GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: יש לך במקרה דוגמאות?
עליזה מויאל: לא, אין לי פה כלום, כי אתמול בערב קיבלתי את ההודעה, אבל אני יכולה להביא רשימה של מה משרד החינוך והאוניברסיטאות עושים.
ענת מאור: קודם כל שמחתי לקלוט מהתגובות פה, שעצם העלאת הנושא על סדר היום של הוועדה זה היה רעיון נכון מאוד.
ענת מאור: זאת אומרת, צריך לדעת שהמדע כשלעצמו הוא לא מדבר בעד עצמו באופן אוטומטי, וככל שהמחקרים והידע יהיו רבים, זה לא אומר שהוא הופך לנחלתם של רבים.
ענת מאור: זה כללית.
ענת מאור: והסקרנות הטבעית לא בהכרח מביאה לחשיפה.
ענת מאור: אני חושבת שהועלתה נקודה מאוד נכונה שבארץ שלנו במצב הנוכחי זה נכון על אחת כמה וכמה, כי הרציונאליזם והשכלתנות והמחקר המדעי הם לא רק שלא מובטחים, אלא מאוימים על ידי גישות מיסטיות או אי רציונליות או דתיות, קיצוניות אחרות, זאת אומרת אמונות אחרות.
ענת מאור: ולכן, פעולה מכוונת לביסוס המדע הכרחית היום אולי יותר מאשר בעבר.
ענת מאור: שנית, אני בזה פונה אל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, למשרד המדע ולמשרד החינוך.
ענת מאור: לא קיבלנו פה תוכנית מודעת לנושא, ואני פונה בעקבות הישיבה הזאת, ואני מבקשת תוך כחודש לבדוק את זה במשרדים מה נעשה בהקשרים שאני אדבר, וגם אציין דברים שהועלו פה ואני מבקשת שייעשו.
ענת מאור: שלישית, אנחנו דנו בשלוש רמות וכל אחת מהן היא חשובה בפני עצמה.
ענת מאור: התקשורת – מה שנקרא המדיה, בין אם זה האלקטרוניקה ובין אם זה הכתובה.
ענת מאור: הרמה השנייה זה הרמה של הספרות.
ענת מאור: דבר שלישי, כתבי העת המקצועיים.
ענת מאור: אני רוצה לומר לגבי אמצעי התקשורת – אין לי ספק שהמצב ביחס לעולם הוא ממש לא מספק.
ענת מאור: לא קיבלנו פה מספיק רעיונות מה עושים עם זה.
ענת מאור: אני מבקשת בשם הוועדה, נוציא פנייה לכל אמצעי התקשורת, קודם לשים את זה על סדר יומם לבדוק את עצמם מחדש בנושא הזה של מדע, תוך הגישה שפה נאמרה, זה בכלל לא אוטומטי דבר שהוא נגד רייטינג.
ענת מאור: גם בפעמים שהוא נגד רייטינג או שיש בו איזשהו ערך מוסף, צריך לשים את זה בסדר שיקול הדעת.
ענת מאור: אני גם פונה אל המומחים מפה, אם מישהו מכם מוכן בהתנדבות, או לצרף מכתב מטעמו, זה יהיה לדעתי תרומה מאוד חשובה.
עמנואל לוטם: מה זאת אומרת מכתב?
ענת מאור: מכתב בנוסף שהוועדה שולחת, אם אנחנו מצרפים עמדה של אנשי מקצוע ואנשי רוח זה תמיד יכול לסייע.
ענת מאור: מאחר שנוכחת פה גברת דליה סיגן מטעם הערוץ השני, אנחנו בסיכום שלנו מסכמים, נתחיל מהערוץ השני ואחזור לערוץ הציבורי ולטלוויזיה החינוכית שאיננה פה, אחר כך לעיתונות.
ענת מאור: אני רוצה לומר לערוץ השני, ואני אומרת את זה באחריות.
ענת מאור: אני מאוד מסכימה עם מה שד"ר עמנואל לוטם אמר, זה לא שייך לוועדה שלנו, אבל שנדע חד-משמעית שעל-פי חוק במערכת האיזונים בין הצורך והזכות להרוויח, לבין הצורך והזכות למעורבות חברתית, אין ספק שהמאזניים נטו בצורה הכי מוקצנת שאפשר לטובת הרייטינג, בלי הפיקוח הציבורי שלרשות יש את כל הזכות והחובה על פי החוק.
ענת מאור: צריך שזה ייאמר באופן ברור.
ענת מאור: אולי גם הרשות המבקרת של הכנסת לא עושה את תפקידה, אין פה ועדת תקשורת, דרך אגב, לדעת מה שהיה פעם, כי זה מעגל הקסמים של אינטרסים הדדיים.
ענת מאור: זה ללא ספק אחת הציפיות של כל הוועדות בכנסת וגם של ועדת המדע שהרשות השנייה יעשו את מה שנדרש מהם לפי חוק ולפי הנורמות הציבוריות הרגילות.
ענת מאור: הזכיינים הרוויחו הרבה מאוד בארץ, זה הרי דבר ידוע.
ענת מאור: ומה שעל פי חוק נתבע מהם, כמו יצירות דוקומנטריות, יצירות מקוריות וכו' לא יושם.
ענת מאור: אגב, יש הטוענים, שאפילו דקות הפרסומות בפועל הן יותר ממה שמותר על פי חוק.
ענת מאור: אין לי מושג אם זה נכון או לא.
קריאה: כל שעה ושעה משעות היום זה נבדק.
קריאה: אוהבים לא לאהוב את הרשות השנייה.
אורה חביב: אני שמחה שאני פה, מייצגת את הרשות השנייה, אבל בוודאי לא מייצגת את כל אמצעי התקשורת האלקטרונית, ויש ערוץ ציבורי שתפקידו בחוק זה לעשות את זה.
אורה חביב: אבל יש הטלוויזיה החינוכית, שלא הספקתי להזכיר אותה, ואחרי שאת הזכרת אותה אני חייבת להזכיר אותה, היא משדרת גם בערוץ השני, ובין היתר לדוגמה היא משדרת מגאזין מחשבים, היחיד ככל הידוע לי על המסך – מגאזין שבועי שנקרא "זומביט" והוא עוסק גם במחשבים וגם באינטרנט, והוא פונה לנוער, ויש לו הצלחה ויש לו רייטינג יפה מאוד, אם מותר עוד להגיד רייטינג בנסיבות הקיימות.
ענת מאור: דליה, תודה על המידע.
ענת מאור: אני רק רוצה להדגיש שבנוסף לאינטרנט ולמחשבים, ככל שהם יהיו חשובים, והם חשובים מאוד, יש גם תחומי מדע נוספים.
ענת מאור: הדבר השני בעניין הערוץ השני.
ענת מאור: אנחנו מקבלים בברכה את העובדה שאתם עושים עכשיו תוכניות ייעודיות של חצי שעה.
ענת מאור: צריך לבדוק האם לפי החוק ולפי הנורמה, חצי שעה ביום לכל אחד זה מספיק.
קריאות: לכולם, לא לכל אחד.
קריאות: רק חצי שעה ביום.
דליה סיגן: לא, בכל מקום בין הימים א'-ה'.
ענת מאור: זה חצי שעה ביום, אז הבנו טוב מאוד.
ענת מאור: אנחנו מבקשים את בדיקתך על פי חוק, כמה מותר לכם לתבוע מהם, ומה הפער בין מה שמותר בחוק לבין חצי שעה ביום.
דליה סיגן: זאת המכסה שאנחנו מתכננים.
דליה סיגן: בחוק לא קיים שום דבר.
ענת מאור: אני מבינה.
ענת מאור: אני מבקשת ממך לבדוק את החוק, ולהחזיר לנו תשובה.
דליה סיגן: לא קיים דבר כזה.
דליה סיגן: אין דרישה לתוכניות כאלה, לא בחוק ולא בכללי.
דליה סיגן: יש דרישות מאוד כלליות.
ענת מאור: כלליות זה למשל יצירות מקוריות, אחוז מאוד מאוד נכבד.
דליה סיגן: הם כולם ממולאות עד לתו האחרון.
דליה סיגן: מידי שנה יוצא לאור דו"ח של הרשות השנייה שמספר בדקות כמה מכל סוג שנדרש על פי החוק של תוכניות שידר כל זכיין.
דליה סיגן: והזכיינים עומדים בזה, הם גם עומדים מעל זה.
דליה סיגן: יוצא שאני עומדת ומגינה עליהם.
דליה סיגן: אני אשלח את הדו"ח.
ענת מאור: דליה, זו היתממות , פה הרי כולם יודעים שאם נניח ניקח תוכנית אירוח כמו של דן תיכון, תוכנית של כשעה וחצי, בגלל שיש בה שני זמרים שנותנים שני קטעים, אז הם סופרים כיצירה מקורית את כל ה-90 דקות.
ענת מאור: אז אנחנו הרי בדיוק לא על זה מדברים, הרי זה בדיוק הנישה והרווחה שבין להכות את החוק בצורה שהיא לא רוח החוק.
ענת מאור: לכן אני חוזרת על פנייתי, אחרי שאני מבררת שלפחות תהיה החצי שעה היומית הזאת, ונכון שזה לכל זכיין, לבדוק איך אפשר להאריך את החצי שעה ליותר זמן, או למקם את נושא המדע באופן יותר ברור בתוך הבחירה הזאת וכו'.
ענת מאור: לגבי הערוץ הראשון, אני מקבלת פה את ההערה של החברים.
ענת מאור: אנחנו בהחלט נפנה לערוץ הראשון לבדוק מדוע מה שמופקד בידיהם על פי חוק לא מיושם, וכנ"ל נכתב שהוועדה איננה הטלוויזיה החינוכית.
דב שנער: הערוץ הראשון, בהידברות איתי, מנסה כבר למעלה משנה לקדם תוכנית מהסוג שאנחנו מדברים עליו למדע, ללא הצלחה.
ענת מאור: אז מכתב שלנו יכול לסייע.
ענת מאור: במקביל התקשורת הכתובה אותו דבר.
ענת מאור: זאת אומרת, נכתוב מכתבים שמדור המדע אצלם הוא צנוע יותר וכו'.
ענת מאור: גברת אורה חביב, לכם במשרד המדע יש מנכ"ל רשות שנייה לשעבר, נחמן שי, צריך לעצב את המדיניות שלו ואת העיסוק שלו ואת המעקב שלו באופן שוטף.
אורה חביב: אני מבקשת בתור אורה חביב שיהיה מכתב מהוועדה.
אורה חביב: אני לא בטוחה שלי תהיה השפעה.
אורה חביב: אני אפנה את זה, הם יחליטו לא אני.
ענת מאור: בסדר, בקשתך התקבלה.
ענת מאור: אני עוברת לרמה השנייה, זאת הרמה של הספרות.
ענת מאור: הוועדה תוכל לתרום באותו עניין של מה שנקרא גב ציבורי ופנייה לכל הוצאות העיתונים, אני מדברת על נושא מערכות הוצאת הספרים, לתת את העידוד, את הפרסום הרחב ביותר שניתן.
ענת מאור: ד"ר לוטם, שמחתי לשמוע את העבודה שאתם עושים בזמורה ביתן ודביר.
ענת מאור: אני חושבת שהפנייה שהעלה מר בנימין וכסלר אל המשרדים, ותבדקו את זה כל אחת במשרדה היא, לעשות עידוד להפצת המידע הזה אל בתי הספר לפחות, בין אם זה דברים ייחודיים ברבעונים, ובין אם זה דברים ייחודיים בספרות, על מנת שיהיה לפחות בידי מנהלי בתי ספר, בידי אקדמיה, בידי ספריות ציבוריות, מקור מאוד חשוב.
ענת מאור: את זה בהחלט משרדי ממשלה צריכים לעזור בנישה הזאת של תפר בין ההוצאות לבין הציבור.
ענת מאור: לגבי הרבעונים.
ענת מאור: קודם כל אני חושבת שההערה שגם יתחשבו בנושא האינטרנט כחלק מהפצת מידע היום, זה דבר מאוד חשוב באיזה מידה נעזרים בו.
ענת מאור: שנית, אני רוצה לפנות למשרד המדע, באיזו מידה הוא לוקח לעצמו לסייע להוצאות, להוצאות ביטאונים כפי שהיה בעבר.
ענת מאור: באופן נקודתי אני מדברת על עיתון "גליליאו" כי לא היתה שום מחלוקת על רמתו המקצועית.
אורה חביב: מכתב מסודר בעניין הזה יכול לגרום לבדיקה מסודרת.
אורה חביב: אני אעביר את הבקשה בנפרד כמובן.
ענת מאור: גברת אורה חביב, אני רוצה להדגיש, אנחנו מזמינים את נציגי המשרד.
ענת מאור: נדמה לי שאלה הדברים שאנחנו העלינו, אלא אם מישהו רוצה להוסיף לסיכום משהו שנשמט מהדברים שעלו פה.
דב שנהר: אני חושב שיש מקום לקיים כנס משותף של אנשי תקשורת, אנשי מדע, עיתונאים.
דב שנהר: כלומר, איזשהו כנס שבו תינתן חשיפה לנושא, וייתכן שהוא יזכה גם לאיזה שהוא כיסוי.
אליעזר כהן: עכשיו נעבור לנושא גנום האדם, כאשר ברור לכולם שהנושאים קשורים אחד בשני.
אליעזר כהן: פרופ' דורון לנצט, ראש מרכז גנום האדם במכון ויצמן, יפתח בנושא גנום האדם, וכשנסיים את הנושא הזה נחזור שוב לנושא הראשון.
אליעזר כהן: אני מבקש מכל הדוברים, מכיוון שהפורם רחב ויש פה די הרבה אנשים שרוצים לדבר, אם אפשר לקצר.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	חבר הכנסת כהן ממלא מקום יושבת-ראש הוועדה וחברי הכנסת האחרים, קהל נכבד, תודה שהזמנתם אותי לכאן.
אליעזר כהן: התכנסנו כאן בגלל החגיגה הגדולה שהיתה לפני כשבועיים שבמסגרתה העולם ציין את סיומו, במרכאות כפולות או שלא במרכאות כפולות, של פרוייקט גנום האדם.
אליעזר כהן: כולנו יודעים שהסיום הזה היה טקסי בלבד.
אליעזר כהן: זה פרוייקט שנמשך כבר עשר שנים, למעשה הוא התחיל לפני 1990 במוחם של אנשים בעלי חזון, שהחליטו שניתן ואפשר לפצח את כל צפונותיו של גנום האדם, את כל הסודות התורשתיים שלנו, את כל מה שחבוי בתוכנית שלפיה נבנה גוף האדם.
אליעזר כהן: זה היה תהליך מאוד ארוך, התהליך הזה עדיין נמשך.
אליעזר כהן: הציון היה טקסי במובן שהגענו קרוב מאוד לקו מטרה מסוים שנקרא – הטיוטה הראשונה של גנום האדם.
אליעזר כהן: יצוין שבמסגרת פרוייקט הגנום ללא המסייג אדם נכללים מינים רבים ושונים של יצורים על כדור הארץ, שאת הגנומים שלהם אנחנו כקהילה מדעית פיצחנו ומפצחים.
אליעזר כהן: תחילה וירוסים  שהם לא ממש יצורים חיים וגנומיהם קטנים, אחר כך חיידקים, יצורים גדולים יותר כמו השמר, זבוב הפירות, תולעת הנמטודה, בהמשך נזר הבריאה – האדם, ומיד אחריו תוך כחצי שנה יוכרז כנראה על הגעה לקו סיום מסוים בנושא פרוייקט גנום העכבר שהוא חשוב לא פחות.
אליעזר כהן: גנום העכבר שווה בגודלו ובסיבוכו לגנום שלנו, וההשוואה בינו לבין גנום האדם חשובה עד מאוד לרפואה ולמדע הבסיסי.
אליעזר כהן: אם כן, מדובר בתהליך ארוך ומסובך, עתיר ממון, עתיר משאבים ועתיר מאמץ, שבשתי הממשלות הראשיות שעסקו בו, נשיאות ארצות-הברית וממשלת בריטנה, הוחלט לציין סיום שלו לפני כשבועיים.
אליעזר כהן: על-כן במשרד הסגלגל ובדאונינג 10 היו מסיבות עיתונאים שבהן צוין משהו שלאחר ציונו העיתונאים צבאו סביב המדענים ושאלו: מה בעצם קרה?
אליעזר כהן: מה בעצם סוים?
אליעזר כהן: עד היום חלק מהאנשים לא מבינים עד הסוף מה באמת קרה.
אליעזר כהן: אני אקדיש שלוש או ארבע דקות לנסות להבהיר על מה מדובר.
אליעזר כהן: אבל אני רוצה לומר דבר אחד חשוב.
אליעזר כהן: רבים מאיתנו – קהל רחב, עיתונאים וחברי כנסת - נוטים מהר מאוד לקפוץ לשאלות האתיות.
אליעזר כהן: כשאומרים גנום מיד שואלים מה טוב בזה ומה רע בזה, וזה כמובן לגיטימי וטבעי.
אליעזר כהן: לא יעלה על הדעת שנוכל לדון בנושאים האלה טרם נבין עד תום או לפחות עד קו מטרה מסוים של הבנה, על מה באמת מדובר, מה קרה כאן.
אליעזר כהן: אני חושב שלעיתונים יש תפקיד מאוד מרכזי בנושא.
אליעזר כהן: כשפותחים למשל עיתון כמו Scientific American"" שהבאתי איתי כאן, או "The Economist" שהקדיש כתבה בת עשרה עמודים עם תמונות צבע נפלאות לנושא של גנום האדם, כך צריכה להיראות הבנה ציבורית של הנושא, כולל בוועדת הכנסת.
אליעזר כהן: אני ממליץ לקרוא את הדברים.
אליעזר כהן: אני חושב שקרוב ביותר לסוג כזה של העברת אינפורמציה לציבור היה עיתון הארץ שתמרה טראובמן מייצגת אותו כאן.
אליעזר כהן: אני חושב שנעשה שם ניסיון כן להביא את האינפורמציה בפרטים.
אליעזר כהן: כשריאיינו אותי בעיתונים אחרים שלא אציין את שמם והסברתי להם על מה מדובר, הם אמרו: את זה אנחנו לא יכולים לכתוב בעיתון שלנו, הציבור לא יבין.
אליעזר כהן: זהו מיתוס.
אליעזר כהן: ניתן להבין את הדברים, ניתן להעביר אותם לציבור, ואני קורא לכולנו כאן לנסות להבין על מה מדובר.
אליעזר כהן: ובכן, על מה מדובר?
אליעזר כהן: בקליפת האגוז שעומדת לרשותנו הרגע, הגנום הוא בעצם טקסט, ומה שהסתיים היום הוא לא מיפוי הגנום כמו שהרבה מן האנשים אומרים, אלא קריאת הגנום.
אליעזר כהן: מדובר על קריאה של טקסט, מין אנציקלופדיה ענקית.
אליעזר כהן: כדי להבהיר לכם על איזה גודל של נתונים מדובר, אני לא יודע כמה מכם אי פעם נתנו את הדעת לשאלה, כמה קילו בייט, כמה אלפי אותיות יש בתנ"ך?
אליעזר כהן: מישהו יודע כמה קילו או מגה בייט יש בתנ"ך?
אליעזר כהן: יובל שטיינץ:	אני מוכרח להגיד שזה אף פעם גם לא עניין אותי, יש שם דברים כל-כך יותר מעניינים מהשאלה הכמותית הזאת.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	הדברים המעניינים, עליהם אני מדבר - אני מדבר על השאלה, אם התנ"ך שכל גודלו הוא 1.5 מיליון אותיות, 1.5 מגה בייט שכולכם יודעים שזה היום נכנס באפס קצהו של דיסק של מחשב ביתי, אם בתנ"ך הזה יש מכלול כל אדיר של אינפורמציה, של יופי, של שגב, נסו להבין על מה מדובר בגנום שהוא כאלפיים פעמים התנ"ך מבחינת גודל נתוניו.
אליעזר כהן: הגודל איננו קובע, אבל לגודל יש משמעות.
אליעזר כהן: יש בתנ"ך מידע עצום, בגנום יש פי אלפיים יותר.
אליעזר כהן: ייקח לנו זמן ארוך מאוד עד שנבין מה כתוב בגנום, ומדובר בטקסט לכל דבר.
אליעזר כהן: הטקסט הזה נקרא בכתשעים ותשעה אחוז, יש רווחים שעדיין לא קראנו, יש פרקים לא מושלמים, יש משפטים שבהם חסרה לפעמים מילה וזה יכול לשנות את כל המשמעות.
אליעזר כהן: לכן אנחנו מחכים בקוצר רוח לרגע שזה יסתיים.
אליעזר כהן: מדובר בטקסט ארוך מאוד ומסובך.
אליעזר כהן: מה כתוב בטקסט הזה?
אליעזר כהן: כתוב איך לבנות אדם כשמדובר בגנום האדם, איך לבנות כל יצור חי אחר כשמדובר ביצור האחר.
אליעזר כהן: לבנות במובן של בניה ברמה של מתא בודד לתינוק מושלם בזמן ההריון, אבל גם לבנות במובן שגוף האדם הוא מכונה מאוד מאוד מסובכת שנבנית כל הזמן, והיא גם משתנה עם הזמן.
אליעזר כהן: עם הגיל.
אליעזר כהן: בגנום כתוב לא רק איך לבנות את גוף האדם, אלא גם איך לתחזק אותו, וזאת מכונה שמתחזקת את עצמה.
אליעזר כהן: הפלא הזה ששמו גוף האדם הוא פלא לאין חקר.
אליעזר כהן: אני מאמין שאף אדם בעתיד לא יצליח לרדת לעומקו של גנום האדם ולמשמעות הגנום ולמשמעות גוף האדם, אבל כקהילה וכאנושות נוכל להבין די הרבה.
אליעזר כהן: אין לצפות שנוכל בהינף יד לדעת הכל.
אליעזר כהן: שואלים אותנו: ובכן, מה קרה?
אליעזר כהן: אנחנו אומרים: ייקח עוד הרבה שנים עד שנבין.
אליעזר כהן: אז הם שואלים: אם-כן, על מה החגיגה?
אליעזר כהן: החגיגה היא על כך שהטקסט מונח לפנינו, וזהו תנאי מקדים לכך שנוכל להבין אותו.
אליעזר כהן: הטקסט, כל הטקסט.
אליעזר כהן: לא רק סידור הערכים באנציקלופדיה, לא רק תוכן העניינים שזאת המפה.
אליעזר כהן: כל הטקסט, אות אחר אות של אנציקלופדיה ענקית.
אליעזר כהן: אני מדבר על האותיות שהן אותיות ה-D.N.A, שהן בעזרת צופן מיתרגמות לחלבונים, כשכל קטע בתוכנית נקרא גן והוא צופן חלבון.
אליעזר כהן: אבל האותיות הן הרבה מעבר לזיהוי החלבונים עצמם.
אליעזר כהן: רבים מן החלבונים אנחנו מכירים כבר עשרות שנים בתור ישויות שאנחנו יכולים לנקות ולהחזיק במבחנה.
אליעזר כהן: אבל סדר האותיות מספר לנו סיפור עמוק הרבה יותר שמאפשר לנו לנצל את הידע, למשל ליצירה של תרופות חדשות שעד היום לא יכולנו לייצר.
אליעזר כהן: מאיר שטרית:	כשאתה אומר טקסט של הגנום האנושי זה סידור של החלבונים השונים בתוך האותיות?
אליעזר כהן: יובל שטייניץ:	העיקר שזה סידור של משהו שעוד יגלו שהוא בתוכו ספר שלם ולא מפוענח בעתיד, זה העיקר.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	אני אנסה לענות לשאלה, רק כדי להבין מהו הטקסט.
אליעזר כהן: הטקס הוא שלושה מיליארד אותיות שמסודרות בקטעים שנקראים כרומוזומים, הכרומוזומים הם ככרכי אנציקלופדיה.
אליעזר כהן: כשמתבוננים בטקסט הכתוב בתוך כל אחד מן הכרכים האלה בעזרת תוכניות מחשב מתוחכמות, ניתן להבחין בסימני פיסוק שמבדילים בין קטע למשנהו, בין ערך אחד באנציקלופדיה לערך אחר.
אליעזר כהן: הערכים עצמם כל אחד מהם הוא כמה אלפי אותיות של D.N.A שהגוף, וגם אנחנו במחשבינו מתרגמים אותן לאותיות של אל"ף-בי"ת אחר שהוא האל"ף-בי"ת החלבוני.
אליעזר כהן: התוצאה הסופית היא חומר כימי שאת התוכנית לבנייתו, של כל אחד מעשרות אלפי החלבונים שלנו, גלומה בתוך הגנום, בתוך הטקסט.
אליעזר כהן: מי קרא את הגנום?
אליעזר כהן: את הגנום קראו בעיקר ממשלת עשירות – ארצות-הברית, אנגליה, גרמניה, יפן וקצת גם צרפת.
אליעזר כהן: קונסורציומים עולמיים נוצרו לצורך קריאתם של כרומוזומים.
אליעזר כהן: בהמשך הוחלט, עקב פרמטר שמיד אתאר לכם אותו, להחיש את הקצב, הפרוייקט היה אמור להסתיים ב-2005.
אליעזר כהן: הרעיון שכל מוסד או מרכז מדעי או מרכז גנום קורא כרומוזום מסוים נזנח, והקהילה כולה נרתמה למאמץ עילאי להגיע לקריאה כמעט מושלמת של האנציקלופדיה הגנטית כולה.
אליעזר כהן: הדבר קרה לפני כשנתיים כשהיינו לכאורה באמצעו של הפרוייקט שהיה אמור להימשך חמש-עשרה שנים, מ-1990 ועד 2005, ולפתע מצאנו את עצמנו במצב של החשת קצב שתוצאתה הייתה שהטקסים התרחשו בשנת 2000 ולא בשנת 2005.
אליעזר כהן: המאיץ לתהליך הייתה חברה פרטית בשם 'סלרה ג'נומיקס'.
אליעזר כהן: החברה הזאת ביססה את היכולת שלה להחיש את התהליך על טכנולוגיה שהייתה מהפכה קטנה, לא מהפכה גדולה.
אליעזר כהן: במאמר מוסגר, בתחילתו של פרוייקט הגנום הוקדשו משאבים רבים לשכלול הטכנולוגיה שמאפשרת לנו לקרוא את האותיות האלה.
אליעזר כהן: אין לזלזל בתהליך שבו לוקחים כמות זעירה מאוד של חומר כימי שהוא ה-D.N.A, ובצורה כלשהי שלא אכנס הרגע לפרטיה מפאת קוצר הזמן, מצליחים אות אחת אות זערערה שכתובה בתוך הטקסט הזעיר הקטנצ'יק הזה לקרוא אות אחר אות.
אליעזר כהן: התהליך הטכני הזה נעשה בעזרת מכונות, מחשבים, אוטומטים, רובוטים וזה היה תהליך שהיה מקובל במשך כשמונה שנים.
אליעזר כהן: לפני כשנתיים נוצר דור חדש של מכונות קוראות D.N.A, אנחנו קוראים להן מרצפי D.N.A. קריאת הרצף היא התהליך שבו מדובר – רצף האותיות.
אליעזר כהן: נוצר דור חדש.
אליעזר כהן: בעזרת החלטות של כלכלה, של חברה של                  הCorporate World-, קפצה על העגלה חברה שנקראת Perkin Elmer שיסדה חברת בת שנקראת 'סלרה ג'נומיקס'.
אליעזר כהן: החברה הזאת קיבלה את מאתיים וחמישים המכונות הראשונות של הטכנולוגיה החדשה, וכתוצאה מזה הושם פלפל על זנבו של פרוייקט הגנום כולו.
אליעזר כהן: פרוייקט הגנום כולו הואץ, ראשית בעזרתה של "סלרה", אחר-כך גם הפרוייקטים הממשלתיים קיבלו מכונות דומות, וכדי לא להשאיר את הכל בידיים פרטיות הואץ התהליך כולו גם במגזר הציבורי, והנה אנחנו כאן בשנת 2000 עם משהו שנקרא הטיוטה הראשונה של פרוייקט הגנום.
אליעזר כהן: למזלנו ולשמחתנו חתמו שני הצדדים, הצד של החברה והצד הממשלתי, הנתמך בממשלות, על הסכם לשיתוף פעולה מסוים.
אליעזר כהן: לא אכנס לפרטיה של המשמעות של שיתוף הפעולה, רק אומר שנכון לרגע הזה הטיוטה המושלמת ביותר של הגנום נמצאת במחשבים הסודיים של חברת "סלרה".
אליעזר כהן: כיוון שלרשותם עומדות גם תוצאותיו של פרוייקט הגנום הציבורי, כי הן ציבוריות, וגם התוצאות שלהם הפרטיות, הם חיברו את שתי התוצאות יחד – טיוטה א' ועוד טיוטה ב' נתנו טיוטה הרבה יותר טובה.
אליעזר כהן: את הטיוטה הזאת המושלמת יותר של חברת "סלרה" ניתן היום לרכוש בסכום סביר ותמורת אפס התחייבויות.
אליעזר כהן: ואנחנו עומדים לרכוש את הטיוטה הזאת, וחשוב לדעת את זה.
אליעזר כהן: אנחנו זה מכון וייצמן וגם הקהילה הישראלית כולה.
אליעזר כהן: מדובר בסכום של כ-100 אלף דולר.
אליעזר כהן: מאיר שטרית:	זה הכל?
אליעזר כהן: דורון לנצט:	זה שר האוצר לשעבר.
אליעזר כהן: כך גם קיבלנו את שני לוחות הברית.
אליעזר כהן: יובל שטיינץ:	שמנו לב שאתה כל הזמן עושה אנלוגיות לחשיבות התנ"ך וספר הגנום.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	בתוך עמי אני יושב.
אליעזר כהן: בסוף שנה זו יתכן שחלק מן הנתונים יהיו פתוחים לציבור.
אליעזר כהן: תהיה כאן הדרגה מסוימת, החברה צריכה לעשות כסף וחשוב שכך, כי יכולתה לעשות כסף ויכולתן של חברות אחרות לעשות כסף וליצור פטנטים על המשמעות של הגנום, לא על ה-D.N.A עצמו אלא על משמעותו, היכולת הזאת היא האוצר הגדול של האנושות, היא היכולת של החברות האלה לגייס כספים במגזר הציבורי והפרטי כדי ליצור לנו תרופות חדשות ולרפא את מחלותינו.
אליעזר כהן: משמעות פרוייקט הגנום.
אליעזר כהן: הטקסט לפנינו, כעת אנחנו עומדים לפני העידן שנקרא העידן האחר-גנומי, אני קורא לו לפעמים העידן של קציר הגנום, כלומר, השיבולים כבר גדלו בשדה, הן כבר הצהיבו, הבר מחכה לנו שנקצור אותו.
אליעזר כהן: אנחנו גם לא בטוחים בדיוק איך נאפה ממנו לחם ותהיינה כנראה דרכים שונות ומשונות.
אליעזר כהן: אבל יש אוצר בלום של ידע שבו נוכל לעסוק ואותו נוכל לנצל.
אליעזר כהן: האם הידע הזה הוא רק לטובת הגדולים שזרעו את החיטה, גידלו אותה, השקו, זיבלו וריססו?
אליעזר כהן: התשובה היא לא.
אליעזר כהן: המתנה הזאת ניתנה על-ידי הגדולים גם לקטנים, רוב הנתונים נמצאים כבר עכשיו, חלק מן הנתונים יהיו תוך זמן קצר.
אליעזר כהן: אם כן, ישראל נמצאת במצב שהיא יכולה לנצל את הנתונים וכך נכון הדבר גם למדינות קטנות אחרות.
אליעזר כהן: אם לא נעסוק רק בצד האתי אלא נשאל את עצמנו מהיכן יבואו המשאבים דרך משרדים ממשלתיים שונים, לנצל את הנתונים האלה דרך המדע הבסיסי, דרך תעשיה עתירת ידע, דרך ביו-טכנולוגיה מתוחכמת, דרך מחקר רפואי; אם המדינה תיתן על כך את הדעת, נוכל לנצל זאת.
אליעזר כהן: נשאלת השאלה האם אנחנו לא איחרנו את הרכבת, האם לא נשארנו מאחור?
אליעזר כהן: התשובה שלילית, לא נשארנו מאחור.
אליעזר כהן: האנשים שעיניהם בראשם וראו את מה שהולך להתרחש בשנת 2000 החלו כבר ב-1993 לדון בסוגיה של התהליך של ניצול הגנום ולטפל בנושא.
אליעזר כהן: האקדמיה הלאומית למדעים שמיוצגת כאן על-ידי ד"ר יוסי סגל נתנה את הדעת והקימה ועדה לגנום האדם כבר לפני שבע שנים.
אליעזר כהן: בראשונה עמד עד לא מזמן פרופ' מיכאל פלדמן וכעת פרופ' יורם גרונר.
אליעזר כהן: הוועדה הזאת התחילה תהליך שבו הוועדה לתיאום ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה הקציבה כסף זרע,seed money, להקמת מרכזים במדינת ישראל שיעסקו בקציר פרוייקט הגנום כשיגיע הזמן, כלומר להקים את התשתיות המתאימות.
אליעזר כהן: בהמשך נטל את הדגל משרד המדע שמיוצג כאן על-ידי ד"ר יאיר דגני.
אליעזר כהן: המשרד הקים תשתיות בנושא גנום וביו-אינפורמטיקה שפעילות וחיות ובועטות כבר מספר שנים.
אליעזר כהן: לכן עקב כך מדינת ישראל איננה נמצאת בעמדת פתיחה גרועה אלא בעמדת פתיחה טובה.
אליעזר כהן: אבל נדרשים משאבים נוספים.
אליעזר כהן: מה הם המשאבים?
אליעזר כהן: למה הם צריכים להיות מיועדים ומה יכול לקרות כתוצאה מקציר הגנום?
אליעזר כהן: יש להבין מהו מבנהו של כל חלבון, ועקב כך לדעת כיצד לתכנן טילים מונחים.
אליעזר כהן: לפני פיתוח תרופות קיימת גם שאלת הדיאגנוזה.
אליעזר כהן: עד לא מזמן הדיאגנוסטיקה שלנו גיששה באפלה - מהן המחלות הגנטיות?
אליעזר כהן: מה משמעות כל מחלה?
אליעזר כהן: כיצד ניתן למנוע אותה?
אליעזר כהן: כיצד ניתן לראות מראש אצל בני הזוג האם עומד להיוולד להם ילד בעל מום גנטי, חירשות או פיגור שכלי או כל מחלה גנטית אחרת?
אליעזר כהן: בעקבות פרוייקט הגנום נפתחו לפנינו שערים בלתי צפויים של יכולת דיאגנוסטית.
אליעזר כהן: נוכל לדעת מראש על כל אחת מחמשת אלפים המחלות הגנטיות, ולמנוע את הצער והסבל הנורא שבלידת ילד בעל מום.
אליעזר כהן: ניתן יהיה למנוע את זה בין עם על-ידי ייעוץ של נישואין, בין אם דיאגנוסטיקה של העובר בשלבים מאוד מוקדמים והפלה, ובין אם באמצעים של ריפוי ברחם שגם הם אפשריים, כולל ריפוי גני, או ריפוי מיד לאחר הלידה.
אליעזר כהן: כל השערים האלה נפתחים לפנינו בעקבות פרוייקט הגנום, אך צריך להקדיש משאבים כדי להיות יכולים לבצע את זה, כדי להיות חלק מן השמחה, כדי להיות חלק מן המועדון שאנחנו כבר שותפים לו.
אליעזר כהן: הזכרתי דיאגנוסטיקה, הזכרתי פיתוח תרופות, אני רוצה לומר כמה מילים על ריפוי גני, יתכן שזה יהיה עולם חשוב מאוד ויתכן שלא.
אליעזר כהן: יתכן שכמעט את כל המחלות נוכל למנוע טרם היווצרותן, אבל אם לא נוכל, בייחוד במקרים כמו סרטן שבהם הפגם הגנטי הוא נרכש, הוא נוצר לאחר לידתנו ולא בא מן ההורים, במקרים האלה יהיה מקום רב לריפוי גני.
אליעזר כהן: מאיר שטרית:	סליחה, את זה לא הבנתי, כאשר משהו נרכש הוא יותר קל לריפוי גני מאשר אם הוא גני?
אליעזר כהן: חשבתי הפוך.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	לא, זה המקרה היחיד שאולי בו ניזקק לזה בלית-ברירה כי לא נוכל למנוע את זה מראש.
אליעזר כהן: אני רוצה לומר גם שבאותו הקשר של טיפול בתשתיות, של קידום המדע הבסיסי נעשו כבר דברים רבים במדינת ישראל.
אליעזר כהן: נמצא איתנו כאן אמנון ברק מהקרן הדו-לאומית גרמניה-ישראל.
אליעזר כהן: הקרן הזאת תמכה במחקרים דו-לאומיים, למשל בין מרכז הגנום הראשי של גרמניה למרכזי גנום בארץ, והיד קצרה מלתאר דברים שכבר נעשו, אבל צריך לעשות עוד.
אליעזר כהן: יש שאלות אתיות רבות, אבל צריך לא לתת לאתיקה לפגוע בעשייה עצמה.
אליעזר כהן: יש שאלות שקשורות לביטוח, יש שאלות שקשורות לזכות הפציינט לדעת, יש שאלות שקשורות לאופן שבו נשתמש ביכולת שלנו לדעת מראש דברים.
אליעזר כהן: הבה ניצור קודם את התשתית, ובמקביל ניצור את החקיקה שנדרשת על-מנת לדאוג לכך שלא יקרו דברים שליליים.
אליעזר כהן: הבה ננסה להבין עד תום במה מדובר, מהי המהפכה, לפני שאנחנו נזקקים לצדדים האתיים או במקביל לכך.
אליעזר כהן: אני אענה על שאלות אבל לא בתחום האתיקה.
אליעזר כהן: אני באתי הנה לדבר אך ורק על מהו פרוייקט הגנום, בכל הנושאים האתיים אני מבקש שהוועדה הזאת תעסוק ברגע אחר או עם מרצה אחר.
אליעזר כהן: מאיר שטרית:	אמרת שתגיד מהם המשאבים הדרושים.
אליעזר כהן: דורון לנצט:	בארצות-הברית הממשלה מקדישה סדר גודל של מאות מיליונים לשנה לקריאת הרצף בלבד, כל מה שקשור בעולם האחר-גנומי מוקדשים לו מיליארדים של דולרים.
אליעזר כהן: אם אנחנו רוצים להיות חלק אמיתי מן המועדון ויש לנו את המשאבים, רק צריך לתעל אותם למקום הנכון.
אליעזר כהן: אם אנחנו רוצים לעשות זאת צריך שבין משרד המסחר והתעשייה, בין משרד הבריאות, משרד המדע וכמובן משרד האוצר תהיה הסכמה שקציר פרוייקט הגנום הוא מטלה לאומית ומטרה לאומית, ושיוקדשו לו משאבים לא בסדר גודל של מאות אלפים כמו שמוקדשים כעת, אלא בסדר גודל של עשרות מיליונים, אינני מדבר על מאות מיליונים.
אליעזר כהן: היו"ר אליעזר כהן:	תודה רבה לפרופ' לנצט, אנחנו נתחיל בשאלות חברי הכנסת, ואחר-כך אני אעביר את רשות הדיבור לפרופ' אסא כשר ולד"ר ירון נופר.
אליעזר כהן: בבקשה, חבר הכנסת מאיר שטרית.
אליעזר כהן: מאיר שטרית:	אני מצטער אבל  אני צריך להיות כבר במקום אחר ולכן רציתי לדבר ראשון, אני מתנצל שאחרי דבריי אצטרך ללכת.
אליעזר כהן: אני שמח שפרופ' לנצט הגיע לפה, אני חושב שנושא הגנום האנושי הוא באמת לא פחות מאשר, כפי שמישהו הגדיר, הנחיתה על הירח.
אליעזר כהן: אני מקבל את ההגדרה הזאת מבחינת העוצמה של השינוי שקורה לאור קביעת הרצף הגנטי.
אליעזר כהן: אני מסכים עם כל מילה שאמר פרופ' לנצט לגבי האפשרויות הגלומות בפיענוח הקוד הגנטי, מכיוון שאני חושב שזה באמת יכול ליצור מהפיכה בתחום הרפואה, בתחום מניעת מחלות בעתיד ומניעת מומים גנטיים ביילודים.
אליעזר כהן: לדעתי אחת התקוות הגדולות זאת האפשרות והיכולת לעשות מבחינה גנטית, לתקן דברים.
אליעזר כהן: הדוגמה הבולטת ביותר היא המלחמה בזקנה, כי אם יודעים לפענח או למצוא את הקוד שקובע את מות התאים, אפשר אולי - לפחות לפי מה שקראתי - לשנות זאת ולהאריך את חייו של אדם, אני מקווה כשהוא בריא לא כשהוא חולה, להאריך את חייו של אדם לזמן יותר ארוך.
אליעזר כהן: ברור שזה משנה בצורה מאוד משמעותית את החיים על פני כדור הארץ, את החיים של האנשים.