GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: צריך להוריד את המילה DNA ולכתוב: לא תילקח דגימה מאדם לשם עריכת בדיקה גנטית.
ד"ר אהרון צוקרט: צריך לכתוב "דגימת DNA מזהה" וזהו זה, כי זאת ההגדרה.
מאיר שטרית: מה קורה עם הבלתי מזוהה?
ד"ר אהרון צוקרט: עם הבלתי מזוהה אין לך בעיה.
עו"ד רם אפשטיין: אני צופה מטעם לשכת עורכי הדין.
עו"ד רם אפשטיין: אנחנו עוסקים הרבה בהגדרות והן לא התוכן.
עו"ד רם אפשטיין: אם היינו הולכים ועוסקים בסעיפים המהותיים ואחר כך חוזרים להגדרות אחורה, היינו חוסכים לנו הרבה זמן.
מאיר שטרית: את זה עשינו בקריאה הראשונה ואני לא חוזר על כל התהליך מאפס.
עו"ד גלי בן-אור: חבר הכנסת שטרית, הוא צודק.
עו"ד גלי בן-אור: ההגדרות הן תלויות תוכן ולכן ככל שנשנה משהו בתוכן, ממילא נעדכן את ההגדרות.
עו"ד רם אפשטיין: למה לא להתחיל מהתוכן?
מאיר שטרית: עשינו את זה בקריאה הראשונה וזה כבר סוף החוק.
ד"ר אהרון צוקרט: בהגדרות לבדיקת מחקר כתוב "מחקר הטעון אישור ועדת הלסינקי" וסעיף 3(ג) מוציא את העוקץ מהטעון מכיוון שהוא אומר: "לא תיערך בדיקה גנטית במסגרת מחקר הטעון אישור על פי תקנות.
ד"ר אהרון צוקרט: ..
ד"ר אהרון צוקרט: אלא אם הוא אושר כדין".
ד"ר אהרון צוקרט: אין טעם בשינוי כי אין הבדל בין טעון אישור לבין קיבל אישור, ברגע שסעיף 3(ג) חל.
עו"ד עדנה הראל: זה חוזר להגדרה הראשונה שלי.
עו"ד עדנה הראל: מאד חשוב שבדיקות המחקר שעליהן חל החוק הזה, יהיו רלוונטיות למחקרים שזקוקים לאישור ועדת הלסינקי, זאת אומרת למחקרים שהם בפריפריה הזאת ולא למחקרים כלשהם אחרים.
פרופ' אריאלה אופנהיים: למחקרים גנטיים שלא קשורים לוועדת הלסינקי.
ד"ר אהרון צוקרט: אבל את כן זקוקה לאישור ועדת הלסינקי כדי לקחת דגימת שתן מאדם או דגימת דם מאדם לצורך מחקר.
ד"ר יאיר דגני: לצורך מטרות לא רפואיות החוק שהולך להיות מוכן לא חל וזאת הבעיה.
ד"ר יאיר דגני: החוק מצומצם אך ורק לניסויים רפואיים ולא למחקרים שאינם ניסויים רפואיים.
עו"ד גיל איכבום: נאמר: "לא תילקח דגימת DNA מזהה מאדם".
עו"ד גיל איכבום: המילה "מאדם" מיותרת כי דגימת DNA מגדירה אדם בכל מקרה.
עו"ד גיל איכבום: כתוב: דגימת DNA – דגימה ביולוגית של אדם.
מאיר שטרית: אבל דגימת DNA לא מגדירה אדם בהכרח.
מאיר שטרית: עזבו את הניסוח העברי.
מאיר שטרית: העברית היא לא מה שחשוב פה.
מאיר שטרית: יש לך הערות לתוכן?
מאיר שטרית: חברים, אני בפירוש לא רוצה לנהל דיון משפטי והתערבתי מעט מאד בניסוחים.
מאיר שטרית: היועצים המשפטיים ישבו על זה ואני סומך על הניסוח שלהם.
מאיר שטרית: אם הייתי צריך לנסח את זה בעברית הייתי מנסח את זה במילים פשוטות כדי שאנשים יבינו.
עו"ד יוסף הלוי: באשר לבדיקה מזהה או לא מזהה, המידע הגנטי הוא התבנית שמאוחר יותר אנחנו משתמשים בה והתוצאה תהיה שחברות הביטוח לדוגמה, אבל לאו דווקא, לא יוכלו להשתמש בה גם למחקרים.
עו"ד יוסף הלוי: הגדרת מידע גנטי – מידע הנובע מבדיקה גנטית, לאו דווקא מזוהה.
מאיר שטרית: בהתייחס לחוק הזה בלבד.
עו"ד יוסף הלוי: כשחברת הביטוח תרצה להסתמך על מידע גנטי שהוא מחקר, היא לא תוכל להסתמך כי בסעיף 28 כתוב: "לא יבקש לבטח מבוטח מידע גנטי".
מאיר שטרית: מידע גנטי של אדם, מידע מזהה.
עו"ד יוסף הלוי: לא, לא כתוב מזהה.
מאיר שטרית: אנחנו נגיע לזה.
מאיר שטרית: זאת בדיקה של אדם ואתה מבטח אדם.
עו"ד יוסף הלוי: לדעתי ההגדרה של מידע גנטי רחבה מדי וכוללת לאו דווקא מזהה.
עו"ד יוסף הלוי: לא עברתי על כל החוק אבל אני חושב שיש כאן תקלה, כי בכל פעם שהחוק מתייחס למידע גנטי הוא תופס לאו דווקא אדם מסוים אלא תופס בכלל.
מאיר שטרית: הכותרת הראשית של החוק היא: הגנה על מידע גנטי פרטי של אדם.
ד"ר יאיר דגני: בנוסח הקודם זה היה כתוב אבל שינית את הכותרת.
מאיר שטרית: אולי צריך להוסיף את המילה פרטי.
עו"ד גלי בן-אור: מכיוון שחלק מהנוכחים לא היו בכל הדיונים אני אציין שדנו בנושא של המידע הגנטי.
עו"ד גלי בן-אור: אחת העמדות שהוצגה בפני הוועדה היתה שמידע גנטי הוא מידע, ככל שהוא נוגע לאדם מסוים, יש לו זכות לפרטיות לגביו אבל המידע הזה הוא לא בהכרח מידע פרטי שלו, כי זה מידע שמשותף לו עם בני משפחתו ועם כל יתר בני האנושות.
עו"ד גלי בן-אור: יכול להיות שיש לו קשרים או מחוייבויות שדיברנו עליהם בעבר ולכן אנחנו לא רואים מידע גנטי כמידע פרטי.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו רואים את זה כמידע שיש לגביו זכות לפרטיות.
עו"ד גלי בן-אור: הכוונה של החוק היא להגן על הפרטיות של הנבדק.
מאיר שטרית: הצעת חוק הגנה על מידע גנטי מזהה.
עו"ד גלי בן-אור: אנחנו צריכים לסייג את זה כדי שזה יהיה ברור אבל אנחנו לא צריכים לקרוא לזה מידע גנטי פרטי.
מאיר שטרית: אולי הגנה על פרטיות המידע הגנטי.
ד"ר בועז לב: הגנה על מידע גנטי מזהה.
מאיר שטרית: כתוב: "מטרתו של חוק זה להסדיר עריכת בדיקות גנטיות ומתן ייעוץ גנטי ולהגן על המידע הגנטי ועל זכות הנבדק לפרטיות לגביו, והכל בלי לפגוע באיכות הטיפול הרפואי ובקידום הרפואה".
מאיר שטרית: זה כן מכוסה.
עו"ד יוסף הלוי: המושג מידע גנטי לאו דווקא מידע גנטי מזוהה.
עו"ד גלי בן-אור: מידע גנטי זה מידע שנובע מבדיקה גנטית מזוהה.
פרופ' דוד הד: פרוייקט הגנום האנושי הוא מידע גנטי שאנחנו לא רוצים להגן עליו.
ד"ר יאיר דגני: למה לא לכתוב: חוק הגנת פרטיות מידע גנטי מזהה.
ד"ר זלינה בן-גרשון: מה זה מידע גנטי מזהה?
ד"ר זלינה בן-גרשון: העובדה שיש לך מוטציה לגן מסוים תהיה עובדה שמזהה אותך?
ד"ר בועז לב: לא, זה שאפשר לקשור קשר אחד לאחד בין המידע לבין פרט מסוים.
פרופ' שמריהו הוז: יש לי חשש גדול.
פרופ' שמריהו הוז: בכל האוניברסיטאות ובכל המקומות נערכים אין סוף מחקרים גנטיים.
פרופ' שמריהו הוז: במעבדת סטודנטים, לדוגמה, הם עובדים כל הזמן עם דגימות DNA הומני.
מאיר שטרית: הם לא מזוהים.
פרופ' שמריהו הוז: אינני יודע אם זה מזוהה או לא.
מאיר שטרית: אסור להם לעשות בדיקה מזוהה.
פרופ' שמריהו הוז: אם נמצא שם מישהו שרשאי לקחת דגימת דם מסטודנטים מאותו מקום...
פרופ' שמריהו הוז: המקרה הקלאסי הוא שתראה סטודנטים הולכים לשירותים עם צנצנות וחוזרים עם דוגמת שתן שלהם.
מאיר שטרית: סליחה, יש לזה התייחסות.
מאיר שטרית: יש בחוק הזה פרק מיוחד שמיועד לבדיקות מחקר ומה שאתה אומר זה בדיקת מחקר.
פרופ' שמריהו הוז: לא, זאת ההוראה ואני מתכוון למטרת החוק.
פרופ' שמריהו הוז: אם אפשר היה לנסח את מטרת החוק קצת אחרת - -
מאיר שטרית: לא, מטרת החוק מנוסחת יפה מאד.
מאיר שטרית: במקרה של מחקר, כשאדם נותן דגימה בהסכמה לבדיקה גנטית אין מיגבלה.
מאיר שטרית: סטודנטים יכולים לקחת חתיכה מהכבד אחד לשני אם הם רוצים ואני לא מתערב.
פרופ' שמריהו הוז: עד עכשיו זה לא כתוב כך.
מאיר שטרית: כך זה כתוב.
פרופ' דוד הד: יש לי הצעה סגנונית לפתרון הבעיה.
פרופ' דוד הד: לדעתי שמה של הצעת החוק צריך להישאר כפי שהוא ובלי להוסיף את המילה מזהה כי זה מאד מסורבל ומכוער, אבל להכניס בסעיף 1 את המילה מזהה אחרי המילים "ולהגן על המידע הגנטי".
מאיר שטרית: קיבלתי.
עו"ד בועז אורן: רציתי להפנות את תשומת הלב לאמנה האירופית שעוסקת בנושא הזה.
מאיר שטרית: אני מודע לאמנה האירופית.
עו"ד בועז אורן: אמנם ישראל לא חתמה עליה.
עו"ד בועז אורן: שם אין איזון בין הזכות לפרטיות לבין הנושא של בדיקות DNA.
עו"ד בועז אורן: שם אומרים בצורה חד משמעית שהזכות לפרטיות גוברת.
מאיר שטרית: נכון וזאת מגמת החוק שלי.
מאיר שטרית: בניגוד לשמועות, דווקא האמנה האירופית אומרת את זה בצורה מפורשת ביותר.
מאיר שטרית: לסעיף 3 יש עוד הערות למישהו?
עו"ד אהוד אלפסי: כן.
עו"ד אהוד אלפסי: סעיף 3(ג) הוא מיותר כי הוא קובע שאסור לעשות משהו במסגרת מחקר שצריך הלסינקי אלא אם קיבלת את אישור הלסינקי.
עו"ד גלי בן-אור: הרעיון היה לנעול את זה משני הכיוונים.
מאיר שטרית: מה אכפת לי שזה יחוזק יותר?
מאיר שטרית: יהיו עוד כמה מילים בספר החוקים, לא נורא.
מאיר שטרית: עוד הערות לסעיף 3?
מאיר שטרית: אם כן סעיף 3 מאושר.
מאיר שטרית: אנחנו עוברים לסעיף 4.
נעמי חזן: סליחה, מי אמר שהוא מאושר?
מאיר שטרית: את רוצה להצביע נגד?
מאיר שטרית: לא ראיתי אותך נכנסת, אני מצטער.
נעמי חזן: אני רוצה לבקש רוויזיה.
מאיר שטרית: על מה?
נעמי חזן: אני לא יודעת מה קורה פה, אבל משום שיושבת ראש הוועדה ברגע זה לא נמצאת ואני ממלאת את מקומה ויש פה שני חברי כנסת.
מאיר שטרית: את רוצה שאני אביא עוד שני חברי כנסת שיצביעו איתי?
מאיר שטרית: אנחנו לא משחקים פה פוליטיקה.
נעמי חזן: נכון, משום שזה חוק רציני מאד.
מאיר שטרית: סליחה, גברתי, עם כל הכבוד אני רוצה לומר שאם עושים פוליטיקה אני יודע לעשות את זה יותר טוב.
מאיר שטרית: אני לא משחק פה בפוליטיקה אלא דנים לגופו של עניין.
מאיר שטרית: את לא יודעת במה מדובר, את נכנסת באמצע ומבקשת רוויזיה.
מאיר שטרית: זה לא רציני, נעמי, עם כל הכבוד.
מאיר שטרית: אני מאד מעריך אותך אבל זאת לא גישה חינוכית.
נעמי חזן: הצבעתי נגד הסעיף האחרון.
מאיר שטרית: למה את מתנגדת?
מאיר שטרית: עוד לא הצבעתי על שום דבר.
מאיר שטרית: אמרתי שהסעיף מאושר כי אנחנו לא נפתח את הסעיף כל פעם מחדש.
מאיר שטרית: אין הצבעות היום, אני לא מצביע היום על הסעיפים.
מאיר שטרית: אני מתפלא.
מאיר שטרית: ענת, את הלכת לגייס אותה בשביל לבקש רוויזיה?
נעמי חזן: לא, לא, היא לא הלכה.
ענת לוי: אני פשוט המומה.
מאיר שטרית: אני שואל, מותר לי לשאול.
נעמי חזן: היא לא יצאה ולא דיברה.
ענת לוי: אין לי מושג על מה אתה מדבר.
מאיר שטרית: אני רק שואל אותך.
ענת לוי: אני מוחה על כך שאתה בכלל מטיל ספק ביושר שלי.
מאיר שטרית: שאלתי אותך.
מאיר שטרית: יכולת להגיד לי לא ובזה נגמר העניין.
נעמי חזן: חבר הכנסת שטרית, אני לא דיברתי עם ענת במשך שבועיים.
נעמי חזן: נכנסתי ביוזמתי כי ענת אחרת לא היתה פה היום, נבצר ממנה.
מאיר שטרית: אבל ענת מאור ביקשה ממני להחליף אותה ואמרתי את זה בתחילת הישיבה.
נעמי חזן: תמשוך מהפרוטוקול מה שנאמר.
מאיר שטרית: שאלתי אותה, לא האשמתי אותה בשום דבר.
מאיר שטרית: שאלתי אם ענת הזעיקה אותך, זה הכל.
ענת לוי: אני לא אעשה את זה לעולם.
נעמי חזן: תסביר לי את הפרוצדורה ואני אשחרר אתכם מנוכחותי.
מאיר שטרית: הפרוצדורה פשוטה.
מאיר שטרית: לא נהוג שחבר כנסת נכנס לישיבה ומבקש רוויזיה כאשר הוא לא יודע בכלל במה מדובר.
מאיר שטרית: תשבי בדיון, תשתתפי ותבקשי רוויזיה על מה שאת רוצה.
מאיר שטרית: אני לא עושה פה שום פוליטיקה, זה לא עניין פוליטי בכלל.
נעמי חזן: לא תהיינה הצבעות היום?
מאיר שטרית: אין היום הצבעות.
מאיר שטרית: אני עובר על החוקים כדי לא לפתוח את הסעיפים מחדש.
מאיר שטרית: לכן אני אומר שאושר הנוסח שסיכמנו עליו, אחרי ששמענו את כל ההערות.
נעמי חזן: אני רוצה לוודא שלא יהיו היום הצבעות.
מאיר שטרית: מבחינתי את יכולה ללכת.
מאיר שטרית: לא מקבלים פה שום דבר במחטפים.
מאיר שטרית: אני לא עושה מחטפים ואם הייתי רוצה לעשות מחטפים, החוק הזה היה עובר כבר לפני שנתיים.
מאיר שטרית: בעיניי זאת התנהגות לא ראויה ואני חושב שהדיון בחוק הזה הוא אחד הדיונים הרציניים ביותר שנעשו בכלל בכנסת.
תמיר שאנן: סימן ב' – רישוי – תנאים לרשיון למעבדה לבדיקות גנטיות – המנהל רשאי לתת רשיון למעבדה רפואית ללקיחת דגימות DNA ולעריכת בדיקות גנטיות, בתנאים שיקבע, אם ראה שנתקיימו כל אלה: המבקש הוא תושב ישראל או תאגיד הרשום בישראל.
תמיר שאנן: המבקש הוא בעל מקום ומיכשור מתאימים ואמצעים אחרים לעריכת בדיקות גנטיות, כפי שקבע השר.
תמיר שאנן: המבקש ומנהל המעבדה המיועד לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי שיינתן לו רשיון.
תמיר שאנן: מנהל המעבדה המיועד הוא רופא גנטיקאי או גנטיקאי קליני שקיבל היתר מהמנהל לפי תקנות מעבדות רפואיות.
תמיר שאנן: עובדי הצוות המקצועי קיבלו הכרה לפי תקנות מעבדות רפואיות.
מאיר שטרית: מחקנו את כל הסיפא של סעיף 5.
עו"ד גלי בן-אור: והחלפנו את הנוסח שהיה שם קודם.
ד"ר אהרון צוקרט: לא צריך להוסיף אחרי "בדיקת DNA" את המילה מזהה?
עו"ד עדנה הראל: או לכל הפחות בדיקת DNA לשם עריכת בדיקה גנטית.
עו"ד עמנואל וייזר: אני חוזר ומציע, פשוט כדי לא להיתקל בזה שוב, לציין שהחוק חל רק על דגימות מזהות.
מאיר שטרית: אתם לא רוצים ליצור מצב שבו אתם נותנים רישוי לבדיקות DNA לא מזהות?
עו"ד עדנה הראל: לא.
מאיר שטרית: משרד הבריאות צריך רישוי כזה או לא צריך רישוי כזה?
מאיר שטרית: מותר לי לפתוח באופן פרטי מכון לבדיקות גנטיות?
ד"ר אהרון צוקרט: רק אם אתה צריך הלסינקי.
מאיר שטרית: השאלה שלי היא האם מותר לי לפתוח מכון גנטי פרטי, לעשות בדיקות רפואיות פרטיות לא מזהות?
מאיר שטרית: האם אני צריך רשיון לזה?
מאיר שטרית: לפי מה שאתה אומר לא צריך רשיון לזה.
ד"ר אהרון צוקרט: מותר לך.
מאיר שטרית: זאת אומרת שאני יכול לפתוח מכון לבדיקות גנטיות ולהתחיל לאסוף דגימות מכל מיני אוכלוסיות שאני רוצה.
פרופ' דוד הד: זה מסוכן מאד.
ד"ר בועז לב: אם הן לא מזוהות, אף פעם לא תדע מי זה.
ד"ר בועז לב: אם אתה הולך למספרה ולהביא את זה לאיזושהי מעבדה כדי לבדוק מה הפרופיל של המסתפרים בלי לזהות אותם - -
פרופ' דוד הד: אחר כך יהיה זיהוי אתני או לאומי, אתה להיכנס לכל זה?
מאיר שטרית: האם מותר לגוף פרטי לפתוח מכון לבדיקות גנטיות לא מזהות?
מאיר שטרית: אני אדם פרטי.
מאיר שטרית: בעל המכון מביא לי בדיקת דם ואומר לי: תבדוק אם זה חולה.
מאיר שטרית: הוא נותן לי את זה בלי שם של אף אחד.
עו"ד גיל איכבום: אבל אותו אדם שמבקש יודע מי זה.
מאיר שטרית: אבל הוא לא בודק.
ד"ר בועז לב: אם זה למטרות איבחון, הגדרת את זה כבר.
ד"ר בועז לב: אם אתה עושה את זה למטרות בריאות, למטרות רפואה, למטרות איבחון וכו', זה כבר בתחולת החוק.
מאיר שטרית: אני לא עושה את זה למטרות טיפול רפואי.
מאיר שטרית: חברים, אם אני חברת ביטוח ואני בכלל לא עושה בדיקות רפואיות.
ד"ר בועז לב: אם אתה חברת ביטוח אתה עושה את זה לצרכים מזוהים.
מאיר שטרית: רבותי, אני בעד זה שמכוני DNA יקבלו אישור בכל מקרה, גם אם הם עושים בדיקות לא מזהות ואני לא מסכים לשנות את הגישה הזאת.
מאיר שטרית: גם אם הן לא מזהות אני לא מעלה על הדעת שאנשים פרטיים בשוק יתחילו לקנות אנשים ומכשירים כדי לעשות בדיקות DNA.
מאיר שטרית: זה לא מקובל עליי בכל מקרה.
ד"ר בועז לב: מה שאתה אומר הוא שכל מעבדה במדינת ישראל צריכה היום לעבור הכרה לבדיקות DNA משום שאין מעבדה היום שלא עושה בדיקות DNA.
מאיר שטרית: זה מראה את חומרת המצב.
ד"ר בועז לב: לא, זה אומר שכל מי שיכתוב מאמר בעיתון יצטרך מלכתחילה רשיון של עורך דין לצורך העניין, באותה אנלוגיה.
ד"ר בועז לב: אנחנו רוצים לסייג את זה לתחום שאנחנו יכולים לפקח עליו.
ד"ר אהרון צוקרט: זאת יריה בראש של החוק כי החוק יהפוך לאות מתה.
ד"ר אהרון צוקרט: אף אחד לא יוכל לאכוף אותו ואף אחד לא יוכל לפקח עליו.
מאיר שטרית: מה שאתה אומר הוא שגם בעתיד ימשיכו לעשות בדיקות במכונים פרטיים בלי אישור.
ד"ר בועז לב: לא.
ד"ר בועז לב: מדובר כאן על בדיקות בלתי מזהות שלא לצרכי רפואה.
ד"ר בועז לב: אנחנו מסייגים את זה מלכתחילה לבדיקות מחקר שלא צריכות אישור של הלסינקי.
ד"ר בועז לב: מלכתחילה גם אמרת שמה שלא מחייב הלסינקי לא מעניין אותי.
ד"ר בועז לב: על זה מדובר.
מאיר שטרית: בדיקה גנטית שלא לצורך הלסינקי, לא לצורך מחקר.
ד"ר בועז לב: לא לצורך מחקר ולא לצורך איבחון.
מאיר שטרית: אני חברת ביטוח ואני רוצה לדעת אם הקליינט שלי חולה.
ד"ר בועז לב: הקליינט שלך מזוהה?
ד"ר בועז לב: בשום פנים ואופן לא.
מאיר שטרית: אני אעשה בדיקה לא מזוהה.
ד"ר בועז לב: מה זה בדיקה לא מזוהה של מישהו מזוהה?
ד"ר בועז לב: אני לא מבין.
עו"ד עדנה הראל: הדיון הוא כרגע בשאלה האם דגימת DNA במסגרת מחקר שצריך אישור של הלסינקי, צריך יחס אחר אם הוא מזהה או לא מזהה.
מאיר שטרית: זה לא הדיון.
עו"ד עדנה הראל: זה הדיון.
מאיר שטרית: סליחה, אנחנו בסעיף 4 ואנחנו לא מדברים פה בכלל על הלסינקי.
מאיר שטרית: סעיף 4 אומר: "המנהל רשאי לתת רשיון למעבדה רפואית".
מאיר שטרית: מדובר פה על רישוי של מכונים לבדיקות גנטיות.
עו"ד עדנה הראל: רפואיות.
מאיר שטרית: לא, בדיקות גנטיות.
עו"ד עדנה הראל: ולצרכי מחקר שהחוק חל עליהם.
ד"ר זלינה בן-גרשון: שלא יקרה מצב שבו אדם באוניברסיטה שיש לו מומחיות לעגבניות יתחיל לזהות גנים.
ד"ר יאיר דגני: זה בדיוק מה שהיה עם צילה לוין.
מאיר שטרית: רבותי, אנחנו דנים ברישוי.
מאיר שטרית: הרעיון הוא לקבוע למי מאשרים לעשות בדיקות גנטיות בארץ.
מאיר שטרית: אם העסק פרוץ ואתה אומר שאנשים לא צריכים רשיון והם יכולים לעשות בדיקות גנטיות כמה שהם רוצים, זה מצב אחר.
ד"ר בועז לב: לא, זה לא מה שאמרתי.
מאיר שטרית: חשבתי שאתם כן רוצים לתת רישוי.
מאיר שטרית: לכן אני אומר שבסעיף 4, גם אם זה מזהה או לא, מנהל מכון רשאי לתת רשיון למעבדה רפואית ללקיחת דגימות DNA ולעריכת בדיקות גנטיות בתנאים שיקבע, אם ראה שהתקיימו כל אלה.
מאיר שטרית: אם התקיימו כל התנאים, הוא נותן רשיון.
מאיר שטרית: לא התקיימו כל התנאים – אל תתן רשיון.
עו"ד טליה אדרי: קודם כל זה חל רק על המעבדות הרפואיות.
ד"ר בועז לב: זה בסדר.
תמיר שאנן: 5.
תמיר שאנן: תוקפו של רשיון – תוקפו של רשיון למעבדה לבדיקות גנטיות הוא לשלוש שנים וניתן לשוב ולחדשו.
מאיר שטרית: סעיפים 4 ו-5 מאושרים.
מאיר שטרית: לפרוטוקול, אני מתנצל בפני ענת.
מאיר שטרית: לא אמרתי לה מתוך חשד שמא היא הזעיקה את נעמי חזן אלא לא ראיתי.
מאיר שטרית: חשבתי שהן נכנסו יחד ולכן שאלתי אותה.
מאיר שטרית: בהכירי אותה התפלאתי ולכן שאלתי אותה ואני מתנצל.
מאיר שטרית: חלילה, לא היתה לי שום כוונה לחשוד בכשרותה.
מאיר שטרית: הייתי מתפלא באמת אם כך זה היה.
תמיר שאנן: אגרה – השר רשאי לקבוע אגרה בעד – הגשת בקשה לרשיון.
תמיר שאנן: הגשת בקשה לחידוש רשיון.
תמיר שאנן: עריכת בדיקות בטיחות ובדיקות איכות.
מאיר שטרית: יש הערות לסעיף 6?
עו"ד גיל איכבום: עריכת בדיקות איכות לגבי איזה צורך?
ד"ר בועז לב: זה לצורך קבלת אגרה.
ד"ר בועז לב: כל העסק הזה הוא אגרה.
מאיר שטרית: צריך להיכתב: השר רשאי לקבוע אגרות באישור ועדת הכספים של הכנסת.
עו"ד גלי בן-אור: לא צריך לכתוב.
עו"ד גלי בן-אור: אגרות זה תמיד באישור ועדת הכספים.
תמיר שאנן: סירוב לתת רשיון, ביטול והתליה – (א) – המנהל רשאי לסרב לתת רשיון, להתלותו או לבטלו לאחר שנתן למבקש או לבעל הרשיון הזדמנות לטעון טענותיו, אם נתקיים לגביו אחד מאלה: הרשיון ניתן לו על יסוד מידע כוזב.
תמיר שאנן: חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן הרשיון.
תמיר שאנן: הופר תנאי מהותי מתנאי הרשיון.
תמיר שאנן: בית משפט קבע כי בעל הרשיון או מי מטעמו הפר הוראה לפי חוק זה או מהוראות חוק זכויות החולה, פקודת בריאות העם, חוק הגנת הפרטיות או פקודת הרופאים.
תמיר שאנן: הוא או מי מעובדיו הורשע בעבירה, אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מן הראוי לבטל את הרשיון.
תמיר שאנן: (ב) הוגש נגד בעל רשיון או נגד מנהל מעבדה לבדיקות גנטיות או מנהל מכון גנטי כתב אישום בעבירה לפי חוק זה או לפי אחד מהחוקים המנויים בסעיף 7(א)(4) לעיל או שהגיש נגדו המנהל קובלנה לפי סעיף 41 לפקודת הרופאים או התלה או הגביל את רשיונו לפי סעיף 44א לפקודת הרופאים, רשאי המנהל, לאחר שנתן לבעל הרשיון הזדמנות לטעון טענותיו, להתלות את רשיונו או להתנות את הרשיון בתנאים שיראה לנכון בנסיבות העניין עד לסיום ההליכים.
עו"ד גלי בן-אור: טליה, בגלל שזה סעיף שאתם תיקנתם רציתי לוודא שזה מקובל עלייך.
עו"ד טליה אדרי: כן.
תמיר שאנן: (ג) מי שרשיונו בוטל או הותלה רשאי לעתור על החלטת המנהל לפני בית המשפט המחוזי בתוך שלושים ימים מיום שהובאה ההחלטה לידיעתו.
תמיר שאנן: (ד) הורה המנהל על ביטול רשיון או התלייתו, יקבע גם מה ייעשה בדגימות המצויות ברשות בעל הרשיון, ורשאי הוא להורות על העברת הדגימות למשרד הבריאות או לבעל רשיון אחר.
תמיר שאנן: (ה) הוראות סעיף 25א לפקודת בריאות העם יחולו על מעבדה לבדיקות גנטיות ועל מכון גנטי והם ייחשבו לעניין זה כמוסד רפואי הטעון רישום לפי הוראות הפקודה.
מאיר שטרית: יש הערות?
ד"ר זלינה בן-גרשון: האם כל סעיף מסעיפי החוקים האחרים מחייבים התליה?
עו"ד גלי בן-אור: לא, זה לא מחייב.
עו"ד גלי בן-אור: הסמכות היא סמכות שבשיקול דעת ולכן כתוב "המנהל רשאי" וזה לפי סוג העבירה.
עו"ד גלי בן-אור: אם זאת עבירה מאד מינורית לפי חוק זכויות החולה, הוא ודאי לא חייב.
עו"ד גלי בן-אור: אם זאת עבירה מאד חמורה זה כבר הופך להיות רשאי מלשון חייב.
עו"ד גיל איכבום: ב-7(א) – רשאי להתלותו או לצמצם את היקפו אי אולי אנחנו רוצים בתנאים מסוימים לצמצם היקף ולא רק לבטל.
ד"ר בועז לב: לקבוע הגבלות או תנאים מגבילים.
מאיר שטרית: זה נאמר בסעיף (ב).
עו"ד גיל איכבום: אבל אין שום מקום שאומר שהרשיון, אם הוא כבר ניתן, שאני יכול להתנות אותו.
ד"ר בועז לב: זה מכוסה, זה כתוב.
עו"ד גיל איכבום: בסעיף (ג) מדובר על זכות הערעור רק למי שרשיונו בוטל או הותלה.
מאיר שטרית: מי שרשיונו בוטל, הותלה או הוגבל.
עו"ד גיל איכבום: או מי שסורב לקבלת רשיון.
עו"ד יוסף הלוי: לעובד גם יש זכות, הוא לא בעל הרשיון.
מאיר שטרית: נותנים לו זכות להשמיע את דעתו בפני המנהל והוא יקבע אחרי שהוא שמע אותו.
עו"ד עמנואל וייזר: בסעיף (א) יש תנאים להתליית רשיון אבל התנאים האלה לא מתייחסים לסירוב.
מאיר שטרית: כתוב: "המנהל רשאי לסרב".
עו"ד עמנואל וייזר: המקרים האלה מתייחסים לאדם שיש לו רשיון ולא למי שסורב ולא קיבל רשיון.
עו"ד אהוד אלפסי: הסירוב מתייחס רק לסעיף (4).
עו"ד אהוד אלפסי: לא צריך להגיד שאפשר לסרב.
עו"ד אהוד אלפסי: אם אחד התנאים ב(4) לא מתקיימים, לא צריך לתת לו רשיון.
עו"ד עמנואל וייזר: לא, יכולות להיות סיבות אחרות שהוא מסרב.
עו"ד עמנואל וייזר: האם כל מצב שבו לא היה בית משפט מחייב את מתן הרשיון?
תמיר שאנן: לא, למעט פסקה 5 שמדברת על עבירה שיש עימה קלון.
עו"ד עמנואל וייזר: השאלה היא אם הסירוב לתת רשיון יהיה רק כאשר בית משפט הרשיע.
מאיר שטרית: כתוב: "לאחר שנתן למבקש או לבעל הרשיון הזדמנות להשמיע את טענותיו".
מאיר שטרית: נניח שהוא בא אליו, שום תנאי מהתנאים לא מתקיים והמנהל חושב שהאיש הזה פושע.
מאיר שטרית: הוא לא נותן לו רשיון והוא הולך לבית המשפט.
תמיר שאנן: הוא אמר שיש פה פירוט של חמישה מקרים, למעט מקרה אחד שיש בו אדם שעבר עבירה עם קלון.
תמיר שאנן: למעט המקרה הזה כל אותם מקרים לא חלים על אדם.
מאיר שטרית: אם אדם עומד בתנאי הכשירות, למה שלא יקבל רשיון?
מאיר שטרית: אני סומך על המנהל.
ד"ר אהרון צוקרט: בסעיף 4 הוא לא חייב, הוא רשאי לתת.
מאיר שטרית: אם הוא או מי מעובדיו הורשע בעבירת אינוס קטינות, מותר למנהל לסרב?
עו"ד גלי בן-אור: בסעיף 4 כתוב: "המבקש ומנהל המעבדה לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי שיינתן לו רשיון".
עו"ד גלי בן-אור: כדי להבהיר אנחנו נוסיף ב-7 את המילים: לא התקיים תנאי מהוראות סעיף 4 וזאת תהיה הסמכות שלו לסרב לתת רשיון.
מאיר שטרית: יפה, פתרנו את העניין.
עו"ד אהוד אלפסי: יש פה סעיף שאומר מתי נותנים רשיון, למה צריך אחר כך לחזור ולומר מתי לא נותנים רשיון?
עו"ד אהוד אלפסי: מתי שאתה עומד בתנאים של לתת רשיון, אתה נותן.
עו"ד גלי בן-אור: באופן עקרוני כתבנו את זה לפי הנוסח שמקובל כך בחקיקה.
עו"ד גלי בן-אור: מכיוון שההערה עלתה ואני רוצה להיות בטוחה, אנחנו נראה בסוף בניסוח הסופי שזה מיותר, הוא יעוף מהחוק.
עו"ד עדנה הראל: 7(4) למשל, על יסוד האבחנה שעשיתם עכשיו, הוא לא תנאי מתנאי הרשיון.
עו"ד עמנואל וייזר: סעיף (4) מדבר על בעל רשיון.
עו"ד גלי בן-אור: מה את אומרת?
עו"ד גלי בן-אור: ש-(4) כלול ב-(5)?
עו"ד טליה אדרי: זה יכול להיות גם בפסיקה אזרחית לדעתי.
עו"ד גלי בן-אור: את רוצה אותו גם ב-(4)?
מאיר שטרית: אני לא מבין מה אתם אומרים.
עו"ד טליה אדרי: לגבי התנאים למתן הרשיון, אני חושבת שהנושא של סעיף (4) יותר רלוונטי לדרך שבה אתה מפעיל את המכון ואת המעבדה.
עו"ד טליה אדרי: אתה לא יכול לעבור על ההוראות האלה בתפקיד קודם שלך.
עו"ד עדנה הראל: אם מישהו הפר הוראה לפי הוראות פקודת החולה והוא לא הורשע - -
מאיר שטרית: אם הוא לא הורשע המנהל רשאי ולא חייב להתלות לו רשיון.
עו"ד עדנה הראל: נניח שהוא עשה את זה בתפקידו הקודם כמנהל מחלקה באיזשהו בית חולים ואחר כך הוא בא אליך לבקש רשיון.
מאיר שטרית: בסדר גמור, המנהל ישקול.
עו"ד עדנה הראל: לא כתוב.
עו"ד עדנה הראל: היתה הערה שזה צריך גם לעבור לסעיף (4).
מאיר שטרית: בסעיף 7(א) כתוב: המנהל רשאי לסרב.
מאיר שטרית: הוא לא חייב לסרב.
עו"ד גלי בן-אור: עדנה מדברת על השלב ההתחלתי, למי לתת את הרשיון.
ד"ר יאיר דגני: אם הוא בעל רשיון, הוא לא סורב.
עו"ד עדנה הראל: רק אם הוא כבר בעל רשיון.
מאיר שטרית: אבל המנהל רשאי להתלות לו את הרשיון.
עו"ד עדנה הראל: למה לי לתת בשביל להתלות אם אני יודעת מראש שהוא עבר עבירה?
מאיר שטרית: את נתת רשיון ובדיעבד נודע לך שהיתה בעיה, את יכולה להתלות לו את הרשיון.
עו"ד עדנה הראל: מקובל עליי.
עו"ד עדנה הראל: אני שואלת אם נודע לי מראש, האם אני יכולה לא לתת לו את הרשיון.
מאיר שטרית: המנהל לא חייב לתת לו רשיון אף פעם לפי גרסתי.
מאיר שטרית: הוא יכול לפנות למשפט אם הוא מסרב לו.
תמיר שאנן: מה הבעיה?
תמיר שאנן: אפשר להוסיף פה גם את פסקה (4) של סעיף 7, דהיינו להגביל את שיקול הדעת ולדעתי זה ראוי אבל צריך לשאול את משרד הבריאות.
מאיר שטרית: אתה רוצה להוסיף מתי המנהל רשאי לסרב לתת לו רשיון?
תמיר שאנן: אנחנו רוצים להוסיף את אותה פסקה 4 מסעיף 7 גם לסעיף 4, דהיינו, להרחיב את שיקול הדעת של המנהל לתת רשיון.
עו"ד גלי בן-אור: קודם הוא לא יכול היה לשקול את הדבר הזה ועכשיו הוא יוכל לשקול גם את זה.
ד"ר בועז לב: זה נראה לי מהותית נכון.
ד"ר בועז לב: האם צריך משפטית להוסיף את זה כאן או לא?
ד"ר בועז לב: תסדרו את זה משפטית.
תמיר שאנן: אחרי פסקה 5 בסעיף 4 תהיה לנו פסקה 6 שהיא כיום פסקה 4.
מאיר שטרית: לא צריך להגזים בעניין, אני חושב שזה מיותר לחלוטין.
מאיר שטרית: בסעיף 3 נאמר: המבקש ומנהל המעבדה המיועד לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין זה ראוי שיינתן לו רשיון.
עו"ד עדנה הראל: ואם זה היה דיון משמעתי?
מאיר שטרית: שיפנה לבית המשפט.
ד"ר בועז לב: דיון משמעתי זה לא הרשעה.
מאיר שטרית: נניח שאתה איש רע.
מאיר שטרית: הוא בא אליך לבקש רשיון, אתה מתעמר בו ואומר לו: לך אני לא אתן רשיון כי היית בדיון משמעתי.
מאיר שטרית: שיילך לבית משפט, מה העניין?
ד"ר בועז לב: אבל הסמכות צריכה להיות כבר כאן ואין לו הסמכות הזאת.
עו"ד גלי בן-אור: בית המשפט יגיד לו: אתה צודק לגופו של עניין, באמת לא מתאים לתת לאותו אדם רשיון, אבל חבר הכנסת שטרית לא חשב על זה כשהוא חוקק את החוק ולא נתן לך את האפשרות לעשות את זה ולכן תן לו.
ד"ר בועז לב: יחד עם זה אין לך סמכות, חרגת מסמכותך.
מאיר שטרית: ממה חרגת בסמכותך?
ד"ר בועז לב: בזה שלא נתת לו רשיון שלא על פי סמכות.
ד"ר בועז לב: עקרונית זה נכון, צריך לסדר את זה משפטית.
מאיר שטרית: סעיף 4 כולו אומר: "המנהל רשאי לתת רשיון למעבדה רפואית".
ד"ר בועז לב: רשאי זה חייב אלא אם כן יש לך סיבה מאד טובה לא לתת את זה.
מאיר שטרית: מה אתה רוצה להוסיף?
ד"ר בועז לב: את סעיף 7(4).
עו"ד גלי בן-אור: מכיוון שהנושא הוא בסמכות של משרד הבריאות וההצעה לתיקון היא פחות או יותר של משרד הבריאות, אפשר לתת להם זמן לחשוב על זה בשקט ולא בתוך המהומה הזאת?
עו"ד גלי בן-אור: שיעשו את העבודה שלהם, יתנו לנו הצעה חדשה ויגישו לוועדה.
מאיר שטרית: אם ירצו להוסיף, אני מסכים אם כי לדעתי זה מיותר כי הכותרת אומרת שהמנהל רשאי לסרב לתת רשיון אם מתקיים אחד מאלה וממילא זה מכוסה.
מאיר שטרית: לכן אין צורך בהוספה מיותרת, אבל אם תרצו להוסיף עוד סעיף, מראש אני אומר שאני לא מתנגד.
מאיר שטרית: סעיף 7 מאושר ואנחנו עוברים לסעיף 8.
תמיר שאנן: איסור העברת רשיון – סעיף 8 (א) – רשיון שניתן לפי חוק זה אינו ניתן להעברה.
תמיר שאנן: (ב) העברת מניות שליטה בתאגיד שהוא בעל רשיון טעונה אישור מראש ובכתב של המנהל או מי שהמנהל הסמיכו לעניין זה, ורשאי המנהל לקבוע כי העברה כאמור טעונה רשיון חדש.
מאיר שטרית: יש הערות לסעיף 8?
עו"ד בועז אורן: שאלתי מה ההגדרה של מניות שליטה, זה נושא שלדעתי הוא בעייתי.
מאיר שטרית: אין הגדרה לזה בחוק החברות?
ד"ר אהרון צוקרט: תמחקו את המילה מניות.
מאיר שטרית: בית החולים הדסה נמצא היום בבעלות של נשות הדסה והן מחליטות מחר להנפיק מניות של בית החולים.
מאיר שטרית: הן מנפיקות את המניות ומי שקונה את המניות, מחזיק שליטה מלאה במניות של הדסה.
מאיר שטרית: הוא יהיה הבעלים של הדסה ופורמלית הוא יחליט שם ולא נשות הדסה.
מאיר שטרית: אתה מעביר לו את השליטה על הדסה וגם את כל מה שבפנים.
מאיר שטרית: פה אומרים שהמנהל צריך לאשר את ההעברה הזאת.
ד"ר אהרון צוקרט: אם מוחקים את המילה מניות פתרנו את הבעיה.
עו"ד בועז אורן: כשיש מיליון בעלי מניות ולאדם אחד 5%, האם זאת כבר שליטה?
עו"ד יוסף הלוי: כשיש הנפקה לא צריך רשיון ולכן הנפקה לציבור לא תיחשב כהעברת שליטה.