GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד טלל: I am aware of a few areas of cooperation, as some of our colleagues have mentioned.
מוחמד טלל: You know, I know that there is a good level of cooperation in agriculture.
מוחמד טלל: There has been a transfer of technology from Israel through their Department of International Cooperation of the Foreign Ministry to Jordan.
מוחמד טלל: There is also some effort in excavations, antiquities and things of that nature between Ben Gurion University and the Negev, I know of a few professors who are on sabbatical leave at Haifa University currently and as my colleague mentioned recently, there have been a few efforts to launch a joint software development between Jordan and Israel.
מוחמד טלל: So again, the level of cooperation is not where it should be, but what has been accomplished I believe should not underestimated.
מוחמד טלל: There is one more point that I actually forgot, because I did not write it down.
ויליאם קריין: It wasn’t that long ago, although the young people who were here earlier may not remember that, it wasn’t that long ago that the thought of my sitting here with diplomatic colleagues from two bordering Arab nations was virtually impossible to imagine.
ויליאם קריין: When we first started programs like MERC realistically we understood that the sides had not worked together very much on a person to person level.
ויליאם קריין: There were cultural obstacles to overcome, political obstacles to overcome and sometimes simply obstacles of ignorance.
ויליאם קריין: Ignorance, not in the sense of not knowing the science or not knowing the technology, but not knowing each other.
ויליאם קריין: Quite frankly, when we see proposals where that is not the case, we won’t fund them, because our view is as relations mature amongst the countries of this region that it is less and less the role of outsiders, the United States, the European Union or whatever, to tell you what your priorities are.
ויליאם קריין: It is up to you jointly, in cooperation to define your own priorities in research and development, whether it is water, whether it is a sinkertron whatever and then come to us with joint projects and say, “Here, this is what together we want to do.
ויליאם קריין: Now what can you do to help us?
ויליאם קריין: ” That is the key and I want to stress that over and over again, in all; aspects of US policy towards regional integration, regional normalization, regional cooperation, whatever you want to call it.
ויליאם קריין: It is absolutely critical that the partners here in the region set the pace, set the priorities and set the framework, only then can we assist.
ויליאם קריין: אדין שוקרי פישר Thank you Mr.
ויליאם קריין: Chairperson.
ויליאם קריין: My name is Chorkri-Fisher, I am the First Secretary of the Emissary of Egypt in Tel Aviv.
ויליאם קריין: I will start with an anecdote.
ויליאם קריין: When Mr.
ויליאם קריין: Bassiouny received the invitation of the committee, it requested that he would send the science attachי to participate in this meeting.
ויליאם קריין: Of course, we don’t have a science attachי and this I think speaks of the level and the degree of scientific cooperation between Egypt and Israel and I think in the region authority.
ויליאם קריין: So, this is the starting point, and I think as Mr.
ויליאם קריין: Crane correctly pointed out, regional cooperation is more about inventing things than about current things.
ויליאם קריין: We do have some forms of cooperation and programs in agriculture especially and in other areas also.
ויליאם קריין: But if I understood right, what Mr.
ויליאם קריין: Peres has been talking about, we are talking about a breakthrough in cooperation.
ויליאם קריין: We are talking about qualitative change in the forum of cooperation we have in this region.
ויליאם קריין: My understanding is, this vision is shared by the political leadership in Egypt and Mr.
ויליאם קריין: Peres is mostly aware of this very recently.
ויליאם קריין: But again, our point of view is, we have to have a conducive environment for this cooperation, in order to have a sustainable, and the key word is sustainable regional cooperation in the region.
ויליאם קריין: To have this conducive environment, I think Mr.
ויליאם קריין: Peres’ vision should be first accepted by a substantive number of Israelis.
ויליאם קריין: If we are talking about less importance for territory, more importance for science innovation and cooperation, well I cannot but agree with this.
ויליאם קריין: But we need to have more agreements with this principle in Israel, in order to settle the questions related to the problems of the past.
הניג אייקנברג: There are quite a few activities where Germany is involved.
הניג אייקנברג: The main actor is the DFG, which is equivalent to the Israeli Science Foundation.
הניג אייקנברג: They established a trilateral program involving German, Israeli and Palestinian scientists in 1995, after the Oslo Agreement and a visit of the former Science Minister, Mr.
הניג אייקנברג: Aloni.
הניג אייקנברג: So far they have supported approximately twenty projects, with the overall volume of 27 million Deutsche mark, meaning approximately 57 million shekel in areas which are reaching from agriculture, ecology, toxicology, medicine, social sciences, planned sciences, water research, psychiatry to basic physics.
הניג אייקנברג: So a rather broad area, but the focus is on agriculture and medicine.
הניג אייקנברג: Almost all Israeli universities and the Vulcani Institute of Agricultural Research are involved in this cooperation and most of the Palestinian universities are also involved.
הניג אייקנברג: I think a quite important and characteristic of the cooperation is that it is the German scientist who is applying for funds, it is DFG and he then takes on board the colleague and partner from the Israeli and the Palestinian side.
הניג אייקנברג: In the last two years this twilight cooperation has been extended to the Jordanians.
הניג אייקנברג: So we have now, out of the twenty projects, the last two projects have involved also Jordanian scientists.
הניג אייקנברג: There are other German institutions who are also involved.
הניג אייקנברג: The Federal Ministry for Education and Research has also a couple of projects.
הניג אייקנברג: One was sided by Mrs.
הניג אייקנברג: Waltman on the Jordan Rift Valley water situation over there.
הניג אייקנברג: Another is the so-called Red Sea program, involving also Egyptian scientists and this is also a big project, involving more than 10 German marks.
הניג אייקנברג: Finally the Meteor is a big German research vessel has done research this winter for two or three months in the Gulf of Akabba in the Mediterranean with almost all the neighboring Arab states of Israel.
הניג אייקנברג: What are the problems?
הניג אייקנברג: There are, of course, some difficulties.
הניג אייקנברג: This is a limited number of available scientists on the Palestinian side.
הניג אייקנברג: I think this point was mentioned before.
הניג אייקנברג: The limited research of what unites the institutes and universities of the autonomy area.
הניג אייקנברג: There are also sometimes fears on the Arab side to be patronized.
הניג אייקנברג: Of course, there are problems in communications and the German scientists tell me that they need a lot of creativity and improvisation and motivation to overcome such problems.
הניג אייקנברג: But they have been overcome and the program, particularly of the German Research Foundation will be continued.
הניג אייקנברג: On the German and the Israeli side, there is a mix of motivation covering regional cooperation.
הניג אייקנברג: Of course, the peace process sometimes it is also the German side also and I think also the Israeli side additional opportunities for project funding, which is very human and I think we accept this.
הניג אייקנברג: So altogether, I think the engagement is worthwhile and it is going to continue.
הניג אייקנברג: Thank you very much.
דוד מירון וופנר: רציתי לציין את השוני בהיי-טק קומישן בזה שאנחנו לא רק תומכים בפרוייקטים משותפים בין חברות ישראליות ואמריקאיות אלא גם אנחנו פועלים לזיהוי והסרת המכשולים לשיתוף פעולה ונורמליזציה של תקינה וסטנדרטים.
דוד מירון וופנר: זה מאוד חשוב גם בכל מה שקשור לשיתוף פעולה אזורי.
מוחמד כנעאן: אני אשמח מאוד גבירתי היושב-ראש אם בעתיד הלא רחוק נראה עוד נציגים של מדינות ערביות מסביב לשולחן הזה ובאמת נזכה לשיתוף פעולה אזורי אמיתי שישנה את המפה במזרח התיכון, שישנה את סדר העדיפויות במזרח התיכון ואכן ילדינו יזכו סוף סוף לחיים אחרים ולעידן אחר.
מוחמד כנעאן: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את כל נציגי המשרדים השונים הנוכחים כאן ואני מקווה ומבקש בהזדמנות זו גם להדק ולחזק את שיתוף הפעולה כי האזור שלנו זקוק מאוד לשיתוף פעולה ולהשקעות מרובות וזאת על-מנת לשנות את מה שהיה בעבר, במיוחד את המצב הכלכלי ששורר בגדה וברצועת עזה, מצב שמצריך תמיכה בתוכניות שונות שאני יודע שהשר פרס בין היוזמים שלהן, אם לא היוזם, והוא זוכה לשיתוף פעולה הדוק מצד הרשות הפלשתינאית ואני מאמין שגם מצד ממשלת מצרים וממשלת ירדן שמאוד רוצות לחזק את המצב הזה בשטחי הרשות הפלשתינית.
ויקטור בריילובסקי: אני מאוד מעריך את הישיבה שאנחנו מקיימים היום ומקווה שבעתיד יהיו עוד ישיבות מן הסוג הזה.
מוחמד כנעאן: הפלשתינית איננו כאן?
ענת מאור: אין לי ספק שהשר פרס שביטא את חזון השלום, את גישת השלום והפוליטיקה של השלום, מבטא רבים מאוד מחברי הכנסת ומהעם.
ענת מאור: פניתי ליושב-ראש הכנסת בבקשה להזמין את נציג הרשות הפלשתינאית, אבל בגלל החלטות של הכנסת עדיין אין שיתוף פעולה של גורמים רשמיים בוועדות.
ענת מאור: אני רוצה לומר שאנחנו צריכים לקיים את הדיון בשתי רמות – הפוליטית והמקצועית.
ענת מאור: זאת אומרת, אני אשמח מאוד שלפני חילופי התפקיד שלי – אני מכהנת כיושבת-ראש הוועדה ברוטציה – נקיים את הישיבה הבאה עם נציג הרשות הפלשתינאית, עם נציג סוריה ועם נציג לבנון, וזה כמובן בנוסף לאורחינו החשובים שנמצאים כאן ממצרים ומירדן.
ענת מאור: זה החזון הפוליטי.
ענת מאור: במקביל אני חושבת שלאחר הישיבה הזאת וכל התמונה הכוללת, אנחנו לא יכולים לחכות עד שנסיים את כל התהליך הפוליטי אלא להיות מוכנים ברמה הכי מקצועית והכי רצינית בנושא שיתוף הפעולה האזורי.
ענת מאור: אנחנו עלולים לאחר את הרכבת או לא לעלות עליה בזמן אמת.
ענת מאור: ההשוואה לאירופה או לאפריקה היא לא מקרית.
ענת מאור: בזה אני פונה גם אלינו בישראל, גם לשותפינו במצרים ובירדן ואומרת לכם שלכל אחד מאתנו יש קשיים בבית והם אמיתיים ולא מדומים, אבל בכל-זאת כמנהיגות וכשותפים אנחנו צריכים לגלות את כל המסלולים ואת כל שיתוף הפעולה האפשרי ואת כל התשתית.
ענת מאור: אני חושבת שאנחנו צריכים לברך מאוד את ועידת דאבוס.
ענת מאור: אני מאמינה מאוד בשני המישורים גם יחד, גם הממשלתיים-לאומיים וגם הפרטיים-העסקיים.
ענת מאור: כל תנופה או כל תרומה שיכולה לבוא מהסקטורים העסקיים, הכלכליים הפרטיים חשובה ביותר.
ענת מאור: אני רוצה לפנות אלינו ואל שותפינו, הנספח המדעי בשגרירות ארצות-הברית – לפני שבוע נפגשנו עם יושב-ראש ועדת המדע של הסנט האמריקאי ובירכנו על כך – למר ויליאם קריין ולדוקטור הניג אייקנברג, ולומר שזה לא בגלל שאנחנו בשנה עגולה, שנת 2000, אבל בגלל התקווה והסיכוי לשלום מואץ, שאני מקווה שהוא יקרה – זה לא מובטח אבל אנחנו עובדים על זה – אנחנו מצפים לקפיצת מדרגה.
ענת מאור: שמענו כאן על אחת הקרנות ובסוף מדובר רק על מיליון דולר, וזה לא מה שיעשה את השינוי.
ענת מאור: אנחנו צריכים באמת להגיע לקידום ממשי בחמשת היעדים שהוגדרו כאן , ואין ויכוח על היעדים.
ענת מאור: אם אנחנו מדברים על נושא התשתיות המשותפות שהן במצב מאוד חמור, על מצב המים שאין צורך להוסיף אף מילה לגביו, על מצב הטכנולוגיה – אני חקלאית ומבקשת לא להזניח את החקלאות – כאשר ברור שאי-אפשר בלי הטכנולוגיה, המחשוב וההיי-טק, על נושא החינוך ועל נושא הבריאות, זה לא ייעשה רק בניסיונות ודברים ספורדיים אלא צריכה להיות כאן קפיצת מדרגה מאוד גדולה.
ענת מאור: אני פונה למדינות התורמות לראות זאת כחלק מאותו שלב שאנחנו בעצם רוצים להיכנס אליו.
ענת מאור: אני חושבת שצריך לקבל את הערתו של חבר הכנסת בריילובסקי - כמובן גם של חבר הכנסת כנעאן לגבי נושא השלום – לגבי יידוע הציבור.
ענת מאור: צריך להפיץ את הנעשה בציבור בישראל.
ענת מאור: אני רוצה לפנות אליך אדוני השר, כמו לממשלת ישראל וכמו אל עמיתינו הירדנים והמצריים, ולומר לך שלא יהיה שלום מספיק חזק אם נשים לא תהיינה חלק מתרבות עשייה וכלכלת השלום.
ענת מאור: אני אומרת את זה כנציגת 52 אחוז מהאוכלוסייה בישראל, ויש נשים ירדניות ונשים מצריות, וההון האנושי שטמון בנשים ותבונת השכל דווקא בימי שלום וטכנולוגיה ומדע, אם הן לא ינוצלו, זה יהיה אובדן של משאב אנושי אדיר.
ענת מאור: אני פונה ומבקשת לקחת בחשבון גם בנציגויות, גם בכנס בדאבוס, שיתוף נציגות כלכליות מכל האזור.
ענת מאור: חלק מהשילוב ושיתוף הפעולה במפגשים כאלה הם גם כדי לדעת מה עושים במשותף אבל גם כדי לנסות ליצור איזשהו כיוון כדי שנלך לכיוון שבאמת יגשים את אותו חזון כל כך חשוב שדיברנו עליו.
שמעון פרס: אני רוצה לציין שאין לנו כל כך הרבה זמן.
שמעון פרס: אנחנו חיים באשליה שהזמן יחכה לנו אבל הוא לא מחכה לנו.
שמעון פרס: דברים מתהווים ובוקר בהיר אחד אנחנו יכולים להתעורר בארץ של אספלט, של זיהום אוויר ומים, בארץ שלא יודעת ממה להתקיים ואז נצעק חי וקיים.
שמעון פרס: לפי דעתי מה שהקומוניזם גרם לאקולוגיה של רוסיה שזו ארץ רחבת ידיים, זה לא פחות נזק מאשר גרם לנפש הרוסי עצמו.
שמעון פרס: אני אומר שצריך לפעול במהירות ולא מפני שהזמן לא מחכה, אלא מפני שעמים אחרים רצים עם הזמן והמהירות גוברת והולכת מיום ליום.
שמעון פרס: הפיגור כאן הוא לא סטטי.
שמעון פרס: זה לא שאתה יכול לפגר בעשרה-עשרים אחוז, כי אם אתה מפגר, תמצא שבעוד כמה שנים הפיגור הוא כבר חמישים אחוז.
שמעון פרס: זה כל הזמן עולה בקצב עצום ולצערי הרב הציבור לא מודע וחי עדיין בעבר עם כל הבעיות של העבר.
שמעון פרס: גם מבחינה ביטחונית אני רוצה לומר שהאינטר-דיפנדנס, התלות ההדדית היא הערובה הכי טובה לשלום.
שמעון פרס: אם יהיו מפעלים ישראלים במצרים, ירדן והפלשתינאים, ויהיו מפעלים מצרים, ירדנים ופלשתינאים בישראל, אם יהיה שיתוף פעולה אמיתי, לעמים עצמם יהיה אינטרס שהיחסים יהיו טובים ככל האפשר וזה מה שהציל את אירופה כאשר במשך 52 שנים אין מלחמה, אין דיקטטור אלא יש רק שיתוף פעולה אינטר-דיפנדנטלי, שיתוף פעולה אינטגרלי ועושים אקונומיזציה של הפוליטיקה במקום לעשות פוליטיזציה של הכלכלה כפי שאנחנו עושים את זה אצלנו.
שמעון פרס: אני רוצה לומר לחברים במשרד החוץ.
שמעון פרס: האמצעים אינם עומדים במבחן לעומת הצרכים.
שמעון פרס: מה שהמדינה נותנת, לצערי הרב זה עלבון לעומת מה שהיא צריכה לתת.
שמעון פרס: כשהייתי שר חוץ הכפלתי את תקציב מש"ב אחרי מלחמה עם האוצר.
שמעון פרס: אני רוצה לתת דוגמה שתמחיש מה פירוש הדבר, מה זה ייצור ומה זה שירותים.
שמעון פרס: לייצר CD עם עטיפה, עולה חמישים סנט, למכור אותו עולה חמישים דולר.
שמעון פרס: זאת אומרת אחד למאה.
שמעון פרס: היתר זה הכל יצירתיות, זה הכל יוזמה, זה הכל עיצוב.
שמעון פרס: כשאתה לוקח דיסק כזה יש בו אחוז אחד חומרים ועטיפה או עשרה אחוז, אבל תשעים אחוז זו יצירתיות, טעם וכדומה, מוזיקה מזרחית או מערבית, לא חשוב מה.
שמעון פרס: הדבר הפשוט הזה יכול להמחיש באיזה עולם אנחנו חיים.
שמעון פרס: אני רוצה לומר לאנשי המדע, והם ודאי יסכימו אתי, שהמהפיכה הבאה שאני צופה זה לעבור בתחום התקשורת ממהירות הקול למהירות האור.
שמעון פרס: אז יהיה סדר גודל חדש בכל הקצב של המחשבים והאינטרנט.
שמעון פרס: אומרים שבעשר השנים הבאות הדבר הזה יקרה וזה אומר מהפיכה אדירה כי הכל יתנהל בקצב מטורף.
שמעון פרס: רק מי שמפגר, יכול להרשות לעצמו איטיות.
שמעון פרס: מי שרוצה לרוץ קדימה, מוכרח להיות מאוד זהיר ומאוד חרוץ.
ענת מאור: כם, אני רוצה להתנצל ולומר שהאיחור נובע מכך שמנכ"ל משרד הבריאות נמצא גם בישיבת ועדת העבודה והרווחה ולכן נחכה עם השאלות שמופנות אליו.
ענת מאור: בפתח הישיבה אני רוצה להביע תנחומים למשפחות החללים שנפלו בלבנון.
ענת מאור: למשפחתו של סמ"ר ליאור ניב, למשפחתו של סמ"ר צחי מלכה, ולמשפחתו של רב-סרן תדהר קפלהוף.
ענת מאור: אני רוצה לשלוח בשם חברי הכנסת וכל הנוכחים איחולי החלמה לפצועים וגיבוי לכל המפקדים והחיילים שנמצאים היום בחזית הצפון.
ענת מאור: יצא לי בט"ו בשבט האחרון להיות ביחידת יק"ל ולעמוד מקרוב אחרי עבודתם המאוד קשה והמאוד מקצועית.
ענת מאור: אני חושבת שהגיבוי והתמיכה של כולנו מאוד חשובים בשעה זאת.
ענת מאור: אנחנו כועדת המדע מופקדים על נושא המחקר בנושא השתלות איברים.
ענת מאור: הוועדה בכנסת הקודמת, בראשותה של דליה איציק, היום השרה דליה איציק, קיימה דיון ב4- בנובמבר 1997 בנושא.
ענת מאור: עברו כבר מעל לשנתיים ואנחנו מתכוונים להמשיך את הדיון מאותה נקודה.
ענת מאור: כשייכנס המנכ"ל נפנה אליו הרבה מאוד שאלות ונבקש מידע על מה נעשה בעניין ומה התקדם.
ענת מאור: בטרם נעבור למצב, גם המחקרי וגם הסוגייה של החקיקה, אני רוצה לציין שאישית אני התוודעתי לנושא לפני 21 שנה כאשר משפחתו של אדי בן דרור זיכרונו לברכה בעצם העלתה למודעות הציבורית את הסוגייה וגם יצאה בפעילות.
ענת מאור: אני רוצה לברך את האימא דבורה בן-דרור ואת האבא שנוכחים אתנו ואת כל אלה שהצטרפו אליהם לעבודה החשובה.
ענת מאור: אותו כרטיס של תורם אדי על-שם אהוד בן-דרור זיכרונו לברכה, למעשה אנחנו רואים בזה את כרטיס הכניסה להצלת חיי אדם החשוב ביותר.
ענת מאור: כמו כל מתנדב, גם אני נושאת אותו אתי בארנקי בעצם מזה 21 שנה.
ענת מאור: אני חושבת שהמודעות והפנייה אל הציבור להיות כחלק מן התורמים, זה הדבר החשוב ביותר ואנחנו רואים כחלק ממטרת הישיבה הזו לסייע לאותה עמותה ולעמותות נוספות בהפצת הרעיון.
ענת מאור: אני רוצה לומר לכל הציבור שצופה בנו – ותודה לערוץ 33 - שלאגודת אד"י יש מספר טלפון חופשי ואפשר להתקשר וזה רצוי ומומלץ – 1-800-609-610.
ענת מאור: כל אחד ואחת, מעבר לכל מחלוקת של דתות, יכול להתקשר שכן השתלת איברים אינה אסורה על-פי אף דת בחברה ובתרבות הישראלית, לא על-פי היהדות, לא על-פי התרבות המוסלמית, לא על-פי התרבות הנוצרית אלא נהפוך הוא.
ענת מאור: אנחנו פונים לאזרחיות ולאזרחים באמת להצטרף למשימה כל כך חשובה זו.
ענת מאור: פרופסור אסא כשר, קיבלנו היום את הידיעה שיחד עם פרופסור יובל אתה בין זוכי פרס ישראל לחקר הפילוסופיה.
ענת מאור: לא ידענו על זה מראש, אבל זו באמת הזדמנות מאוד נאותה לברך אותך על פועלך הרב, על פועלך בפילוסופיה, באתיקה של המוסר.
ענת מאור: ברכות רבות בשם כולנו.
ענת מאור: אנחנו פותחים את הנושא לגופו של עניין.
ענת מאור: אני קודם כל רוצה לציין ולברך את כל אנשי המחקר ואת כל אנשי הרפואה על פריצת הדרך העצומה שנעשתה במהלך העשורים האחרונים, בוודאי מראשית המאה, ועל כך שאנחנו עומדים בפני סוגיות עם מגוון הרבה יותר רחב של השתלות, אפילו בין הכרטיס המקורי שבו יכולת ההשתלה הייתה עוד הרבה יותר מצומצמת לבין היום, כבר יש לנו סוגים רבים ועל כך אנחנו מברכים.
ענת מאור: אנחנו רואים בסדר עדיפות הבא את הסוגייה.
ענת מאור: ראשית, נבקש את נציג משרד הבריאות, דוקטור יצחק ברלוביץ, לדעת מה התקדם בנושא השתלת איברים מלאכותיים, מה מצב המחקר, מהי ההתקדמות על-מנת לא לעמוד בפני שום סוגייה כמו צורך בתרומות, לא בפני סוגיות אתיות וכולי.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לדעת מה התקדם בנושא של תרומה להשתלת איברים בישראל.
ענת מאור: לפי המידע שהעבירו לנו התור בישראל עדיין גדול מאוד, הוא מעל אלף ממתינים, ולצערי הרבה אנחנו עומדים, למרות מספר שנות דיון, בפער גדול בין מספר התורמים בארץ לבין אירופה.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל נתונים מדויקים שיאמרו לנו האם זה באמת פער של כחמישה אחוז לעומת למעלה מ25-20- אחוז בארצות אחרות.
ענת מאור: נבקש לדעת מנציגי הדתות השונות מה הם עושים למען הרעיון.
ענת מאור: אני מבקשת לומר מיד בפתח הדברים שנכון לעכשיו, אלא אם יהיו דעות אחרות, הוועדה מתנגדת באופן נחרץ לכל הנושא של סחר איברים.
ענת מאור: אנחנו שמענו כבר רעיונות שעולים בתקשורת ואני רוצה לבקש ממשרד הבריאות שיאמר לנו האם יש הנחיה מטעם המשרד אל ועדת המומחים, והאם הרעיונות שעולים, האם יש בהם באמת סכנה מבלי לפסול את חופש הביטוי וחופש הדעה והיצירתיות, והאם אלה הם דברים שנוגדים את מה שהיה מקובל בארץ עד כה, מה שמקובל במרבית המדינות, והאם אין פה חשש או איום לסחר באיברים.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל מידע ממשרד הבריאות שיאמר לנו מה הפעילות המודעת שאתם עושים להגברת תרומת האיברים.
ענת מאור: על החשיבות של כך, כולנו יודעים.
ענת מאור: האם יש פעילות יזומה, האם יש תקציבים מובנים במשרד, ואם כן, מה הם ומה התקדם בנדון מאז הישיבה הקודמת, אז הכל היה מוסכם.
ענת מאור: נושא זכייני התקשורת.
ענת מאור: נרצה לדעת האם יש פעולה יזומה מצדכם אל התקשורת, אל העיתונות, עשיית תשדירים כפי שהם עושים בהתנדבות או בתשלום לגבי מניעת אלימות במשפחה ולגבי נושאים אחרים והאם כל הנושאים האלה מנוצלים.
ענת מאור: נרצה לדעת האם הרעיון שהיה בעבר שבהזדמנות של משלוח דואר רשמי לאזרחים – כמו חידוש רשיונות נהיגה או התכתבות אחרת דרך ביטוח לאומי – יש פנייה להגדלת תרומת האיברים או כל רעיון אחר.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לדעת האם משרד הבריאות וקופות-החולים נוקטים באמצעים כדי שרופאים שעוסקים בנושא לא ינצלו לרעה את המצוקה הנוראית של המושתלים ובמקביל את הצרכים, לפעמים הכלכליים, של אנשים שמטעמים אלו ואחרים, גם אם יש בזה סכנה בריאותית, עומדים בפני הדילמה של תרומת איברים.
ענת מאור: לאחר שנשמע את נציג משרד הבריאות, אני אתן את זכות הדיבור למשפחת בן-דרור כנציגת העמותות ובהמשך גם לנציגי עמותות נוספות של מושתלי כלייה וכבד.
ענת מאור: יושב אתי חבר הכנסת עזמי בשארה שלמעשה הוא דוגמה אישית של מושתל - ואני מברכת אותך על החשיפה הציבורית שמאוד תורמת לנושא – ובין יוזמי החוק שמוגש כאן כהצעה לדיון שמטרתו היא קודם כל לעודד את היזמות בהסברה ובפנייה לציבור ולבדוק לא תרומה כספית שאנחנו מתנגדים לה אלא תגמול דרך הסדר מס הבריאות ועל זה נרצה לשמוע תגובות.
ענת מאור: נמצאים אתנו עוד מספר מושתלים שנשמח לשמוע חלק מהם וכן נמצאות משפחות תורמים שנתכבד לשמוע גם אותן.
ענת מאור: לאחר מכן בנושא התגמול, ההצעות שהתחילו לדון בוועדה, אני אבקש לשמוע כבר עמדות ואני מניחה שיהיו כאן בעד ונגד.
ענת מאור: אני רוצה לומר לגבי הצעת החוק.
ענת מאור: ישנה כאן טיוטה ומה שהונח כאן על השולחן זו ההצעה הראשונית של חבר הכנסת עזמי בשארה ושלי.
ענת מאור: רק כאשר היא תונח סופית, לאור התגובות והדברים שנשמע כאן, היא תהיה הצעה רשמית.
ענת מאור: אין להתייחס לטיוטות שהיו בכנסת הקודמת אלא אנחנו מדברים רק על מה שמוצג כאן.
ענת מאור: הממשלה החלה לעסוק גם היא בנושא, ואנחנו מברכים אותה על כך, אבל החומר עוד לא מצוי בידינו בצורת תזכיר.
ענת מאור: נשמח לשמוע מידע עדכני איפה עומדת הצעת החוק הממשלתית ומה עמדתכם לגבי הסוגיות שהוועדה הציבורית של משרד הבריאות דנה בהן בימים אלה.
יצחק ברלוביץ: כתוצאה מהפעילות הענפה הזאת, בא לידי ביטוי המצב שמספר ההשתלות במהלך השנה הראשונה של הפעלת התוכנית למעשה הוכפל.
יצחק ברלוביץ: מסדר גודל של כמאה השתלות כלייה שהיה בשנים קודמות קפצנו בתוך שנה אחת ללמעלה ממאתיים השתלות בתוך שנה אחת.
יצחק ברלוביץ: שנה לאחר מכן, לאחר ההתלהבות הגדולה, הייתה ירידה מסוימת, אבל לפי הנתונים שלנו בחודשים האחרונים ההערכה שלנו שהמספרים יחזרו לאותם המספרים שהיו בשנה הראשונה.
יצחק ברלוביץ: יש מספרים מדויקים ואני אוכל להעביר אותם אליכם.
יצחק ברלוביץ: אני לא מחזיק את כל הטבלאות אתי כאן, אבל אני אשמח להעביר לכל מי שיבקש את כל הנתונים המדויקים נכון לחודש שעבר.
יצחק ברלוביץ: בשבוע הבא אנחנו עומדים לקיים כנס בהשתתפות אמצעי התקשורת וכל העוסקים בתחום ההשתלה וזאת כדי להביא באופן מסודר פרסום.
יצחק ברלוביץ: אנחנו לא מתאמים את לוח הזמנים שלנו עם ועדת הכנסת, לוועדת הכנסת יש את לוח הזמנים שלה, אבל מבחינתנו חשבנו שלקראת סיכום אותה פעילות – וגם יש חילופי גברי כידוע לכם במסגרת הנהגת המרכז הלאומי להשתלות – נביא לפרסום ולידיעת הציבור הן את ההישגים, הן את הבעיות והן את הקשיים שקיימים בכל מה שקשור לעידוד השתלות מהמת במדינת ישראל.
יצחק ברלוביץ: בכל מקרה, התוכנית הזאת כוללת גם תקציב משרד הבריאות לנושא של ההשתלות שעומד היום על סדר גודל של כחמישה וחצי מיליון שקלים בשנה, לעומת סכומים שהיו פחות ממיליון שקל לפני התחלת התוכנית.
יצחק ברלוביץ: זאת אומרת, אנחנו מדברים כאן על סכום שהוא למעלה מפי חמש שהושקע ומושקע על-ידי מערכת הבריאות בתחום של השתלת איברים במדינת ישראל.
יצחק ברלוביץ: כל ההישג הזה, מעבר להיערכות, מעבר לעובדה שבכל בית-חולים ישנה מתאמת שמשכורתה משולמת על-ידי משרד הבריאות, בכל אחד מבתי-החולים במדינת ישראל, גם כאלה שמשתילים וגם כאלה שלא, במסגרת הזאת ויחד עם זאת הוגדרה הפעילות של מערכת ההסברה כאשר הקשר בין מחלקת ההסברה של משרד הבריאות וביו התקשורת הוגבר והפך להיות מתואם, מוסדר, כמו שאתם מבינים, גם מתוכנן.
יצחק ברלוביץ: הפרסומים שמגיעים לתקשורת מפעם לפעם על כל השתלה ועל כל סיפור אנושי שקורה ומלווה את ההשתלה, כמו שאתם יכולים להבין הוא לא מקרי אלא בחלקו הגדול הוא יזום על-ידי המרכז הלאומי להשתלות, וזאת על-מנת לשפר ולהעלות את המודעות של עם ישראל בכל מה שקשור לחשיבות הנושא.
יצחק ברלוביץ: יחד עם זאת חשבנו שזה לא מספיק להגביר את ההשתלות אך ורק בתחום השתלות מהנפטרים וחשבנו שיש גם מקום להגביר את ההשתלות מהחי.
יצחק ברלוביץ: במשך הרבה מאוד שנים הייתה הנחיה של משרד הבריאות שמנעה השתלה מאדם שאיננו קרוב מדרגה ראשונה.
יצחק ברלוביץ: גם פה ביוזמת מנכ"ל משרד הבריאות הקודם, פרופסור ברבש, ובאישורו של שר הבריאות הקודם, יהושע מצא, שינינו את הכללים והגמשנו אותם כך שהיום ניתן למעשה לקבל השתלת איבר מאדם חי גם אם הוא איננו קרוב משפחה מדרגה ראשונה או בכלל איננו קרוב משפחה, כאשר כל המערכת הזאת מלווה בבקרה קפדנית ככל הניתן וככל האפשר באמצעות ועדות מקומיות וועדות לאומיות, ועדות ארציות, שבוחנות כל השתלה שאיננה מקרוב משפחה, בוחנות את המניעים של התורם וזאת על-מנת למנוע ככל האפשר, ככל שהדבר ניתן בידינו, שהתרומה נעשית שלא מסיבות אלטרואיסטיות.
יצחק ברלוביץ: להערכתנו המאמצים המשולבים ביחד – הן של המרכז הלאומי להשתלות והן של משרד הבריאות, הן בתחום ההסברה והן בתחום ההיערכות כפי שהיא קימת כרגע – אכן יעלו את מספר ההשתלות כך שבסך הכל אפשר יהיה להגיד שאנחנו נוכל לצמצם את התור הענק שקיים של הממתינים היום להשתלה.
יצחק ברלוביץ: מספר האנשים הממתינים היום להשתלה הוא למעלה מ1,100-, אם כי השנה היא אולי השנה הראשונה שאפשר לומר שמספר המצטרפים לתור הוא יותר קטן מאשר מספר האנשים שקיבלו את הפתרון שלהם באמצעות השתלת כלייה.
יצחק ברלוביץ: כמו שאמרתי ותיארתי, כל המאמצים האלה הם אינם מספיקים ומכאן גם אותה פעילות קדחתנית שקיימת היום בכל המרכזים העולמיים וזה על-מנת למצוא פתרונות חליפיים לאו דווקא מבני אדם, אם זה באמצעות איברים מלאכותיים ואם זה באמצעות גידול מבעלי חיים.
יצחק ברלוביץ: בשלב זה לדאבוננו הפתרונות ומה שקיים היום מבחינה מדעית איננו נותן מענה לצרכים של ההשתלה ועדיין לא נמצא פתרון ואין תחליף עדיין לתרומות איברים מבני אדם בכל אחד מאותם האיברים להם אנשים נזקקים.