GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל ורניה: אני חושב שלמרות שאנחנו יהודים וחכמים, לא יזיק שנשמע גם חוות דעת של גוף מקצועי שעשה עבודות דומות במדינות אחרות, שיכול להסתכל באופן אובייקטיבי איפה אנחנו לעומת מקומות אחרים ולתת לנו אימפוטים.
כרמל ורניה: הוא בסך הכל נותן לנו המלצות, אנחנו נחליט מה לעשות עם ההמלצות.
כרמל ורניה: זה לא בא לתרץ למה ההמלצות של ועדות קודמות לא יושמו, אני לא יודע להסביר את זה.
כרמל ורניה: החברה תתחיל לעבוד תוך פחות מחודש.
אילן זלינגר: רציתי לספר לכם שאנחנו באוניברסיטת בן-גוריון פתחנו לפני מספר חודשים מחלקה למחשוב ומידענות רפואית בפקולטה לרפואה ואנחנו פועלים מזה זמן רב לפיתוח תוכניות חינוך, תוכניות הוראה בתחום הזה של ביו-אינפורמטיקה.
אילן זלינגר: לצערי דוקטור דניאל פישר מהפקולטה למדעי המחשב לא נמצא כאן, אבל המחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת בן-גוריון מפעילה מזה כשנתיים תוכנית תואר ראשון בביו-אינפורמטיקה.
אילן זלינגר: הם פתחו את התוכנית הזו לסטודנטים בתואר ראשון במדעי המחשב והפעילו אותה כתוכנית קטנה עם כעשרים סטודנטים, בשנה שעברה התקבלו לתוכנית ארבעים סטודנטים, והשנה כנראה שהתוכנית תגדל לששים סטודנטים שזה בערך כשליש ממספר הסטודנטים שלומדים מדעי המחשב לתואר ראשון באוניברסיטה.
אילן זלינגר: יש ביקוש רב מאוד לתוכנית הזו ויש גם התעניינות מצד התעשייה בבוגרים של התוכנית שישולבו בהמשך בתחום הזה.
אילן זלינגר: במקביל המחלקה שלי הגישה לסנט האוניברסיטה תוכנית של תואר שני במחשוב ומידענות רפואית.
אילן זלינגר: התוכנית הזאת היא תוכנית מולטי-דיסצפלינרית שכוללת אנשים גם מתחומי ההנדסה, גם מתחומי מדעי המחשב וגם מתחומי הרפואה.
אילן זלינגר: אחד התחומים יהיה תחום הביו-אינפורמטיקה.
אילן זלינגר: אנחנו מקווים שהתוכניות האלה יאושרו ואנחנו כמובן נשמח לקבל כל עזרה בנושא של גיוס אנשי סגל חדשים ופיתוח מחקר ייחודי שכבר מתקיים בתחומים האלה באוניברסיטה.
יעקב ארזי: ניתן להגיד כמעט בוודאות שהמהפכה הטכנולוגית פשוט פסחה על האזור שלנו.
יעקב ארזי: אני חושב שהעובדה שהתעשייה הביוטכנולוגית נמצאת באופן יחסי בתחילת דרכה ושהיא אמורה לצמוח, היא מהווה הזדמנות בנוסף לעובדה שללא ספק רובה ככולה תתפתח במרכז הארץ, קיימת פה הזדמנות לפתח את התעשייה הזאת בשני מוקדים נוספים כאשר אחד מהם הוא ללא ספק בסמוך לאוניברסיטת בר-שבע והדברים כבר קורים שם.
יעקב ארזי: אני חושב שהמוקד השני צריך להיות בקריית שמונה.
יעקב ארזי: אני מסכים עם מה שאמר חיים אביב שבאמירות לא יקרה דבר, ואם לא תהיה תשתית שתמשוך את התעשייה, אז יישארו האמירות בלבד.
יעקב ארזי: אותו דוח קוזיאטין על התעשייה הביוטכנולוגית הכין פרוגרמה מאוד מפורטת איך לפתח תשתית כזאת בקריית שמונה, הפרוגרמה הזו הוגשה לממשלה, כרמל ורניה ימונה לעמוד בראש ועדה שאמורה לבדוק אותה ולהגיש המלצות ואני מאוד מקווה שהמלצות הוועדה יישמו כדי שהמוקד הזה של הצפון יוכל לצאת אל הפועל.
חגית ירון-מסר: אני מוכרחה לומר שאני מרשה לעצמי להחמיא כאן
חגית ירון-מסר: כי זה לא היה בתקופתי, אבל משרד המדע הכיר בתחום הביוטכנולוגיה כתחום מועדף כבר כשהוא בנה את תוכנית התשתיות בשנת 1995-1994.
חגית ירון-מסר: מישל הזכיר את זה, אבל אני אגיד את זה עוד פעם כדי שזה ייכנס בצורה ברורה לפרוטוקול.
חגית ירון-מסר: למרות כל השנים של הקיצוצים התקציביים, התחום הזה קיבל עדיפות וקיבל טיפול יסודי.
חגית ירון-מסר: החלק המדעי הבסיסי שהיה צריך להיות מושקע בפרוייקט משרד המדע, ברור שהיינו רוצים יותר כסף ולעשות יותר, אבל אני חושבת שהוא נעשה בצורה סיסטמתית ומוצלחת.
חגית ירון-מסר: אני חושבת שצריכה לצאת מכאן קריאה, אם רוצים לעשות קריאה ברמה הזאת, שאנחנו רוצים, ולמרות שכרגע יש את הוועדה שחרמונה שורק תתייחס אליה, ועדה שעומדת לבחינה מחדש של נושא העדיפויות שמשרד המדע יתמוך בהן, אני חושבת שזה שחרמונה שורק שהיא מתחו הביוטכנולוגיה עומדת בראש הוועדה זה לא מקרי, ולמרות שהוועדה עוסקת בדיונים, התחום הזה הוא לא תחום שעומד להיעלם מהמפה.
חגית ירון-מסר: אני יכולה להגיד פחות או יותר שאנחנו נמשיך לראות בו תחום עדיפות למרות שכאמור הוא זוהה כתחום עדיפות ונעשו בו השקעות והמטרה תהיה להגדיל את ההשקעות גם מתוך הכרה וגם עם דרישה להגדלת השקעות ברמת האוצר.
חגית ירון-מסר: בנושא הזה אנחנו בפירוש שלמים עם מה שעשינו בעבר ואני חושבת שאנחנו נמשיך בכיוון הזה ובהסתכלות הזאת.
חגית ירון-מסר: יש את הבעיה שעלתה כאן ובצדק של איך זה שכל כך הרבה טוב במחקר הבסיסי ואולי אחר-כך מה שעושה משרד המדע ואחר-כך זה לא מגיע לתעשייה.
חגית ירון-מסר: אני רוצה לציין כאן גם נושא של שיתוף פעולה שאנחנו עושים עם משרד התעשייה דרך מגנט, דרך אילן פלד, כשישנו הפרוייקט שאולי אילן יספר עליו אחר-כך ואולי לא, של מגנטון, שאמור לעזור בתפר הזה שבין השיתוף האקדמי לתעשייה.
חגית ירון-מסר: אנחנו עובדים כרגע בשיתוף פעולה של פרויקטים שמבשילים במשרד המדע בתוכנית התשתיות ויוכלו לעבור לתעשייה בצורה צמודה יותר דרך שיתוף פעולה שנעשה ישירות ביני לבין אילן פלד.
חגית ירון-מסר: שר המדע שהוא גם ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה יביא לישיבה הקרובה של ועדת השרים למדע וטכנולוגיה את הנושא של פרוייקט הגינום.
חגית ירון-מסר: הנייר של דני זמיר יובא לדיון, כך שהנושא מקבל גם במה ברמת הממשלה דרך ההתייחסות של משרד המדע.
חגית ירון-מסר: אני מוכרחה לומר קצת בצער שהנושא של התמקדות בפריפריה, לפחות ברמה שלנו, של משרד המדע, הוא לא פרמטר עיקרי כאשר הפרמטרים להקמת מרכזים שהיו דרך הוועדה הלאומית לביוטכנולוגיה במימון תוכנית התשתיות של משרד המדע נעשה על-סמך קריטריונים של מצוינות מדעית.
חגית ירון-מסר: כיוון שאנחנו רוצים להמשיך לתת את הבסיס התשתיתי המדעי לתחום הזה, אני חושבת שמוסכם שזה צריך להיות הפרמטר העיקרי.
חגית ירון-מסר: ברור שאם יש הצעות לשני מרכזים שרמת המצוינות המדעית שלהם היא זהה ואחד מהם בפריפריה, הוא יקבל עדיפות.
חגית ירון-מסר: אבל אם ניתן לציין שאחד מוצלח יותר מבחינת המצוינות המדעית, אני לא חושבת שפריפריה יכולה להיכנס כפרמטר בשלב הזה של התשתית המדעית הבסיסית.
חגית ירון-מסר: יש לנו את הפרוייקטים האחרים שלנו שנותנים דגש בפריפריה דרך מרכזי המו"פ האזוריים, שמיגל הוא אחד מהם ואנחנו תומכים בהם.
חרמונה שורק: אני סבורה שאנחנו צריכים להדגיש כאן שלא רק תעשיית ייצור היא תעשייה.
חרמונה שורק: אני רוצה להמשיך את דברי קודמיי ולומר שגם תעשיית מחקר היא תעשייה.
חרמונה שורק: זה אלמנט חשוב שיש לנו בו כוח אדם יוצא מן הכלל במדינה ואולי הוא יכול להוות את השלב הראשון לפיתוח של תעשייה שתפתח מחקרים.
מישל רבל: אנחנו באמת צריכים שיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
מישל רבל: יושבת כאן בתיה הרן, מנהלת אגף הרוקחות.
מישל רבל: הרבה יותר ניסויים קליניים צריכים להיעשות בארץ וצריך באמת לתת עדיפות לנושא הזה של איך מעבירים המצאה מדעית, אפילו פטנט, למוצר.
מישל רבל: זה באמת הנושא הקריטי ביותר, להילחם נגד מה שחרמונה אומרת, שהרבה המצאות ישראליות מנוצלות בחו"ל.
דני לשם: המחקר הבסיסי התשתיתי שקשור ברפואה, יש לו קשר הדוק למשרד הבריאות.
דני לשם: האתגרים שכל הענף מציב הם אמנם תעשייתיים בעיקר, אבל גם במישור האתי וגם במישור המקצועי והרפואי, הן בתחום הערכה מקצועית של פרוייקטים מהצד הרפואי שלהם, והן בתחום הפיתוח והרישוי של המוצרים והתוצרים, וכאן באמת הוזכר התפקיד של מגיסטר בתיה הרן שהיא ראש ענף הרוקחות והיא בין השאר אחראית גם על הנושא הזה.
דני לשם: הסיכון העצום שיש הן מבחינת הזמן המאוד מאוד ארוך בניגוד להיי-טק האלקטרוני, תקופת הזמן הארוכה שיש להבשלה של מוצר ביוטכנולוגי, הרישוי הארוך וההקפדה העצומה שיש בגלל כל האלמנטים שכרוכים בסיכונים ובבריאות האדם, ומידת ההשקעה הכספית העצומה שיש בזה, דורשת הכנה מאוד מאוד מדוקדקת והערכה מקצועית של המוצרים ושל התוצרים ושל התהליכים שקשורים בזה.
דני לשם: כאן אני חושב שיש תפקיד חשוב מאוד למשרד הבריאות.
דני לשם: אכן הליווי של משרד הבריאות לא צריך להיות רק בהערכות הסופיות של המוצרים כמו רישוי ופיתוח של התרופות או בשלב של הניסויים הקליניים, אלא לאורך כל הדרך של ליווי מקצועי והערכה של האספקטים הרפואיים.
בני לשם: לגבי הניסויים הקליניים.
בני לשם: יש כאן נקודה אתית מאוד מאוד עדינה.
בני לשם: זה נכון שאנחנו רוצים לשמור הרבה בארץ, אנחנו רוצים לעשות מחקר רפואי ומחקר ביוטכנולוגי בארץ, אבל אנחנו צריכים מאוד מאוד להיזהר מלהפוך לשדה הניסויים הקליני של כל העולם.
בני לשם: אני לא אומר שזה מה שנאמר כאן, אבל כשאנחנו תובעים ממשרד הבריאות לבוא ולהתיר יותר ניסויים קליניים, אנחנו צריכים לזכור את 'סליפרי סלאו' ולא להגיע אליו, לא להתקרב אליו אלא ללכת מאוד בזהירות כי אני חושבת שהביקורת והבקרה על הניסויים הקליניים דרושה.
בני לשם: אני לא חושב שזה שאנחנו בפריפריה של העולם מצדיק את זה שאנחנו גם ניקח על עצמנו כל מיני ניסויים קליניים.
בתיה הרן: יאמרו שבשביל ששה מיליון איש לא צריכים להקים FDA.
בתיה הרן: בסדר, אני מסכימה, אבל גם לא יתכן שעם כל מולקולה חדשה שמתפתחת כאן בארץ צריכים לרוץ לשדות זרים ואחרי ששם מאשרים את זה, אנחנו יותר גיבורים לאשר גם כן.
בתיה הרן: אנא, דאגו להכנסת כספים לתשתית במשרד הבריאות לאותה הערכה.
גד גלעד: אם אנחנו נוגעים ביישום, ואנחנו מתעסקים כאן בעיקר ביישום ביוטכנולוגי, הרי שהרופא המדען הוא בתוך הפיתוחים הביוטכנולוגיים.
גד גלעד: אנחנו רואים למעשה הידרדרות ברמה במשך עשר השנים האחרונות, הידרדרות הדרגתית ברמה של המחקר, היקף המחקר קצת פחות אבל רמת המחקר שנמדדת היא כזאת.
גד גלעד: כמות הכסף שהולכת לממן היום מחקר בישראל ישירות בבתי-חולים נמדדת בשני מיליון דולר ודבר כזה לא ישוער למדינה כמו ישראל שאנחנו כל הזמן משבחים את הרמה המדעית שלנו.
גד גלעד: אני רוצה לציין שאנחנו בקשר עם המדענית הראשית של משרד המדע.
גד גלעד: אני חושב שהענף הזה של מחקרים רפואיים בבתי-חולים צריך היום להשתתף בכל מקום היכן שיש יוזמה הכי קטנה.
גד גלעד: אסור להזניח את זה.
גד גלעד: ההפך, המשרדים צריכים לחפש את המרכזים הרפואיים כי זה הפוטנציאל האדיר שלחלוטין לא מנוצל בארץ.
דן לבנון: חשוב לדעת שהרבה פעמים הרעיון בא מתחום החקלאות, אחר-כך היישום שלו הוא בתעשייה, ואחר-כך השוק הוא עוד פעם בחקלאות.
דן לבנון: כבר נאמר פה שהשוק למוצרים כאלה בחקלאות הוא גדול מאוד.
דן לבנון: אני לא רוצה להגיד אם הוא פחות או יותר מהרפואה, אבל הוא גדול מאוד.
דן לבנון: זאת אומרת, יש פה זרימה בין חקלאות לתעשייה הלוך וחזור ואנחנו משוכנעים שצריך להיות שיתוף פעולה בין משרד החקלאות, התעשייה, המדע והמשרדים האחרים הנוגעים בדבר וזאת כדי לקדם את העניין הזה במשותף.
דן לבנון: בעניין הזה לפחות שכנענו את שר החקלאות ושר החקלאות לקח על עצמו לקדם את העניין הזה ברמה הממשלתית.
דן לבנון: הוא פנה לשר המדע ולפי מיטב ידיעתי העביר לו איזה נייר שכתב פרופסור באוניברסיטה העברית בנושא הגינומיקה ויתקיים על זה דיון בוועדת שרים לענייני מדע וטכנולוגיה.
דן לבנון: הוא השתכנע שזה נושא בעדיפות גבוהה שראוי לתמיכה ממשלתית גבוהה יותר בכלל, וברגע שתהיה תמיכה ממשלתית גבוהה יותר, או היא תהיה במקביל, יהיה גם יתר שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה ואנחנו מוכנים לאיזשהו פול בתוך משרדי הממשלה לנושא הזה בהתאם לחלקנו, פרופורציוני למשרדים האחרים.
בן-ציון וינר: אני חושב שיש מעט תחומים במדינת ישראל שמדינת ישראל יכולה להצליח בהם כל כך טוב – עכשיו אני תופס טרמפ על המושג ביוטכנולוגיה וגם אני אשתמש בו למרות מה שאמרתי קודם – כמו ביוטכנולוגיה, כי בביוטכנולוגיה לא צריך משאבים, לא צריך מחצבי טבע ואת אותם דברים שאין לנו ודווקא יש בשפע את אותם משאבים שיש לנו שזה הון אנושי, שכל, יזמות, חדשנות, ודווקא העם הזה מצטיין בכל הדברים האלה והוא הוכיח זאת יותר מפעם אחת בתחומים רבים ומגוונים.
בן-ציון וינר: זה בדיוק תחום שאם מחברים יחד את כל היכולות שקיימות במדע הישראלי, בתעשייה הישראלית, באקדמיה הישראלית עם הון ישראלי ולא רק ישראלי, נדמה לי שאפשר לבוא עם תוצר מאוד נכון.
בן-ציון וינר: בשנים האחרונות קרה משהו שאפשר גם לתפוס עליו טרמפ בהקשר הזה.
בן-ציון וינר: קודם כל, אחת מהיכולות הגבוהות של המדע הישראלי – אני אקרא לו באופן כללי מדעי הביולוגיה.
בן-ציון וינר: ביוטכנולוגיה נמצא שם, אבל בגדול מדעי הביולוגיה – גם התעשייה הישראלית, הפרמצפטית והנלווית עברה מהפך בשנים האחרונות, בעשר השנים האחרונות כאשר חמש השנים האחרונות נתנו לזה דחיפה מאוד מיוחדת ואני לא אפרט אלא אוכל לעשות זאת בהזדמנות שיהיה יותר זמן להציג את הדברים.
בן-ציון וינר: החיבור הזה של מדע ביולוגי ברמה גבוהה, שהיה כזה כבר עשרות שנים, עם תעשייה פרמצפטית ונלווית שהתפתחה מאוד בעשר השנים האחרונות, מוכרחה לתת תוצאה אחרת.
בן-ציון וינר: מדינת ישראל פיספסה את המהפכה הביוטכנולוגית של עשרים שנה.
בן-ציון וינר: יצא מעט מדי במוצרי ביוטכנולוגיה, יצא, אבל לא מספיק.
בן-ציון וינר: המהפכה הנוכחית אסור שתעבור עלינו בשקט.
בן-ציון וינר: אנחנו צריכים להיות שם כמובילים וביכולתנו להיות מובילים.
בן-ציון וינר: רק כדי לתת מספר.
בן-ציון וינר: תחום התרופות בכלל הוא 300 מיליארד דולר.
בן-ציון וינר: בעוד כמה שנים – לא חשוב אם זה עשר או חמש שנים – כ20- עד 25 אחוז מהתרופות תהיינה מוצרים על-בסיס ביוטכנולוגי, על-סמך הביוטכנולוגיה, וזה דבר אדיר.
בן-ציון וינר: כמו שאנחנו נערכים עכשיו, לא יהיה לנו חלק בזה, אבל ביכולתנו לשנות את זה.
בן-ציון וינר: אני רוצה לומר שאנחנו עושים לעצמנו חיים קלים בזה שאנחנו באים בטענה רק אל המדען הראשי.
בן-ציון וינר: בסופו של דבר יש לו חלק, אבל גם לחיבור בין אקדמיה לתעשייה יש חלק ואולי חלק יותר גדול.
בן-ציון וינר: זאת אומרת, המדען הראשי לא אשם שמגיעות אליו מספיק בקשות.
בן-ציון וינר: יגיעו אליו יותר בקשות, הוא יתמוך יותר ואז גם אנחנו נצטרך לדאוג שהוא יתמוך ביותר אחוזים כמו שאמר קודם פרופסור חיים אביב בצדק.
בן-ציון וינר: עשרים אחוז זה מעט מדי, בחמישים אחוז היינו מסתדרים לא רע והיינו גם דורשים שבעים אחוז, כמו שפעם היו פרוייקטים לאומיים, אבל זה כבר ויכוח אחר.
בן-ציון וינר: את החמישים אנחנו צריכים לקבל כי כמו שאמרו קודם זה הרבה זמן, הרבה כסף, הרבה מאוד סיכון ואנחנו צריכים בזה תמיכה הרבה יותר רחבה.
בן-ציון וינר: אני חושב שאין סיכוי שמדינת ישראל תהפוך לשדה ניסויים קליניים וזה לא הוגן להגיד את זה.
בן-ציון וינר: הדרישה שלנו מהמדען הראשי היא התייחסות אחרת למחקרים ארוכי טווח.
בן-ציון וינר: אני לא יכול כל שנה להתחנן למחקר של עשר שנים ולבוא ולהציג את העסק מחדש.
בן-ציון וינר: אם המחקר לוקח עשר שנים, שפעם אחת יענו אותי עד זוב דם.
בן-ציון וינר: אם יאשרו, שיאשרו לי את זה לעשר שנים.
בן-ציון וינר: הוזכרו קודם שתי תרופות שאושרו ונסעו לחו"ל.
בן-ציון וינר: שתיהן הוצעו לתעשייה ישראלית והתעשייה הישראלית לא יכלה לשאת בהוצאות.
אילן פלד: נוצר פה הרושם דרך כל מיני דברים שנאמרו כאן שכאילו הבעיה היא שרק תביאו את הכסף והכל יהיה בסדר.
אילן פלד: אני רוצה להוריד אתכם למציאות.
אילן פלד: המציאות הראשונה היא תוכנית מגנט.
אילן פלד: תוכנית מגנט היא תוכנית שמטפלת בדיוק ברובד הזה שנקרא התשתית הטכנולוגית בתעשייה הישראלית וזאת תוך כדי שיתוף פעולה בין אקדמיה לתעשייה.
אילן פלד: בשלוש השנים האחרונות לא הוגשה אף בקשה, אף הצעה, אף התארגנות בנושא ביוטכנולוגיה למרות מאמצי הרבים.
אילן פלד: ביוטכנולוגיה בחקלאות צמחית.
אילן פלד: היה איזשהו קצה של רעיון, אמרנו שנרוץ קדימה, אבל לא מצליחים לגייס כוחות לעניין הזה.
אילן פלד: הצליחו לגייס שתיים וחצי חברות במאמצים עילאיים ויש מספיק.
אילן פלד: הדבר האחרון זה ביו-אינפורמטיקה ואני מקווה שהניסיון מחר יצליח.
אילן פלד: מחר אנחנו עושים איזשהו מפגש שתוכנן מקדמת דנא, מפגש עם כל בעלי העניין לראות איך מעגנים משאבים ויכולות ויוצרים איזשהו קטע משותף לכולם.
אילן פלד: אני בטוח שמחר כולם יצאו מרוצים מהפגישה ואני מאוד מקווה שיהיו לזה בסוף תוצאות.
אילן פלד: אנחנו מהצד של הממשלה, אנחנו לא יכולים להקים תעשייה, אנחנו לא יכולים לעבוד במקום התעשייה, אבל אנחנו יכולים להציע את הכלים כדי להתקדם כמה שיותר מהר.
אילן פלד: משהו שישמש כחומר למחשבה.
אילן פלד: החברה המובילה במדינת ישראל לביוטכנולוגיה, הזכירו כאן את החברה קומפיוג'ן.
אילן פלד: החברה התחילה כחברת חממה בשדה בוקר.
אילן פלד: היא עברה דירה לפתח-תקווה והיום היא בתל-אביב כי התנאים שמועדפים שם קיימים.
אילן פלד: זה חומר למחשבה.
ליאור מעיין: מהראיה שלנו ואולי אנחנו אומרים משהו שלא מצפים מאתנו לומר, היכולת להצליח תלויה במסה קריטית ומסה קריטית להערכתנו לא תבוא מפיזור לעשרות יזמויות קטנות אלא הכוונה שלנו להביא חברות פרמצפטיות גדולות.
ליאור מעיין: דיברו כאן על הצורך וכאן יש מקום ליזמות ממלכתית, ממשלתית, כדי להקל או למשוך חברות פרמצפטיות גדולות מהעולם.
ליאור מעיין: אנחנו ממוקמים בתל-אביב ואכן התחלנו בשדה בוקר.
ליאור מעיין: אחרי כשנתיים עברנו לפתח-תקווה ורובנו גרים כמובן באזור המרכז.
ליאור מעיין: אגב, לנו חסר כוח אדם.
ליאור מעיין: דובר פה על ההכשרה הטכנולוגית ואנחנו מגייסים את כוח האדם שלנו מכל מקום שאפשר.
ליאור מעיין: אנחנו תופסים אנשים עוד בשלבי דוקטורט באוניברסיטאות ואפילו בסנט פיטרבורג או בפריס ישירות אנחנו אוספים אותם לארץ כי חסר כאן כוח אדם, למרות שיש כאן את הפוטנציאל.
ליאור מעיין: הכשרה מדעית בשני התחומים, גם מדעי החיים וגם מדעי הטבע, היא חזרה מאוד בארץ ועל זה אין עוררין.
ליאור מעיין: התחושה שלנו היא שאין יכולת אפילו לנו לעשות את הפריצה בלי שותף, גם בלי מדיניות הצהרתית וגם מעשית מכל מיני סוגים כדי לקחת דבר כזה ולאחד אותו עם כמה פרוייקטים ייחודיים בארץ.
ליאור מעיין: זה יכול להיות גם בפריפריה, אין לנו שום התנגדות לכך.
אליעזר כהן: אני רוצה לציין נקודה מאוד מאוד חשובה.
אליעזר כהן: אני מתפעל מהעובדה שאנחנו נמצאים במצב הפוך ממה שהנשיא קנדי עשה בזמנו כשהוא החליט להטיס את האדם לירח.
אליעזר כהן: כמעט כל אחד מכם מדבר על דבר שהוא פי כמה וכמה יותר גדול מהטיסה לירח.
אליעזר כהן: יש פה כמה פריצות מדהימות ואני יושב נפעם מול חבורת מדענים כזו ואני שואל את עצמי למה מדברים כאן על תפר וכשל ועל בין לבין.
אליעזר כהן: חסרים לנו שני דברים ואני רוצה להמליץ עליהם בפניך גבירתי היושבת-ראש.
אליעזר כהן: עצם המפגש הזה בעצמו הוא מדהים.
אליעזר כהן: חסרה לנו מנהיגות ומהירות.
אליעזר כהן: לוח זמנים.
אליעזר כהן: מישהו כאן צריך להוביל את הדברים האלה.
אליעזר כהן: מישהו צריך להיות בעל בית.
אליעזר כהן: בעיני המדען הראשי הוא שר המדע.
אליעזר כהן: יש פה בין-תחומיות עצומה.
אליעזר כהן: יושבת-ראש הוועדה כינסה את הפורום הנכבד ביותר הזה והיא עשתה מעשה נפלא.
אליעזר כהן: אנחנו צריכים לראות את הפגישה הזו כשנת מכינה וצריך להעלות אותנו כיתה לממשלה ולומר לראש-הממשלה ולשר המדע שייקחו את העניינים לידיהם ותתחילו לנהל אותם.
אליעזר כהן: גבירתי המדענית, השר שלך, אני קצת מכיר אותו, הוא ישמח להיות מנהיג לעניין כזה והוא צריך לאסוף אתה אחרים שנוגעים בדבר.
אליעזר כהן: יש כאן בין-תחומיות עצומה, יש כאן כשלים ותפרים ומישהו צריך לתפור את התפרים ולעבור את הכשלים האלה.
אליעזר כהן: מדובר בנושא הרבה יותר מדי חשוב מכדי שנעבור לסדר היום.
אליעזר כהן: בלי יותר מדי ציונות, זה העתיד של המדינה.
ענת מאור: אני רוצה לומר מיד בפתח הסיכום שהעבודה תהיה משותפת של כולנו ולאורך כל הזמן.
ענת מאור: זאת אומרת, לא אתם תזרקו לנו את הכדור ותלכו לנוח, ואנחנו נזרוק לכם ולהפך.
ענת מאור: הדבר הראשון שאני רוצה לברך עליו הוא שאנחנו נמצאים בצרה טובה.
ענת מאור: זאת אומרת, יש לנו ידע, יש הון אנושי, יש יזמות, אבל כולם מרגישים שיש פה כשלים ואיזושהי החמצה.
ענת מאור: אנחנו נפנה גם דרך התקשורת וגם אתם צריכים לפעול כדי לשים את זה על סדר היום הלאומי באופן גבוה יותר.
ענת מאור: אני מבקשת שהמטרה הזו תיעשה במשותף.
ענת מאור: זה צריך להיעשות עכשיו כי עכשיו מתחילם לדון בתקציב 2001.
ענת מאור: כיושבת-ראש ועדת המדע אני מבקשת להכין מכתב לראש-הממשלה, לשר האוצר ולשרים הנוגעים בדבר, וגם אתם צריכים בו-זמנית לעשות שני דברים: לכתוב גם על הרעיון עצמו, על הקונספציה, על החשיבות וכולי, וגם התרגום התקציבי או מהלכים אחרים.
ענת מאור: אל תעבירו רק לפוליטיקאים.
ענת מאור: אין מנדט להתעייף, אלא כל שנה צריכים לעשות זאת ובעיתוי הנכון ובתדירות הנכונה.
ענת מאור: עכשיו זה העיתוי כי כנס קיסריה הוא בעוד שבועיים.
ענת מאור: מה שלא נכנס לדיון ביוני-יולי, דינו יפה רק לשנת 2002.
ענת מאור: זה הדבר הכי חשוב עכשיו עוד פעם לכתוב ולשלוח תזכירים שלא יהיו ארוכים מדי אלא שיאמרו מה הרעיונות ומה התביעה התקציבית או שינוי בקונספציות.
ענת מאור: אני מציעה שהמכתבים האלה יצאו אל השרים הנוגעים בדבר.
ענת מאור: יושבים שלושה מדענים ראשיים של משרדי ממשלה ואני מבקשת להעביר את רוח הדברים.
ענת מאור: אני רוצה לומר לכם שאנחנו מבחינת ועדה עשינו שני דברים.
ענת מאור: הנהגנו את יום המדע הבינלאומי.
ענת מאור: יום המדע בארץ התקיים ב13- במרץ ומעתה ואילך זה יהיה יום קבוע אחת לשנה.
ענת מאור: היוזמה באה מהכנסת על-ידי קודמיי, הביצוע התחיל פה ומיד חבר למשרד המדע, הנשיא ארח אותנו.
ענת מאור: אני חושבת שזה חלק מהמודעות של מחקר, של פיתוח, של מדע.
ענת מאור: אלה לא רק הצהרות אלא ליצור את המודעות כולל החינוך.
ענת מאור: אני באמת מקווה שמשרד המדע יעשה זאת באופן גדול יותר בשנה הבאה יחד עם הוועדה שלנו.
ענת מאור: אנחנו חשפנו את הבעיה שצריך להעלות את אחוז התקציב למו"פ ובכלל כי הרבה משרדים אמרו שאין מה לחלק עוגה שלא קיימת.
ענת מאור: יש פה את החלוקה הפנימית, כמה הולך לכל מדען ראשי של כל משרד.
ענת מאור: אנחנו לא שופטים.
ענת מאור: זה חלק מהכוח ומהעוצמות.
ענת מאור: אני מזכירה לכל המדענים להעביר את הנושא לשרים.
ענת מאור: זה הזמן להיאבק בכל משרד.
ענת מאור: אני פונה למשרדים השונים להיאבק על הגדלת התקציב למו"פ כבר עכשיו וגם אנחנו כועדה נעשה זאת.
ענת מאור: יש לנו דיון ב19- בחודש עם משרד המדע על הקונספציה הכללית, גם בעקבות דוח מבקר המדינה, גם בעקבות הנושא הוועדה הכלכלית שראש-הממשלה שם לעצמו והיא הסבה את תשומת הלב שבלי תשתיות ובלי מו"פ אי-אפשר לצעוד קדימה.
ענת מאור: זה לגבי העניין התקציבי והתפיסה כולה.
ענת מאור: אני רוצה לציין שאנחנו לא נוכל לחרוץ בוויכוח כמה בארץ וכמה בחו"ל.
ענת מאור: אנחנו נותנים גיבוי לגישה שיותר בארץ עם שיתוף בינלאומי.
ענת מאור: אנחנו נשמע מהמדען הראשי של משרד התעשייה אחרי איזושהי תקופה מה הם בדקו בנושא הזה.
ענת מאור: בתוך הארץ אנחנו שמים את הדגש על הפריפריה.
ענת מאור: זה לא אומר שזה לא יהיה במרכז, אבל השמונה אחוז לא מקובל עלי.
ענת מאור: צריך הרבה יותר.
ענת מאור: אני מבינה שגם באופן מושכל מדברים בנושא הביוטכנולוגיה על בן-גוריון כמרכז ועל התוכנית שבעצם הוגשה ופותחה על-ידי משרד התעשייה והיא בשלבי ביצוע.
ענת מאור: הוועדה עומדת לרשות
ענת מאור: כם על-מנת ללחוץ, להגיש שאילתות וכולי.
ענת מאור: אני מבקשת שהדרישה תועבר לשר הבריאות וגם מכתב מטעמנו אל השר שיתבע את כל מה שהעליתם בתוך משרד הבריאות, גם את חלקו של המחקר בכלל מתקציב המשרד וגם את הנושא של המכון וכולי.
ענת מאור: כאן ההזדמנות לומר במה יכולה לעזור הוועדה.
ענת מאור: אנחנו רשות מפקחת ולא נחליף את הרשות המבצעת.
ענת מאור: היינו עושים את זה די בשמחה ברמה האישית אולי, אבל אנחנו בעולם פוליטי.
ענת מאור: יש לנו סמכות של פיקוח, של תזכורת, של הגשת שאילתות.
ענת מאור: אתם צריכים להכין את הדברים כשהם לעוסים.
ענת מאור: זאת אומרת, מעבירים לנו חומר, אפשר גם באופן חסוי, ואפשר להגיש שאילתא לשר בנושא מסוים וכולי.
ענת מאור: נצלו זאת.
ענת מאור: לגבי הוועדה המקצועית, אני חושבת שנסתפק בתשובה של המדען הראשי של משרד התעשייה.
ענת מאור: אנחנו פונים למשרד התעשייה בבקשה שלא יבטל ועדות קודמות והמלצות קודמות.
ענת מאור: זאת אומרת, לא להתחיל לברוא את הגלגל מחדש.
ענת מאור: זו פנייה שלנו בשם הוועדה.
ענת מאור: שנית, אנחנו מבקשים שזה יהיה קצוב בזמן.
ענת מאור: שלישית, שזה לא יהיה במקום הדברים שכבר נמצאים בתוכניות ובצנרת ושזה לא יהיה תירוץ לעכב את הכל.
ענת מאור: נדמה לי שזה מה שאפשר לסכם במצב שנוצר.
ענת מאור: אין טעם עכשיו לפנות בבקשה לביטול הוועדה וכולי.
ענת מאור: אם מדברים על הזמנת חברה חיצונית אני מבקשת להגביל בזמן, לא לבטל דברים קודמים ולא לעכב ביצוע של דברים אחרים.
ענת מאור: עלה הנושא של קרנות הון סיכון.
ענת מאור: אני פונה אליכם כי אלה דברים שלא קשורים בהחלטות.
ענת מאור: גם המפגש הזה וגם המפגש שיהיה מחר הוא על-מנת לבדוק איך אפשר להתיר צוואר בקבוק, איך אפשר לעשות יותר שיתוף פעולה.
ענת מאור: אני לא השתכנעתי למרות ההכרח שהממשלה תעזור בשלב זה בתמיכה, בהון סיכון או בגיוס חברות בחו"ל, שצריך להוריד על הסף את הנושא של פנייה לקרנות הון סיכון.
ענת מאור: לא הוזכר הנושא האזורי ובכל-זאת אני בתקווה פוליטית עכשיו כשאנחנו עומדים בפני פריצות דרך בין עם השכנים הפלשתינאים ונקווה שגם בצפון לא תהיה רק נסיגה אלא גם התקדמות.
ענת מאור: השאלה אם יש עשייה ומחשבות בכיוון הזה, כולל ירדן ומצרים.
ענת מאור: זה גם כיוון שצריך להיות באג'נדה הציבורית של כולנו.
ענת מאור: אני מברכת את מנכ"ל משרד המדע שנמצא אתנו ואת המדענית הראשית של משרד המדע.
ענת מאור: אנחנו מצטערים מאוד על כך שהשר לא נמצא בישיבה ואני רוצה להסב את תשומת לבכם שהוועדה טרם ישבה אתו.
ענת מאור: אני מקווה שהמשרד ידאג שאחרי הסיכום שלנו היום ולאחר שנקבל תשובות, נוכל להיפגש עם השר.
ענת מאור: אני מבקשת כדבר ראשון להתעדכן על-ידי המשרד שיאמר לנו מה עומד היום בנושא של הקמת הוועדה, האם היא גובשה סופית, מה לוח הזמנים לעבודתה ואיך הדברים נראים.
ענת מאור: אין מחלוקת על כך שהנושא היה בפיגור, כך שמיותר לדבר על דברים שעברו.
ענת מאור: הנקודה הנוספת שאני מבקשת לדעת היא לגבי התקציב.
ענת מאור: אני מבקשת אדוני המנכ"ל, ואני מקווה שתעבירו זאת לשר, לומר לך שלשרים יש הרבה תפקידים.
ענת מאור: אין ספק שאחד התפקידים הראשיים הוא להשיג את המרב בשלבי הדיון על התקציב.
ענת מאור: הוועדה שבראשותי – ואני מדברת רק על הזמן האחרון – קיימה את יום המדע בשיתוף פעולה אתכם ודיברנו על חשיבות המדע, המחקר והפיתוח, וכולנו יודעים את הגרף היורד בתקציב משרד המדע שהיה משנת 1997 ועד היום.
ענת מאור: השאלה היא מה התוכניות שלכם, מה המשאבים, מה המעשים שייעשו לקראת התקציב הנוכחי.
ענת מאור: אני אשמח מאוד לשמוע גם מספרים ושתאמרו לנו מהי התביעה שלכם לתקציב, האם התביעה שלכם היא להכפלה, האם להגדלה בחמישים אחוז, מה הרציונל ואיך עובדים על זה.
ענת מאור: ברור שהוועדה תיתן כתף ועזרה.
ענת מאור: ביום המדע הבינלאומי שמנו את הנושא על סדר היום.
ענת מאור: כל הפיתוח, במיוחד זה היישומי והמחקרי, הוא פחות במשרד המדע אלא יותר במשרד התעשייה והמסחר.
ענת מאור: הישיבה הקודמת דנה בביוטכנולוגיה בפרט, יום אחרי כן ראיתי הצהרות בעיתונות על מדיניות זו או אחרת והיינו רוצים לשמוע גם על יחסי הגומלין בין שני המשרדים בנושא המחקר הבסיסי והמחקר היישומי והשוטף וגם על תוכניות או כוונות גם אישיות שלך.
ענת מאור: מי שלא מכיר, מר ורניה, המדען הראשי של משרד התעשייה והמסחר.
ענת מאור: בישיבה הקודמת איחלנו לך הצלחה.
12961: אנחנו הולכים לבקש בשנה הבאה הגדלה מאוד רצינית בתקציב משרד המדע.
12961: אם את רוצה, אני אוכל להעביר לך בדיוק את הפירוט וכן הלאה.
12961: בכל מקרה אנחנו דורשים הגדלה משמעותית בפעילויות השונות של המשרד, מתוך כך שהירידה הזאת אומרת שבהדרגה יתחסלו הדברים שאנחנו עושים ובעיקר הפעילות המחקרית של המשרד שתיעלם ותלך.
12961: דברים אחרים עוד איכשהו, מחויבויות קיימות במה שנוגע לקשרי החוץ המדעיים שלנו, הסכמי מדע וכן הלאה, זה עוד יימשך קצת, אבל המחקרים יישחקו וזה גם מה שקרה השנה, שהם נשחקו.
חגית מסר-ירון: 1.
חגית מסר-ירון: פרוייקטים של מחקר רב-תחומיים ורב-מוסדיים.
חגית מסר-ירון: 3.
חגית מסר-ירון: תמיכה בציוד תשתית מחקרית למדע שיאפשר את החלק התשתיתי שהמנכ"ל התייחס אליו.
חגית מסר-ירון: אפשר להתחיל או מהבסיס או מהקודקוד, אבל אני אתחיל דווקא מלמעלה.
חגית מסר-ירון: אנחנו הקמנו מחדש את ועדת ההיגוי לתשתיות, מה שהיה פעם ועדת העל שחרמונה שורק עומדת בראשה – היא הייתה כאן בישיבה הקודמת - והוועדה הזאת עוסקת בעיצוב מדיניות המחקר והפיתוח של המשרד עצמו, תוכנית התשתיות שהזכרנו אותה קודם שהתחילה בשנת 1995 ובודקים מה עוד רלוונטי לגביה, מה לא, עושים איזשהו עדכון של זה.
ענת מאור: אני מבינה שעד 31 באוקטובר הממשלה צריכה לסיים את הדיונים ולכן היא מתחילה בהם בסביבות אוגוסט.
ענת מאור: אנחנו בלחץ זמנים.