה שבועות שהחוסן הכלכלי של ארצות-הברית והגאות הכלכלית ממנה נהנית היום ארצות-הברית הם תוצאה של ההשקעות שנעשו בשנים שעברו במדע וטכנולוגיה.
ברכה רגר: הוא גם הכיר בעובדה שעל-מנת לשמור על היתרון שיש לארצות-הברית ועל-מנת שהיא תוכל להמשיך ולהוביל ולעמוד בתחרות עם ארצות אחרות, יש צורך להמשיך ולהשקיע במחקר.
ברכה רגר: לפיכך הוגדלו השנה ההקצבות למחקר מדעי בארצות-הברית בשיעורים שלא היה להם תקדים וזה השיעור שאולי אנחנו צריכים ללמוד מארצות-הברית.
ברכה רגר: התמיכה הממשלתית במחקר ופיתוח חיונית למדינה אשר רוצה לפתח כלכלה בריאה ויצרנית ולשמור על איכות חייהם של התושבים.
ברכה רגר: המדענים באוניברסיטאות – ואת זה שמענו כבר – חוקרים בדרך כלל נושאים שמעניינים אותם, נושאים ארוכי טווח והחופש האקדמי נועד להבטיח להם אפשרות זאת.
ברכה רגר: מאידך, עניינה של החברה לתעל את המחקר לצרכיה זה דבר הנעשה בדרך כלל על-ידי הקצאת תקציבים ממשלתיים המיועדים לצרכים אלה.
ברכה רגר: כאן למעשה מקומם של המדענים הראשיים אשר הם למעשה אחראים על המחקר והפיתוח הממשלתי.
שני תפקידים: לפיכך, כדי לחזק את המחקר והפיתוח הממשלתי, חשוב לעגן את מעמדם של המדענים הראשיים על-פי חוק, דבר שיאפשר להם לבצע את המוטל עליהם ויקבע את מסגרות התקציב העומדות לרשותם.
שני תפקידים: היום גם שמענו על תקציב המחקר והפיתוח, אבל נתח גדול מתקציב המחקר והפיתוח הממשלתי, כ44- אחוזים מופנה למדען הראשי של משרד התעשייה והמסחר הפועל על-פי חוק למחקר ופיתוח בתעשייה ועיקרו מוקדש לפיתוח תעשייה.
שני תפקידים: הפניה של תקציב המחקר והפיתוח הממשלתי המופנה לכיוון אחד גורמת לכך שלתחומים אחרים – בריאות, איכות סביבה, חקלאות, חינוך ועוד – נשארים תקציבים זעומים מכל תקציב המחקר והפיתוח ולכן קשה מאוד לפעול.
שני תפקידים: חבריי המדענים הראשיים ואנוכי חשבנו שהיום ביום המדע, ביום בו פתחה הכנסת את שעריה לנושא זה, חשוב להתריע על המצב הקשה אליו נקלע המחקר והפיתוח הממשלתי.
שני תפקידים: הגיעה השעה שהמדינה תכיר בחשיבותו של המחקר והפיתוח לא רק כמנוף כלכלי אלא גם בתרומתו ההכרחית לשמירה על איכות חיים נאותה של האזרחים במדינה.
שני תפקידים: אנו מברכים את שר המדע מתן וילנאי, את חברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה, על היוזמה בארגון יום זה ומאחלים שתמשיכו לפעול בנחישות וביד רמה לקידום ולשמירה על רמתו ואיכותו של המחקר והפיתוח בישראל.
שני תפקידים: תודה רבה.
ענת מאור: אני רוצה לברך ולהודות למוזיאון המדע בירושלים על התערוכה המרנינה והמרשימה שמוצגת כאן ונקראת "מיני תערוכה בנושא גלים".
ענת מאור: תודה למנהלת המוזיאון מיה לוי.
ענת מאור: מוזיאון המדע בירושלים גם פתח היום את שעריו בפני בני הנוער ואני מקווה שרבים ינצלו זאת.
ענת מאור: אנחנו רואים את ההמחשה כדבר מאוד חשוב.
ענת מאור: אני מבקשת מפרופסור פיטר הלמן שהוא למעשה מנהל המוסד המייסד של מוזיאון המדע לומר מילות ברכה.
פיטר הלמן: ברצוני להתייחס בכמה מלים לקשר בין העולם האקדמי לבין הקהל הרחב, האינטרפייס.
פיטר הלמן: האינטרפייס הזה בעיקר מבוסס על מוסדות לחינוך לא פורמלי שהם מרכזי מדע ומוזיאונים למדע.
פיטר הלמן: המוזיאונים האלה הם מושכים מאוד קהל רחב ביותר מפני שמדע וטכנולוגיה הם אוניברסליים ולכן המוסדות האלה יכולים למשוך ומושכים את כל הקהל מכל הגילאים, מכל המגזרים – ערבים, יהודים, דרוזים, חילוניים, חרדים – וזה מקום מפגש, שזה גם חשוב מסיבות חברתיות, בין כל המגזרים האלה של הקהל הרחב.
פיטר הלמן: אני חושב שלמוסדות האלה יש תפקיד מאוד מרכזי בהעברת אוריינות לקהל הרחב והדרכתו למדע וטכנולוגיה שהיא חשובה בדמוקרטיה, בהחלטות של כוח גרעיני, על הנדסה גנטית וכולי.
פיטר הלמן: אני חייב לומר שמדע זה תענוג וחבל לי מאוד שיש אנשים בחברה שלא נהנים מהתענוג הזה.
פיטר הלמן: בלי הוועדה הזאת ומשרד המדע אנחנו פשוט לא היינו מגיעים להצלחה הגדולה שיש לנו כבר ולא היינו יכולים להמשיך בעתיד.
ענת מאור: זאת ההזדמנות לברך את פרופסור חגית מסר-ירון, המדענית הראשית החדשה של משרד המדע, ובאמת אני רוצה לברך את השר על שמקדם נשים במשרדו.
ענת מאור: אני רוצה לברך את דוקטור אורנה ברי, המדענית הראשית של משרד התעשייה והמסחר שמסיימת את תפקידה.
2475: רציתי להוסיף כמה דברים ואולי להאיר אותם באור קצת שונה.
2475: ראשית, במניין ההסבר או הניתוח של המספרים שהוא ניתוח נכון שאת הבאת לגבי העובדה שההשקעה עצמה לנפש היא קטנה, הייתי אומר שבהשוואה למדינות בעולם צריך להוסיף עוד פרט אחד.
2475: היה לי ידיד ששמו בריין ג'ונס, מי שהיה שר המדע של אוסטרליה, שכשר מדע היו לו בעיות קשות כי הוא רצה להכניס היי-טק, מחשבים, דברים מסוג זה, ואמרו לו באוסטרליה שיש להם מכרות מכל הסוגים, יש כלכלה פורחת בלאו הכי ולא צריך את ההיי-טק הזה.
2475: לנו את המכרות שיש באוסטרליה.
2475: לפני שנתיים-שלוש התפרסם מאמר ב"הארץ" ושאלו למה להמשיך ללמוד מתמטיקה והיה מי שהציע להפסיק ללמוד מתמטיקה כי יש מחשבים ואפשר לתת למחשב לעשות הכל.
2475: כתבתי מכתב למערכת ואמרתי שבאמת יכול להיות שלסעודים מספיק לדעת חשבון, לספור את הכסף, אבל אצלנו יש עוד צרכים אחרים למתמטיקה.
2475: בהשוואה הזאת, לא רק שאנחנו צריכים להשוות את עצמנו אלא צריך להביא בחשבון שאצלנו זה רק זה, אין מכרה אחר, ואצל האחרים זה אחד מארבעה-חמישה אופנים שהמדינה שלהם יכולה להמשיך לשגשג אחר-כך.
2475: הערה נוספת שמתקשרת לדבריו של ידידי שר המדע הנוכחי, השר וילנאי, וגם נשיא האקדמיה.
2475: כאשר הקמנו את משרד המדע, מנחם בגין זיכרונו לברכה נועץ בי אם להקימו או לא, נדמה לי שהבעיות שהועלו אז בחלקן עדיין לא נפתרו.
2475: האחת, שיהיה כוח פוליטי שעומד מאחורי הקמת תשתיות למדע, וזו הייתה משימה מספר אחת.
2475: צעדנו כמה צעדים.
2475: היה שלב שבו ועדת שרים לענייני כלכלה העבירה ביוזמתי החלטה על 25 מיליון דולר לשנה לתשתיות למדע אבל העניין אחר-כך התמסמס ויצא מזה מחשב על.
2475: אני רק אומר שבפועל היום נשיא האקדמיה יזם ועדה וולנטרית שעוסקת בזה, אבל צריך בעניין זה לא רק ועדה אלא צריך כסף.
2475: צריך לדעת שלא יתקיים הלאה מדע רציני באותה רמה אם לא נשקיע השקעות גדולות בתחומים האלה והעניין הזה של התקציב למדע צריך להיות סעיף קבוע.
2475: הדבר השני הוא הנושא הייעוץ המדעי.
2475: אני אומר שצריך להיות יועץ שהוא די דומה ליועץ המשפטי לממשלה.
מיכאל איתן: מהממשלה ומהכנסת צריך לצאת מסר.
מיכאל איתן: ואני אספר לכם בדקה מה קורה בכנסת, בעניין הזה כבבואה של מה שקורה לנו כחברה.
מיכאל איתן: אנחנו יוצרים מצבים שבהם יש כפילויות, ממסדים שלא מתאמים, לפעמים מתחרים אחד עם השני, אין תוכנית לאומית כוללת נושא מדע.
מיכאל איתן: המילה מדע, נוהגים בה כאילו זה הדבר הכי פחות מדעי שיכול להיות בעולם.
מיכאל איתן: הגישה הכי פחות מדעית – כל דבר אינטואיטיבי, כל דבר מאולתר, שום תוכנית אחת כוללת, שום דיון אחד שבו אפשר להושיב את המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה או את שר המסחר והתעשייה יחד עם שר האוצר, יחד עם שר הביטחון, יחד עם שר החינוך והתרבות שחולש על תקציבי מדע אדירים, וגם לא נשכח את שר המדע.
מיכאל איתן: שיכינו תוכנית כוללת ויאמרו איך הם רואים, מה סדרי העדיפויות, איך הם עובדים ביחד, איפה יש איזשהו נייר.
מיכאל איתן: אני אומר לכם שזה בכלל לא מעניין אותם, הם גם לא שואלים את השאלות האלה.
מיכאל איתן: יש לי עוד דברים לומר, אבל מפאת קוצר הזמן אני אומר אותם במליאה.
מיכאל איתן: אני רוצה לאחל לכולנו, וכאן אני פונה לחברת הכנסת ענת מאור ולשר המדע – שאני יודע שיש לו ראש שחושב בצורה רציונאלית, וכבר הייתה לי שיחה אתך וראיתי את הדברים – שלא נאבד את הרציונאליות, שניפגש כאן בשנה הבאה ביום המדע כפי שמגיע למדע בישראל ולא באולם ההרצאות אלא באודיטוריום בהשתתפות כל שרי הממשלה וכל צמרת המדע בישראל.
ישראל בריילובסקי: באנו לארץ אחרי סוף ברית-המועצות כי לפני כן לא הייתה אפשרות ובשלבים הראשונים כאן – והם היו שלבים לא קלים – קיבלנו תמיכה ממשרד המדע בצורה של מלגות ספציפיות, מענקים וכולי שניתנו למדענים עולים חדשים ובאותו הזמן שר המדע היה פרופסור יובל נאמן.
ישראל בריילובסקי: אני רוצה לברך אותו ולומר שאנחנו צריכים לקחת ברצינות את הצעתו של פרופסור יובל נאמן כך שבשנה הבאה ביום הזה נצטרך לבקש את פרופסור נאמן לתת נאום על אלברט איינשטיין.
ישראל בריילובסקי: אני יודע שנאומים של פרופסור יובל נאמן הם יוצאים מן הכלל ואני חושב שכולנו נהיה מרוצים.
מיכאל נודלמן: אני שמח שהיום הזה מתקיים היום ואני רוצה להודות לשר המדע וליושבת-ראש הוועדה, על כך שהחלטה שקיבלנו בקדנציה הקודמת מיושמת עכשיו.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהיום הזה צריך להיות יותר רחב ועם יותר פעילות.
מיכאל נודלמן: כשהחלטנו על קיום היום הזה דיברנו על כך שכל משרדי המדענים צריכים להיות פתוחים, כל בתי-הספר צריכים להיות פתוחים בפני מדענים וצריכות להינתן הרצאות על מדע ועל יוזמה של מדענים לפיתוח כל החברה ולא רק החברה הישראלית.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מיכאל איתן.
מיכאל נודלמן: הוא איש צנוע, אבל הוא היה אחד היוזמים להקמת הוועדה הזו, בהתחלה כמו ועדה מיוחדת ואחר-כך, לאחר מלחמות גדולות, כועדה קבועה כשאר הוועדות בכנסת.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שזה יום היסטורי כי תמיד המדענים היו בצל ואני כאיש אקדמיה נבחרתי לכנסת וראיתי שיש כל מיני לוביסטים, כל מיני ועדות ששם דנים רק בדברים יום יומיים, אבל לא הייתה ועדה שדנה בדברים שבעתיד, על מדע ועל מה יש בבסיס הפיתוח.
מיכאל נודלמן: לכן לחצתי על חבר הכנסת איתן, הוא היה יושב-ראש הקואליציה, והוועדה אכן הוקמה.
מיכאל נודלמן: אני מאוד שמח כאשר כל שבוע אני רואה בכנסת לא רק לוביסטים אלא גם מדענים, אנשים שכל הכבוד להם.
אליעזר כהן: אני מודה לחבר הכנסת נודלמן ולחבר הכנסת איתן שהפך להיות איש המחשבים המרכזי של הכנסת ומיחשב אותנו מכל כיוון שהתחילו בדרך צנועה והעבירו את הנושא לידיה של חברת הכנסת ענת מאור.
אליעזר כהן: אני חשבתי שאני בא לכנסת לעסוק בפוליטיקה, אבל מצאתי את עצמי מתעסק במדע גנטי, מדעי החלל בישראל, השקעות לאומיות לפיתוח, מדענים ראשיים במשרדים שאני מוקיר ומעריך כל אחד מהם.
אליעזר כהן: חסר לנו רק מדען במשרד ראש-הממשלה ויכול להיות שחוץ משר המדע צריך להיות מדע במשרד ראש-הממשלה.
אליעזר כהן: ראש-הממשלה עצמו הוא מדען, אבל לא יזיק שיהיה מדען במשרדו.
אליעזר כהן: אני רוצה להתייחס לבאג 2000.
אליעזר כהן: מי שלא היה בישיבת הוועדה להיערכות לבאג 2000, לא יודע על מה אני מדבר.
אליעזר כהן: כאן ישבו כל המדענים והתייחסו לנושא דרך המחשבים וכולי.
אליעזר כהן: ישיבות הוועדה בנושא באג 2000 היו מדע בפני עצמו כאשר כל משרדי הממשלה ישבו ובדקו את עצמם איך אם נערכים לנושא וזה היה מאוד רציני.
אליעזר כהן: אני מעריץ גדול של התפתחות המחשב ועוד יותר של מהפיכת המידע.
אליעזר כהן: אנחנו נמצאים בטירוף מערכות של אינפורמציה.
אליעזר כהן: אין כמו הביוטכנולוגיה וזאת מפני שכל האינטרנט והזיכרונות זה בסך הכל לנוחיות, אבל הביוטכנולוגיה היא לחיים, לשמירה על חיים, לקיומם, להולדתם.
אליעזר כהן: אני יושב עם גניקולוגים ואני מדברים על מדעי החיים, איך מדברים על איך ייוולדו, איך לא ימותו ואיך יבריאו, וזו סנסציה וזו הולכת להיות הפריצה הגדולה של הדור הבא.
אליעזר כהן: אדוני השר, דבר אחד צריך לעשות.
אליעזר כהן: למרות שאני בעד דמוקרטיה וחופש מידע, מי שיקבל תרומה מהממשלה לפיתוח, צריך להשאיר את הפיתוח בישראל ולתת למפעלי תעשייה בישראל לפתח.
אליעזר כהן: אם מפתחים אנזימים בחלבונים, זה צריך להיות בישראל ולא בחו"ל ולא למכור את המוח שלנו לתעשיות בחו"ל.
נסים זאב: יש פה עניין של תקציב המדינה כאשר הממשלה משקיעה ולפעמים זה לא נמדד בתקציב אלא יש את האיכות ואת הכמות.
נסים זאב: כנראה שמדינת ישראל בסדר העדיפות הלאומית שלה קיימת הבעיה התקציבית כאשר צריכים להשקיע בתחומים שונים ורבים, אבל בגלל מיטב המוחות שיש לנו, גם בתקציב מעט נוכל לקבל איכות גבוהה.
חגית מסר-ירון: השר הזכיר כמה דברים ואני מוכרחה להגיד שמכיוון המדע אני מוכנה להרים את הכפפה ולהתחייב על חלק מהדברים שנאמרו כאן, על תהליכים שהוזכרו, שאנחנו כבר בתוכם ואנחנו פועלים בהם ושאנחנו מנסים לקדם אותם.
חגית מסר-ירון: דוח הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שהוזכר כאן נותן את הנתונים הקרים אבל צריך לדעת לקרוא אותם ולא רק לפרק אותם לגורמים שונים, אלא גם לראות מה הכיוונים שהם מובילים.
חגית מסר-ירון: חלק גדול מהתקציבים שכתובים שם הם תקציבים שהולכים לתעשיית ההיי-טק ואלה תקציבים שהקשר שלהם למדע הוא מאוד ישיר כי בתעשיית ההיי-טק יש אחוז גבוה של שיווק ושל דברים כאלה, אבל זה גם מופיע במספרים האלה.
חגית מסר-ירון: הצד השני של הדוגמה הזאת הוא ההשפעה של זה על האזרח, על הציבור.
חגית מסר-ירון: כפי שצוין כאן, מה שקורה היום הוא שתעשיית ההיי-טק מצד אחד מקדמת את כולנו אבל מצד שני היא גם יוצרת פערים בחברה, גם יוצרת חוסר איזונים בחברה.
חגית מסר-ירון: אנחנו עושים תהליך למידה עמוק ומסודר במסגרת משרד המדע, לראות איך התהליכים השונים שרובם ככולם נגזרים מכוחות שהם לא בשליטתנו, איך הם משפיעים על האזרח ועל הציבור ואנחנו רואים את תפקידנו במשרד המדע לדאוג לאיזונים בין התהליכים האלה, בין התהליכים המדעיים והטכנולוגיים בשביל לקדם את האזרח ואת הציבור.
חגית מסר-ירון: העבודה נעשית וכל מי שרוצה ויכול לתרום, מוזמן.
חגית מסר-ירון: אנחנו נשמח לדווח בשנה הבאה לאן הגענו.
ענת מאור: הוועדה, המשרד וכל היושבים כאן מתכוונים לתבוע מדיניות תקציבית נכונה יותר כלפי הסקטור התעשייתי-עסקי כאשר כל אחד בגינתו שלו ישקיע יותר ויותר ושכל משרד, כל משרד ומשרד כלפי המדענים הראשיים שלו ובתפיסה הלאומית הכוללת בהשוואה לנפש ולא לתמ"ג כשיש פה בעצם את אותו מלכוד שאולי איפשר כל הזמן לדבר רק על ההצלחות ולא לראות איפה מקור הקשיים.
ענת מאור: אני רוצה לברך את התלמידים ממרכז מדע ודעת בשלומי.
ענת מאור: בכך אנחנו מכוונים לנושא החינוך ועוד פעם חינוך וחינוך וגם לנושא של שפריפריה.
ענת מאור: זאת אומרת, המקריות שיושבים כאן ילדים משלומי היא זו שצריכה לכוון אותנו.
ענת מאור: בהזדמנות זו אני רוצה להודות גם למנכ"ל משרד המדע, מר נחמן שי.
ענת מאור: כאמור, אני נועלת את הישיבה בדברי ראש-הממשלה.
ענת מאור: "לכבוד חברת הכנסת ענת מאור יושבת-ראש הוועדה למחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי חברי הועדה, כבוד השר, אורחים נכבדים.
ענת מאור: היום אנו מקיימים את יום המדע הלאומי הראשון אשר על-פי החלטת ממשלה יצוין כל שנה בתאריך זה, הוא יום הולדתו של אלברט איינשטיין.
ענת מאור: על-ידי קביעת מועד ליום המדע, אנו מדגישים את החשיבות הרבה בה אנו רואים את הפיתוח והקידום של המדע בישראל.
ענת מאור: כמדינה שלא התברכה באוצרות טבע, חוסננו הכלכלי תלוי במדע ובטכנולוגיה שהוא הדבר המרכזי שיש לנו, ההון האנושי הוא האוצר היקר ביותר שלנו.
ענת מאור: טיפוח מדענים צעירים, השקעה במחקר ופיתוח, חתירה למצוינות, אלו המשימות המוטלות עלינו, כדי שנוכל לשמור על עצמאותו הביטחונית והכלכלית, כדי שנוכל לאפשר לכל אזרח את איכות החיים לה הוא ראוי ביום חשוב זה אנו מביטים בגאווה על הישגיה של מדינת ישראל בשנתה ה52- בתחום המדע והטכנולוגיה.
ענת מאור: ההישגים המדעיים בתחומי המחשב, מקצועות הביולוגיה והחקלאות הם מן הגבוהים בעולם.
ענת מאור: תעשיית ההיי-טק המושתתת כולה על מדע וטכנולוגיה היא מן המתקדמות בעולם.
ענת מאור: ישראל ניצבת במקום השלישי אחרי ארצות-הברית וקנדה במספר החברות הנסחרות בנסד"א, בורסת הטכנולוגיה האמריקאית.
ענת מאור: מספר הציטוטים מתוך מחקרים ש אנשי מדע ישראלים מציב את ישראל במקום רביעי בעולם.
ענת מאור: הישגים אלה מעוררים הערכה והשתאות של הקהילייה המדעית הבינלאומית, במיוחד מכיוון שאינם קשורים למימדיה של מדינת ישראל ולמספר מוסדות המחקר שבה.
ענת מאור: מכאן אל העתיד.
ענת מאור: חובתנו הלאומית העליונה היא לפתח, לטפח ולקדם את המדע.
ענת מאור: השאיפה למצוינות, נוסף להיותה מטרה כשלעצמה, היא גם האמצעי שלנו לשמירה על עוצמתה וחוסנה של המדינה.
ענת מאור: עלינו לדאוג לכך שמקומה של מדינת ישראל בעולם המדע והטכנולוגיה יישמר ולהציב לעצמנו רף גבוה עוד יותר.
ענת מאור: מדינת ישראל היא בעלת התשתית והמסורת המדעית, הפוטנציאל האנושי וסדרי העדיפות הנכונים על-מנת להצליח בכך.
ענת מאור: הממשלה תמשיך לקדם את המדע והטכנולוגיה בישראל כי הוא אשר יבטיח את יכולתנו לדאוג לעתיד טוב יותר לילדינו.
ענת מאור: אני מאחל ליושבת-ראש הוועדה חברת הכנסת ענת מאור ולכל חבריה הצלחה רבה בעבודה.
ענת מאור: בברכה חמה, אהוד ברק ראש-הממשלה"
ענת מאור: תודה לכולם.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע שתדון בנושא הצורך במחקרים לבדיקת הנזקים מטלפונים סלולאריים ובנושא האוזניות.
ענת מאור: אני רוצה לעשות מיפוי של הנושא.
ענת מאור: הוועדה לפני כבר דנה בעניין, ומאז שיש את יום המדע, ובשנת הפעילות יש הרבה נושאים יוקרתיים שתמיד רבים אתנו למי זה שייך מהוועדות האחרות, כמו רעידות אדמה או באג 2000 או עניין השתלת האיברים, אנחנו כבר רגילים בפישורים.
ענת מאור: בעניין הזה אין מחלוקת, הבעיה שעלתה היום על הפרק היא האם מצב המחקר מספק או לא.
ענת מאור: האם יש חוסר מידע אמין או היסטריה ציבורית.
ענת מאור: זהו תחום הדיון בשלושת הימים האחרונים.
ענת מאור: יתר על כן, האם המידע הקיים הוא אמין דיו או בעצם מטעה.
ענת מאור: כשהיו בעיות עם הטלפונים הסלולאריים, אמרו שהאוזניות יפתרו את כל הבעיות.
ענת מאור: עכשיו, אני מוכרחה להגיד שכמות הטלפונים שקבלתי הפעם לעזור בפיזור הערפל הייתה מאד גדולה.
ענת מאור: האם שמים מוליך חשמלי שעוזר להאיץ את הגורם המסרטן והפוגע לראש?
ענת מאור: לכן מצאתי לנכון לכנס את הוועדה לדיון דחוף למרות הפגרה ולמרות העיתוי הקצר, על מנת שנעשה את המרב לפנות למשרדים הנוגעים בדבר, ויושבת פה פרופסור ברכה רגר, המדענית הראשית של משרד הבריאות, וגברת שיאלה קנדל, מרכזת נושא קרינה בלתי מייננת במשרד לאיכות הסביבה, שלמה שריג, כנציג משרד המדע, הממונה על מחקרים רפואיים.
ענת מאור: שלושת המשרדים שיתנו לנו את התשובות הראויות על המחקר, המצב היום וכו'.
ענת מאור: על מנת לעשות מיפוי של איך הדברים עומדים היום, אני רוצה לומר שהכנסת, למעט הדיון שהיה בוועדת המדע עוד בכנסת הקודמת, לא נדרשה עדיין לנושא, אבל שני חברי כנסת הגישו שלוש הצעות חוק באופן פרטי שטרם נדונו, טרם עברו קריאה טרומית, אבל עצם הנחת החוק ועצם הדיון יש בה דינמיקה.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לשמוע מידע מה קורה עם המחקר הקיים, מעבר להצעת החוק, ובאיזה משרדים הוא מתבצע?
ענת מאור: השאלה השניה היא מה עם ועדת השרים שהוקמה ברשות השרה דליה איציק לנושא פיקוח מעקב על כל נושא הקרינה.
ענת מאור: בהקשר הזה, שתי ההצעות הנוספות הן אחת של חבר הכנסת אופיר פינס המבקשת להדביק תווית של אזהרה על כל טלפון כמו שיש על סיגריות את משקאות משכרים, וההצעה השלישית של חבר הכנסת אבי יחזקאל דנה בנושא אנטנות הסלולאריות.
ענת מאור: בשאלה אחרונה הייתי רוצה לדעת האם יש בתחום המחקר השוואות בינלאומיות, כי המחקר המקורי פורסם מאנגליה, הבוקר התבשרנו שיש פה טענה נגדית של חוקרים, מה ההשלכות ומה ההקשרים ההשוואתיים של חקר בינלאומי.
ברכה רגר: פניתי לוועדה בבקשה לנסות ולראות מה קורה בארץ בגלל ריבוי הוועדות וריבוי ההיסטריה.
ברכה רגר: כשמדברים על מפטר, זה מתחלק לשני נושאים, אחד הוא בעיות הקרינה, קרינה מאנטנות וקרינה מהטלפונים הסלולאריים, והשני זו ההשפעה על הבריאות.
ברכה רגר: כשאני מסתכלת על הצעת החוק ואני רואה שהשר לאיכות הסביבה יהיה אחראי על המפטרים אז אני שואלת, מה המשרד לאיכות הסביבה עושה בבריאות, כמה הוא מתמצא בנושא, כי הפחד הכי גדול הוא ההשפעות על הבריאות ובעיקר ההשפעות על תהליכים סרטניים, וכנראה שיכולות להיות עוד השפעות נוספות.
ענת מאור: איך ייתכן שלפי הנתונים שבידי, אנחנו המדינה שהשימוש בטלפונים סלולאריים נמצא במקום הראשון, ואנחנו מדברים על מספר שנים, כיצד אין מחקר על זה פה בארץ?
ברכה רגר: הבעיה היא לא מהיום כשאני מספרת לך על חוסר תקצוב של מחקר רפואי ומחקרים על השפעות הטלפונים הסלולאריים הם לא היחידים שלא מתקיימים פה בגלל החוסר בתקצוב.
ברכה רגר: אבל ישנם פה, יחד עם ד”ר סיגל סדצקי, מתל השומר, חברים במחקר הכוללני שעושה WHO וחברות בו מספר מדינות, ואני מציעה שבהמשך הדיון היא תציג את המחקר שהם שותפים בו.
ברכה רגר: זה בעצם המחקר הכי רציני שמתקיים.
ברכה רגר: אני מברכת את אנשי נחל סורק שהתגייסו מיד לאחר שהופיעה הידיעה ב- ‘which’ שאנחנו אפילו לא יודעים מה המקור המדעי של הידיעה הזו, שבדקו בדיקה מדעית וראו תוצאות יותר מניחות את הדעת.
ענת מאור: גברת שיאלה קנדל, מה המצב במשרד לאיכות הסביבה?
שיאלה קנדל: אני אציג את סיכום המחקר שאנו עוקבים אחריו מספר שנים, אנחנו חברים בארגון הבריאות העולמי, משתתפים בכנסים בינלאומיים בנושא של קרינה אלקטרומגנטית, כך שאני יכולה להגיד שאנחנו עם היד על הדופק כבר מספר שנים, בכל הקשור לאפקטים בריאותיים מטלפונים סלולאריים, מאנטנות מקרינת רדיו, מקרינה אלקטרומגנטית מכל מקורותיה, גם מקווי חשמל.
שיאלה קנדל: נכון להיום הקונצנזוס המדעי בתחום של הקרינה האלקטרומגנטית בתדר של טלפונים סלולאריים ידוע שכל עוד יש שמירה על תקנים, שהם תקני "איקנירט" לא נשקפת סכנה לבריאות הציבור ברמות מתחת לרמות האלה.
שיאלה קנדל: כמובן שאם היו חוששים שישנה סכנה לבריאות הציבור היו מורידים תקנים, ודווקא בשנים האחרונות אנחנו רואים שיש הקלות בתקנים בנושא של קרינת רדיו.
שיאלה קנדל: האינפורמציה היא מלפני שלושה חודשים כאשר הייתי בכנסת בז'נבה.
שיאלה קנדל: בנושא הצעת החוק של חבר הכנסת אברהם יחזקאל, במשרד שלנו תומכים בהצעת חוק זו.
שיאלה קנדל: מחקר אף פעם אינו מולם, תמיד יש עוד דברים שצריכים לחקור יותר ולעומק בנושא של הטלפון הסלולארי שנמצא בשימוש בעשור האחרון, והולך ומתפתח והתפוצה של הטלפון הסלולארי הולכת וגדלה.
שיאלה קנדל: אנו בפירוש רואים בחיוב את הצעת החוק הזו לקרן מחקר.
ענת מאור: ועד שיהיה חוק, הרי לא מוכרחים לחכות לחוק, מה בינתיים קורה בעניין מבחינת התקציבים אצלכם?
ענת מאור: דבר נוסף, מאז האמנה ב- 98 היו לנו שני מקרים, האחד זה בעוספיה שהדיירים לא קבלו שיש פיקוח מספיק וחוות דעת תואמת בין המעשה לבין חייהם, והדבר השני הוא המידע שהגיע מאנגליה .
שיאלה קנדל: הבעיה בעוספייה הייתה בעיה לא של האנטנות הסלולאריות, יש בעוספייה ריבוי של אנטנות רדיו פיראטיות, והם אשר גרמו להיסטריה הציבורית.
שיאלה קנדל: יש שם שלוש מוקדי שידור סלולאריים שבהם פגעו ראשונים מכיוון שההיסטריה הגדולה היא ממוקדי שידור סלולאריים ולאו דווקא ממוקדי השידור הפיראטים שנכון להיום, למשרד לאיכות הסביבה, ולמשרד התקשורת, היות ומדובר באתרים פיראטים, אין הרבה מידע אודותם ובטח שלא לגבי הקרינה.
שיאלה קנדל: בנושא המחקרים והשוואות בינלאומיות, המחקר באנגליה שעורר את הבהלה הציבורית, נכון להיום, המידע העדכני שקיבלתי הבוקר, אנחנו מדברים על דו"ח של ‘which’ שלמרות שהוא עיתון צרכני רציני, בדקנו את הדו"ח הראשוני שלו, כי הדו"ח הסופי לא הופץ.
שיאלה קנדל: לפי הדו"ח הראשוני, עד כמה שידוע לנו, לא נמדדו רמות sar שהם הרמות החשובות לנו כדי להשוות רמת חשיפה של הראש לקרינה אלקטרומגנטית צריך לעשות מדידה ספציפית.
ענת מאור: אז מה נבדק?
שיאלה קנדל: הם טוענים שהם עשו מדידות, הם לא בדיוק נותנים פרטים על איך נעשו המדידות.
שיאלה קנדל: אנחנו כמובן הזמנו את המחקר הזה, נקבל אותו בשבוע הבא, אם לא יהיו עיצומים או בעיות אחרות.
ענת מאור: את זה הוועדה לא יכולה לפתור כרגע למרות שהיה צריך לפתור את זה מזמן על ידי הממשלה.
שיאלה קנדל: התוצאות נראות לנו מאד תמוהות יחסית לתוצאות שקיבלנו מגורמים מדעיים אחרים בכל העולם.
שיאלה קנדל: אני רוצה להגיד רק שזה ממש לא אחראי, ואנחנו לא משנים מדיניות על פי מחקר אחד בכיוון הזה או מחקר אחר לכיוון הזה אלא על פי משקל המחקרים בתחום ונכון להיום, מה שנעשה בנושא האזנייה אי אפשר להגיש שהוא מזיק או מכפיל את נושא הקרינה לראש עד שכמובן נבדוק את המחקר הזה של ‘which’ .
שלמה שריג: באופן כללי משרד המדע תומך במחקר על פי קולות קוראים בנושאים ספציפיים שהוא מוציא.
שלמה שריג: אם ניקח את נושא הקרינה ונסווג אותו לנושא בריאות, הרי את כיו"ר הוועדה ונמצא פה חבר הכנסת מיכאל איתן שהוא השר לשעבר, שניכם יכולים להעיד, שלא רק שהתקציב שלנו הוא מועט, ולא רק שהתקציב מקוצץ, עדיין לא הוקצה כסף ספציפי ולא הוכר נושא המחקר הרפואי כבעל עדיפות לאומי, זו גם נקודה למחשבה אצלכם.
ענת מאור: מה בכוונתכם לעשות עכשיו?
שלמה שריג: אנחנו כרגע מנוטרלים מהנושא כי כל המהלך נתקע.
שלמה שריג: הבנתי שהיוזמה עברה כרגע לשרה דליה איציק, אני מניח שהפלטפורמה הזו היא הראויה לשמש כפלטפורמה מחקרית, ואם יגבו הכספים, והשרים הנוגעים בדבר יפעלו, אני מניח שלא תהיה מניעה להמשיך במהלך הזה.
ענת מאור: אני רוצה להסב את תשומת לב נציגי משרדי הממשלה, שאתם נציגי השרים.
ענת מאור: הוועדה בכל זאת צריכה לקבל תשובה איזה מחקר ותקציב מתכוונים להשקיע מכאן ואילך?
ענת מאור: אני מבקשת להוסיף את זה בהמשך כתביעה העיקרית שלנו.
שלמה שריג: הבקשה הראשונית הייתה שכל משרד, היו שם כ- 6 או 7 משרדים, יקצה בשלב ראשון 50,000 ₪, והנושא תקוע.
ענת מאור: מיהם המשרדים?
ענת מאור: ואיזה משרד נותן ואיזה לא?
שלמה שריג: היו בוועדה מלבד נציגים מהאקדמיה ומממ"ק היו מביטחון פנים, איכות סביבה, מדע, אנרגיה ותשתיות, בריאות תקשורת, עבודה ורווחה.
ענת מאור: אני אודה לך אם נקבל את הפרוטוקול לקראת הסיכום בעניין.
רפי הוידה: כיוון שהייתי מעורב בהקמת אותה ועדה, באותו דיון אצל מנכ"ל משרד המדע, אכן הוועדה הזו מונתה עוד לפני הבחירות הקודמות, אני מעלה סוגיה, האם המינוי בתוקף, והאם אין מקום שהוועדה תמונה מחדש או על ידי מנכ"ל משרד המדע הנוכחי, או על ידי השרה לאיכות הסביבה על מנת לתת גושפנקא מחדש.
רפי הוידה: אני חושב שמן הראוי שהוועדה תמונה על ידי השרה לאיכות הסביבה כך שיהיה לזה מיניסטריון אחראי לנושא.
רפי הוידה: או על ידי מינוי משותף של מספר שרים.
ענת מאור: אני רוצה לקבוע בצער, שלמרות שאנחנו כבר 8 חודשים אחרי הבחירות, אני מבינה שאתם מדברים על ועדה שפג תוקפה מתוקף חילופי שלטון, ואני קודם כל רוצה להביע מחאה בשם הכנסת, ותביעה, שאי אפשר שבגלל חילופי שלטון להשבית דברים שהם כורח המציאות וכורח הצרכים.
ענת מאור: טלפונים סלולאריים לא פחתו מהעולם ובוודאי לא השביתו אותם, אלא ההפך.
ענת מאור: לכן, ההחלטה הראשונה היא תביעה מהממשלה להקים את אותה ועדת שרים או מנכ"לים בין משרדית.
שיאלה קנדל: רציתי רק לציין שהשרה לאיכות הסביבה היא זו שבעצם יזמה את הערעור ודורשת את כל הוועדה הזו למחקר.
ענת מאור: הבנתי שיש גישה אחת של משרד הבריאות שבגלל ההשלכות היותר עמוקות על בריאות, צריך שמשרד הבריאות ירכז, ובגלל השלכות סביבתיות יותר, אז המשרד לאיכות הסביבה ירכז.
ענת מאור: אל לנו לוועדה להיכנס בעניין הזה.
ענת מאור: טל זילברשטין מנכ"ל פורום חברות הסלולאריות, מה עשיתם מאז הקמת הפורום?
ענת מאור: מה אתם מתכוונים ומוכנים, ואחר נראה אם יש לנו השגות או תביעות נוספות להשקיע למחקר והסברה בעניין.
טל זילברשטיין: פורום החברות הסלולאריות הוקם למעשה לפני כ- 7 חודשים במטרה להתעסק עם כל הנושא הציבורי בתחומי ההסברה והקשרים עם הגופים הציבוריים והרשויות השונות בנושא של הקרינה הסלולארית.
טל זילברשטיין: אני תכף אציג מה נעשה ומה מתוכנן לעשות אני רק רוצה ברשותך להעיר מספר הערות חשובות:
טל זילברשטיין: הנושא השני שחשוב להדגיש זה הנושא הסלולארי.
טל זילברשטיין: אמנם נושא זה הוא נושא החם על סדר היום בגלל החדירה שלו בישראל, אבל צריך לזכור שאנחנו מדברים, ויתקנו אותי המומחים בחדר, על כל מכשיר שמשדר וקולט גלי רדיו, זה נכון גם לגבי הטלפונים האלחוטיים שאנחנו משתמשים בהם בבית וגם לגבי מכשירי הקשר וכל הציוד למניו הנמצא בשימוש.
טל זילברשטיין: אמנם הסלולארי, לצורך העניין, הוא הגורם הרע, אבל צריך להקפיד בנושא הזה.
טל זילברשטיין: מבחינת הנושא, צריך להפריד בין נושא האנטנות או אתרי השידור הסלולארי לבין מכשירי ציוד הקצה.
טל זילברשטיין: ציוד הקצה הסלולארי מיוצר על ידי חברות רב לאומיות, נוקיה מוטורולה אריקסון ורבות אחרות, לא בישראל.