GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רינה רחמני: לפני חמש שנים זה היה מוקצה מחמת מיאוס מבחינת השקפת עולמי האישית לשמוע על סחר באיברים.
רינה רחמני: היום אני אומרת שיש כאן תופעה, אל תתעלמו ממנה.
רינה רחמני: בשבוע שעבר, בידיעון של חולון הייתה כתבת ענק על אישה נשואה עם שני ילדים שמכרה כלייה בשלושים אלף שקלים וזה קרה כאן בארץ.
רינה רחמני: אל תתעלמו.
רינה רחמני: בואו ניקח את התופעה הזאת וננסה להסדיר אותה.
רינה רחמני: אי-אפשר להתעלם ממנה, אי-אפשר להגיד שאין סחר באיברים כי יש סחר באיברים ובואו נטפל בתופעה.
מישל רבל: אני חושב שאם זה לא יופיע בתוכנית חינוך של החוק, אתם תחמיצו את המטרה.
יהושע שמר: אני חייב לומר שלמשרד הבריאות יש מחויבות מלאה לטפל בנושא בתקופה הקרובה בכל דרך.
יהושע שמר: יש עקרונות אקדמיים, חברתיים, דתיים, אתיים שעומדים מנגד ויש מדיניות של דרך ניהולם של הדברים.
יהושע שמר: המטרה שלנו היא להגדיל את מלאי האיברים.
יהושע שמר: הטכנולוגיות היום הולכות ומתפתחות וזה העתיד להרבה מאוד מחלות.
יהושע שמר: תראו מה קרה לנו בגלל שאנחנו לפעמים נתפסים לכללים כאלה ואחרים.
יהושע שמר: בנק העור במדינת ישראל, שהוא גם מציל חיים לאנשים שהם במצב של כוויות חמורות וגם הוא מצאי לשעת חירום, כאשר אנחנו נתפסים לכללים ואין לנו דרך אחרת, הבנק הזה הולך ומידלדל ואני לפעמים נבהל לחשוב מה יקרה אם מחר תהיה מלחמה.
יהושע שמר: אנחנו גם צריכים לשים לעצמנו סייגים של המדרונות החלקלקים.
יהושע שמר: אסור שיהיה מצב שבו אנחנו נותנים היתרים כאלה ואחרים שיביאו אותנו חלילה למצבים שאנחנו לא רוצים להיות בהם.
יהושע שמר: אחד הנושאים שעלה לאחרונה הוא תרגול על גופות של אזרחים כדי שרופאים יוכלו להציל חיים, ואני חושב שלא נוכל לכפות על אזרחים, אנחנו יכולים לתת היתרים, נוכל ליצור כללים שאתם המערכת תוכל לפעול.
יהושע שמר: יחד עם זאת אסור שיהיה מצב שנכפה על אנשים כי הדבר הזה לא יתקבל ציבורית.
יהושע שמר: בשנתיים האחרונות נעשתה עבודה יוצאת מהכלל על-ידי המנכ"ל הקודם שגם עמד בראש המרכז הארצי להשתלות איברים.
יהושע שמר: יש גידול במספר ההשתלות, בעיקר בשנת 1998.
יהושע שמר: בשנת 1999 הייתה איזושהי ירידה שאנחנו לומדים למה היא קרתה.
יהושע שמר: אנחנו בפתח של החלפת מנהלי מרכזים ובקרוב אנחנו הולכים לסדרה גדולה מאוד של דיונים.
יהושע שמר: אנחנו גם נלמד מה שנאמר כאן - לצערי לא הייתי, אבל דוקטור ברלוביץ יתייחס לדברים – ונלמד גם מה קרה בשנים האחרונות.
יהושע שמר: אנחנו ניעזר כאן באנשי האקדמיה, האתיקה, המשפט, הדת וכדומה כדי ליצור מצב שיגדיל את מצאי האיברים בכל דרך.
יהושע שמר: כמובן סחר איברים זה דבר שאף אחד בחדר הזה לא מוכן לו.
יהושע שמר: הנושא של תשלום עם חישוקים שמונעים סחר באיברים, זה דבר שצריך לבחון אותו.
אברהם רונן: יש פתרון אחד והוא בידי משרד הבריאות.
אברהם רונן: הציע עוזי סלנט, מנכ"ל קופת-חולים מאוחדת, ואני בדעה שלו, שייתנו אפשרות לשלוח אנשים לחו"ל, לעשות השתלה מן המת.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הישיבה.
ענת מאור: אני מברכת ומודה לכל אלה שבאו.
ענת מאור: קודם כל לעדים האישיים, שנית, לתורמים ולתורמות שבעצם החשיפה והצגת הנושא העלו את המודעות.
ענת מאור: אני מודה לכנסת על שידור הישיבה בערוץ 33 כי זה חלק מאותו מאמץ כללי.
ענת מאור: נציגי משרד הבריאות היו בהשתתפות המירבית, המנכ"ל, המיועד לכהן כראש הוועדה, דוקטור ברלוביץ ואחרים.
ענת מאור: אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו, אבל רוח הדברים וההצעות, אנחנו מצפים תוך כחצי שנה-שנה לדיון משותף יחד עם ועדת העבודה והרווחה.
ענת מאור: אנחנו מתנגדים לסחר איברים וראיתם שזה על דעת כל חברי הכנסת.
ענת מאור: אנחנו כן אמרנו בהצעה די מרחיקת לכת מה כן.
ענת מאור: אני מדברת על המינוח החיים והמוות ביד הלשון במובן החיובי של המילה.
ענת מאור: אני באה מעולם החינוך ולמינוח יש חשיבות.
ענת מאור: יש הבדל בין סחר באיברים לבין עידוד על-ידי נושא של תגמול בבריאות ובוודאי על-ידי הקדמת תור של מי שתורם ללא תשלום וללא קשר לדברים אחרים וזה הבדל מאוד מאוד חשוב.
ענת מאור: בחקיקה אנחנו גם פונים למשרד הבריאות כדי לזרז את החוק שלו.
ענת מאור: שנית, במקביל להתנגדות לסחר איברים לראות במה אתם כן תומכים במובן החיובי, כולל באמת מרכז ההשתלות והתגמול הכספי שלו לאותה פעולת הסברה.
ענת מאור: הדברים הללו צריכים להיות בחקיקה.
ענת מאור: למי שיש השגות של ניסוח להצעת החוק שנדונה היום – לא על קודמות ולא על הצעות שהיו בכנסת הקודמת – שיעביר לנו בכתב.
ענת מאור: אני פונה אל היועצת המשפטית של הוועדה לסייע לנו בהצעת החוק הפרטית.
ענת מאור: אנחנו נשמח אם הממשלה תגיש הצעת חוק משלה, אבל אנחנו לא נעכב את שלנו.
ענת מאור: אני מבקשת שההערות יועברו לחבר הכנסת עזמי בשארה וליועצת המשפטית של הוועדה.
ענת מאור: נניח את ההצעה על שולחן הכנסת ונפנה לחברי כנסת אחרים לחתום עליה.
ענת מאור: בזה בהחלט נקדם גם את תהליך החקיקה.
ענת מאור: לגבי סחר באיברים.
ענת מאור: קופות החולים כן עוזרות.
ענת מאור: אני רוצה לפנות אל הסתדרות הרופאים ואל משרד הבריאות ולומר שאנחנו מתנגדים לכל ניצול לרעה, בין אם זה בארץ ובין אם זה בחו"ל, של המצוקה של החולה וגם לסכום הכסף שהרופאים מדברים עליו.
ענת מאור: לוקחים דרך עורכי-הדין שלהם ודרך המתווכים.
ענת מאור: הרי גם אם נוסעים לחו"ל יש עלות ויש עלות.
ענת מאור: מי שבסוף מגייס, קופת-החולים עוזרת וזה טוב לכך, ואני פונה שכולם יהיו ערניים גם לכספים וגם לסכומים שהולכים בדרך.
ענת מאור: אי-אפשר להציג כן ולדרוש מהמדינה ולא לשתף פעולה בכל הנורמות שהן מאוד חשובות בתחום הזה.
ענת מאור: אנחנו לא נוכל ללכת להצעה הגורפת שכל אחד הוא תורם פוטנציאלי אלא אם הוא מסרב.
ענת מאור: אולי זה יהיה רעיון בעוד עשרים-שלושים שנה ואולי גם אז זה לא יהיה.
ענת מאור: זכותכם להמשיך לדבר על זה, אבל צריכים להיות ריאליים.
ענת מאור: היום צריך למקד ולעסוק בפעולת הסברה וחינוך מסיבית וגדולה.
ענת מאור: זה בידינו.
ענת מאור: אני מקווה שהישיבה הזו תרמה לנושא.
ענת מאור: אני פונה לכל הנוגעים בדבר להמשיך במלאכה כי כל המציל נפש בישראל כאילו הציל עולם ומלואו.
ענת מאור: אני רוצה מראש להודות למר אבי הר-אבן על סיועו בהכנת הישיבה ובכל הובלת הנושא.
ענת מאור: אני רוצה להשתתף בצער משפחות החללים שנפלו בלבנון בשבוע האחרון ומפה אנחנו שולחים גיבוי ותמיכה קודם כל לחיילי צה"ל, לראש-הממשלה על כל המדיניות, מעבר לכל מחלוקת פוליטית.
ענת מאור: אני חושבת שהתמיכה בהם היום היא חשובה יותר מתמיד.
ענת מאור: כמובן לתושבי הצפון ששוהים כרגע במקלטים והם בעצם בחזית האמיתית ואנחנו מכאן נעשה כל מה צריך ומה שנדרש כדי לגבות אותם.
ענת מאור: בתוך כל המצוקות האלה, אנחנו מדינה עם סדר יום פוליטי מאוד דינמי ועם סדר יום ציבורי וביטחוני, ובכל-זאת אני חושבת שטוב מאוד עושה כל מינהלת סל"ה וכל היושבים כאן – שאני מודה להם על השתתפותם – שלא משאירים את החלל רק לאסטרונאוטים כי זה חלק ממדיניות, מתפיסת מדע, מתפיסת טכנולוגיה ותפיסה ארוכת טווח.
ענת מאור: בחקלאות אמרנו שמי שלא זורע לא קוצר, אבל פה אנחנו יודעים שמי שלא רואה בעוד מועד, מי שלא משקיע ומי שלא חושב, בסוף לא יהיה באותה חברה עתידית של טכנולוגיה ומדע בשילוב עם ערכים, אבל בוודאי שאי-אפשר בלי ההישגים והחלל הוא חלק מהם.
ענת מאור: יש לנו רשימת דוברים ארוכה ואנחנו רוצים לאפשר לכולם לדבר.
ענת מאור: אנחנו מברכים את התלמידים שנמצאים אתנו ונאפשר לנציג מכל בית-ספר להציג את דעתו והצעתו.
ענת מאור: לפני שאתן את רשות הדיבור לאבי הר-אבן, אני רוצה להעלות את הסוגיות הבאות וכמובן אשמח אם תאמר לי אם יש זוויות נוספות שלא חשבתי עליהן.
ענת מאור: ראשית, חשיבות חקר החלל.
ענת מאור: שזאת לא תהיה מוסכמה שמובנת מאליה, אבל לא מספיק ברור מה חשיבותה.
ענת מאור: אנחנו כבר נפגשנו ודנו באריכות ואני מודה שזה פתח לי אופקים רבים, אבל חשוב לחדד מאוד בקצרה.
ענת מאור: שנית, מה מצבה של ישראל היום מבחינת סדר היום הציבורי, התקציבים העומדים לנושא.
ענת מאור: אני רואה שנציגי משרד האוצר לא הגיעו ואני מבקשת לבדוק מדוע הם אינם כאן כי השתתפותם היא חלק הכרחי מכל הדינמיקה.
ענת מאור: בכוונה וידאנו לפני הישיבה את נוכחותם.
ענת מאור: השאלה השלישית, נושא שיתוף פעולה בינלאומי.
ענת מאור: אני שייכת למספר שדולות לשיתוף פעולה ובין היתר אתמול ישבנו בשדולת צרפת.
ענת מאור: כל נושא של שיתוף הפעולה עם השוק האירופאי, איפה אנחנו במפורש בתחום המדע והחלל בעניין הזה.
ענת מאור: שאלה רביעית, נושא נשים.
ענת מאור: אני כבר מסיבה תשומת לב שבתוך הדיון יש מעט מאוד נשים וגם במפגש אתך העליתי את הסוגייה וגם קיבלתי ממך את החומר לגבי מעורבות נשים בחקר החלל, נשים אסטרונאוטיות.
ענת מאור: אם איני טועה כל החומר או רובו מארצות-הברית בפני ואני רוצה לשאול מה אנחנו עושים בתחום הזה במדינת ישראל.
ענת מאור: השאלה החמישית היא בנושא חינוך.
ענת מאור: יושבת אתנו גברת חנה ויניק, מפמ"ר מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך וכמובן נמצאים כאן התלמידים.
ענת מאור: נרצה לשמוע מה מתקדם ומה נעשה בתחום.
ענת מאור: השאלה הששית לגבי הסוגייה הארגונית.
ענת מאור: האם יש בעיות שאתם רוצים להעלות בפנינו, בין המשרדים השונים, ברה-ארגון של הממשלה.
ענת מאור: אנחנו יודעים שישראל אמורה להיות שותפה לפרוייקט האסטרונאוטים.
ענת מאור: אני קודם כל מצטערת שהמועמדים לאותו פרוייקט לא אתנו.
ענת מאור: אני מבינה שאחד מהם חזר להיות קצין או טייס בחיל האוויר.
ענת מאור: אני מבקשת לדעת האם יש לנו גם מועמדת אישה, גם לתפקיד החשוב הזה.
ענת מאור: אלה ועוד.
ענת מאור: נשמח לשמוע ממך מר אבי הר-אבן.
אבי הר-אבן: חשיבות החלל.
אבי הר-אבן: לכם לא צריך לומר, שלמעשה אנחנו היום כבר נמצאים בעידן החלל.
אבי הר-אבן: אולי התלמידים פחות מודעים לנושא למרות שלפי ההצגות שהם עשו לנו הם בתחום ההיי-טק הרבה יותר קדימה מרבים מאתנו.
אבי הר-אבן: בכל אופן, אנחנו כבר היום נמצאים בעידן החלל והתזה שלי היא שאם אנחנו לא נדע להמשיך להחזיק ולהיות ברכבת המהירה הזו שנוסעת בתחום ההיי-טק בנושא החלל, אנחנו נהיה כמו קרון שניתק מהרכבת, הרכבת ממשיכה לנוע והקרון מתנתק ומתרחק ומתרחק עד שהוא נעמד.
אבי הר-אבן: אם באמת אנחנו רוצים להיות מדינה מתקדמת, אנחנו חייבים להמשיך להיכנס לנושא הזה.
אבי הר-אבן: נחשוב מה היה קורה אם לא היה לנו חשמל במשך שבוע ימים, כי אנחנו מדינה מודרנית, אבל במדינה אחרת באפריקה אני לא חושב שזה היה משפיע.
אבי הר-אבן: אותו הדבר, בעוד מספר שנים ללא ידיעה איך לנצל את החלל, אנחנו נהיה במצב דומה.
אבי הר-אבן: כבר היום אנחנו יודעים שבנושא של איכות סביבה, נושא של החור באוזון, נושא של זיהומים, החלל הוא כלי מאוד מאוד רציני.
אבי הר-אבן: תקשורת, לא צריך לספר, החל מנושא של משחקי כדורגל וחדשות חמות מכל מיני מקומות בטלוויזיה, ללא חלל, ללא הלוויינים שנמצאים מסביבנו, לא היינו יכולים לראותם.
אבי הר-אבן: חישה מרחוק, אותם צילומים, צילומי לווין, אותם לוויינים שמצלמים אותנו, היום כבר אפשר לקנות תמונות ברזולוציה של מטר והחזון שלי – ולא נמצא כאן נציג משרד החקלאות – שבעוד מספר שנים החקלאי יקבל פעם בשבועיים דוח ויהיה כתוב שעל-סמך צילומי חלל עליך לשנות את הגידולים, עליך להשקות, יותר מדי השקית וכולי.
אבי הר-אבן: אנחנו היום כבר בתחום הניווט משתלבים במערכת הניווט העולמי.
אבי הר-אבן: יש לנו פעילות של ניצול המערכת הלוויינית לניווט לצורך נושא של חקר או העמקת הידע בנושא רעידת אדמה.
אבי הר-אבן: נושא של מיקרו-גרביטציה, ניסויים בחלל, שידובר על זה בהמשך למרות שהניסוי עצמו הוא לא במיקרו-גרביטציה.
אבי הר-אבן: חיזוי ובקרת אסונות טבע, כולנו זוכרים שהנושא של צ'רנוביל עלה לכותרות אך ורק בגלל הלחץ של האמריקאים שגילו אותו באמצעות לווין כאשר התקופה הייתה עדיין תקופת המלחמה הקרה.
אבי הר-אבן: הוריקנים, כולנו רואים בטלוויזיה.
אבי הר-אבן: חיזוי רעידות אדמה.
אבי הר-אבן: בקיצור, יש לנו כאן מכלול שלם של נושאים.
אבי הר-אבן: מדינת ישראל החליטה להיכנס קצת לנושא החלל בשנת 1983 כאשר הוחלט בהחלטת ממשלה להקים את סוכנות החלל.
אבי הר-אבן: היום סוכנות החלל היא אחד מחמישה גופים במשרד המדע, התרבות והספורט.
אבי הר-אבן: יש מינהל תרבות, מינהל מדע, מינהל ספורט, סוכנות החלל והיערכות ישראל לעידן האינטרנט.
אבי הר-אבן: מבחינת המבנה של סוכנות החלל אנחנו מאוד דומים למה שקורה בגרמניה.
אבי הר-אבן: אין לנו מעבדות משלנו כפי שהיה בגרמניה עד לפני שנה, אנחנו גוף מתאם את פעילות החלל האזרחית במדינה, בין הגופים שמבצעים אותה בין משרדי הממשלה ויחד עם גופים חיצוניים.
אבי הר-אבן: מה תחומי הפעילות שלנו?
אבי הר-אבן: יש לנו מספר פרוייקטים ועל כל אחד מהתחומים האלה תקבלו במספר דקות בהמשך סקירה מהמומחים שנמצאים כאן ואני מודה להם שבאו מהצפון הרחוק, מחיפה או למעשה מהקריות, עד שדה בוקר ובזה כיסינו את כל המדינה.
אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט לווין של הטכניון שמסתובב כרגע סביבנו.
אבי הר-אבן: פרוייקט שנעשה על-ידי סטודנטים בסיוע מדענים עולים מרוסיה.
אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט גדול מאוד שאוניברסיטת תל-אביב עם חברת אל-אופ עובדים בו.
אבי הר-אבן: זה פרוייקט שלמעשה התחיל להיות שיתוף פעולה עם ברית-המועצות עוד לפני הסרת החומות, כך שמבחינה מדינית הייתה לזה חשיבות וגם מבחינה מדעית.
אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט של רפא"ל, ואני לא רואה פה נציג שלהם, כשאנחנו הכנסנו אותם לפרוייקט עם הולנד, פרוייקט אזרחי.
אבי הר-אבן: כל אלה הם פרוייקטים אזרחיים שלראשונה רפא"ל, שעד אז עסק אך ורק בנושאים ביטחוניים, פתאום פרץ דרך תחום האזרחי בשוק החלל העולמי.
אבי הר-אבן: יש לנו בנחל שורק מספר פעילויות ואנחנו נשמע לאחר מכן גם על הפעילות הזאת.
אבי הר-אבן: יש לנו שני אסטרונאוטים, אחד והגיבוי שלו, כאשר הפרוייקט הוא משותף עם אוניברסיטת תל-אביב.
אבי הר-אבן: ניסוי תלמידים שזה דבר די חדש שהתחלנו בו השנה בשיתוף משרד החינוך והטכניון.
אבי הר-אבן: יש לנו עם סוכנויות חלל אחרות מספר פרוייקטים משותפים שאני אומר עליהם כמה מלים.
אבי הר-אבן: בנושא חישה מרחוק, למעשה כל המוסדות האקדמאים והתעשייה שלנו משולבים ויש גם קשרים עם קהיליות המדע בחו"ל.
אבי הר-אבן: מזעור מערכות, אנחנו מאוד מצטיינים במזעור מערכות ואני רוצה לציין בסיפוק שיש לנו היום שלושה לוויינים כחול-לבן שמסתובבים סביבנו ושלושתם נהנים מהטכנולוגיה הממוזערת שפותחה בארץ ואנחנו משמשים מוקד.
אבי הר-אבן: פניתי לשר החינוך מר יוסי שריד והצעתי לו שבשנה הבאה, כאשר נאס"א תשגר את האסטרונאוט, וגם יתבצע ניסוי החלל, נכריז על השנה כעל שנת החלל בבתי-הספר, נקבל לשם כך סיוע מסוכנויות חלל אחרות ששם הנושא הזה הוא בעל משקל מאוד רציני.
אבי הר-אבן: אני מאמין שמאוד חשוב לחנך את הדור הבא ואפילו את הדור אחרי הבא.
אבי הר-אבן: הדור הבא זה הסטודנטים והדור אחרי הבא זה הילדים שיושבים כאן וגם יותר קטנים.
אבי הר-אבן: מבחינת שיתופי פעולה עם גופים בחו"ל.
אבי הר-אבן: יש לנו הסכמים ושיתופי פעולה פוריים עם סוכנות החלל האמריקאית הגדולה ביותר.
אבי הר-אבן: יש שם 17 אלף איש עם תקציב של 13,8 מיליארד דולר.
אבי הר-אבן: סוכנות החלל הצרפתית שלא מזמן ביקרו אנשים ממנה כאן ויש לנו כבר פרוייקטים אתם.
אבי הר-אבן: לפני שבועיים היה לנו משם ביקור מאוד בכיר ויהיה לנו ביקור נוסף.
אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט מסחרי, מסחור של לווין אופק שאנחנו נציג אותו כאן בכמה מלים.
אבי הר-אבן: זה לווין שנקרא ארוס.
אבי הר-אבן: יש לנו לווין תקשורת, עמוס.
אבי הר-אבן: יהיה לנו עוד מעט עוד אחד.
אבי הר-אבן: מדינת ישראל משקיעה סך הכל בתעשייה, במחקר, בכל הניסויים שעשינו מעל חמישים מיליון דולר לשנה שזה מעט מאוד יחסית לתקציבית אחרים.
דני וייס: הטכניון עוסק בנושא החלל הן בהוראה והן במחקר.
דני וייס: בשנת 1988 שינינו – אני הייתי אז דיקן הפקולטה להנדסה אווירונאוטית – את ההדגש והמחלקה נקראה לפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל.
דני וייס: מאז בעצם מלמדים בטכניון ויוצרים משהו בין חמישים לשבעים מהנדסים שיש להם הסמכה להיות מהנדסי חלל.
דני וייס: בנוסף להוראה הספציפית בהנדסה, הייתי אומר בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל במיוחד, בהנדסת חשמל ומדעי המחשב גם כן, יש לנו את הפקולטה הגדולה ביותר במזרח התיכון למדעי המחשב.
דני וייס: הטכניון פתח לפני כעשר שנים מכון לחקר החלל.
דני וייס: הוא נתמך על-ידי יהודים ציונים חמים מעבר לים.
דני וייס: לצערי יותר על-ידי אלה מאשר על-ידי הגופים הציבוריים במדינת ישראל, אבל לאט לאט זה משתנה.
דני וייס: המכון נקרא מכון אשר, על-שם משפחת אשר משיקגו, ואנחנו שיגרנו לווין.
דני וייס: ללווין קוראים טקסד גרבין כי ישנו יהודי חם במיאמי שקוראים לו גרבין שתרם שני מיליון דולר לצורך שיגור הלווין.
דני וייס: זאת התחלה יפה, אבל אחת הסיבות שאני חושב שחשובה הישיבה הזאת היא כי אי-אפשר להמשיך בדרך הזאת.
דני וייס: זה חייב להיות משהו מסודר ולא רק על-ידי קבלת תרומות.
דני וייס: המכון לחקר החלל הוא צורה מאוד מעניינת של קליטת עלייה.
דני וייס: מתוך כ25- עובדים במשרה מלאה שמועסקים במכון לחקר החלל, 20 הם עולים חדשים מתחומי החלל בברית-המועצות לשעבר.
דני וייס: זה צירוף נהדר של קליטת עלייה וספיגת חומר וטכנולוגיות שאחרת אולי לא היו מגיעים אלינו וזו נקודה חשובה לציון.
דני וייס: הפעולה החדשה שאנחנו עושים היא פרוייקט סטארט-אפ יחד עם משרד החינוך.
דני וייס: הטכניון לקח על עצמו להוביל שלוש כיתות של בית-ספר תיכון שנציגיה נמצאים כאן עכשיו בפרוייקטים שהאסטרונאוט הישראלי יפעיל בחלל.
דני וייס: אם לא הוא, זו תהיה הפעלה על-ידי אסטרונאוטים אחרים.
דני וייס: התלמידים האלה בתיכון יעשו את המעקב אחרי הפרוייקט הזה, ינחו את האסטרונאוט ואני מקווה שעל-ידי זה לא רק ילמדו אלא ימצאו עניין להמשיך בתחומים האלה.
דני וייס: יש לנו גם תחנת קשר ללווין שלנו בבית-ספר תיכון בחיפה שעוזר לנו במעקב.
דני וייס: הלווין הזה בין השאר עובד גם על שידורי רדיו חובבים.
דני וייס: אבי הר-אבן אמר את העיקר.
דני וייס: אנחנו נמצאים עכשיו במצב של תוכנית רב-שנתית חדשה שצריך להתחיל אותה.
דני וייס: ההיקף שעוזיה גליל ושותפיו דיברו עליו של חמישה מיליון דולר לשנה, מזה עשרים אחוז ללווין הטכניון.
דני וייס: אני חושב שעכשיו צריך להגיע לזה ולהגדיל את התקציב לעשרה מיליון במקום חמישה מיליון.
אבי הר-אבן: בנוסף לכך התעשייה האווירית מעורבת בפרוייקט אמריקאי רב-לאומי.
אבי הר-אבן: מפעלים שלה, מפעל תמ"מ, הצליח באמצעות קשרים שיצרנו עם סוכנויות חלל אחרות להיכנס לפרוייקטים רב-לאומיים צרפתים ואמריקאים.
ישעיהו ליפשיץ: יש מטרואידים ושברי חלל שנעים במהירויות מאוד גבוהות ויכולים לנקב חורים בלוויינים ולגרום לכשל שלהם, ויש פלסמה שגורמת לטעינה שלהם ולהתפרקויות חשמליות שגם גורמים לכשל שלהם.
ישעיהו ליפשיץ: מישהו צריך לספק לתעשייה בארץ את היכולת לתפקד בסביבה כזאת לאורך זמן וללא תחזוקה.
ישעיהו ליפשיץ: לפעמים זה לוקח אפילו כעשר שנים.
ישעיהו ליפשיץ: עמוס למשל אמור לתפקד כעשר שנים.
ישעיהו ליפשיץ: לכן הקמנו בממ"ג סורק מוקד ידע לאומי בנושא של סביבת חלל.
ישעיהו ליפשיץ: המוקד שלנו משרת את התעשייה הישראלית והוא שותף לכל אותם פרוייקטים ששמעתם עליהם ושתשמעו עליהם.
ישעיהו ליפשיץ: אנחנו בעצם מהווים מכון תקנים ישראלי בנושא של סביבת חלל ואנחנו גם מקיימים שיתופי פעולה בינלאומיים למשל עם נאס"א, סוכנות החלל האמריקאית כאשר אנחנו עומדים לשגר חומרים במשותף במעבורת החלל ולבחון את תפקודם בחלל.
ישעיהו ליפשיץ: יש לנו שיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופאית ועם סוכנות החלל הצרפתית אנחנו מפתחים גלאי קרינה שמיועדים להיות משוגרים על לוויינים ישראלים וצרפתים ולמפות את סביבת החלל, את סביבת הקרינה, כדי שנדע מה קורה באותם מסלולים שמעניינים אותנו.
ישעיהו ליפשיץ: אנחנו עוסקים בשני היבטים.
ישעיהו ליפשיץ: מצד אחד היבטים של פרוייקטים.
ישעיהו ליפשיץ: זאת אומרת, נותנים לפרוייקט המסוים את כל הגיבוי שהוא זקוק לו מהתחלת התכנון ועד לשיגור וגם אחורי השיגור.
ישעיהו ליפשיץ: אנחנו מקבלים את המידע מהלווין ואנחנו מנסים לראות תקלות ואנומליות ולנתח אותן כדי לתת אינפורמציה יותר טובה איך לתקן או לשפר את ביצועי הלוויינים הבאים.
ישעיהו ליפשיץ: אנחנו גם עושים מחקרי תשתית כאשר קודם כל אנחנו מקימים תשתית פיזית ותשתית חישובית כדי שנוכל לתת את התמיכה, וחוץ מזה אנחנו גם עושים מחקרים בחזית הידע בעולם כדי להבין את התופעות הבסיסיות שכרוכות בהתנהגות חומרים בחלל.
ישעיהו ליפשיץ: בצורה כזאת קבוצה של כעשרה איש, כשהיא פי כמה וכמה יותר קטנה מקבוצות מקבילות בחו"ל, מסוגלת לתת לתעשייה הישראלית את כל התמיכה שדרושה לה בנושא של סביבת החלל.
ישעיהו ליפשיץ: אנחנו גם מנסים לקלוט חוקרות צעירות כדי שהן תהיינה הכוח המניע בעתיד של הפעילות כאשר ראש קבוצת החומרים שלנו כיום היא חוקרת ואני עומד לקלוט חוקרת כראש קבוצת האלקטרוניקה.
ישעיהו ליפשיץ: כך שגם בקטע הזה אנחנו תורמים את תרומתנו.
גדעון טיבור: אני לא מציג כאן את כל היישומים אלא כאלה שהיו קשורים לפרוייקטים מסחריים.
גדעון טיבור: בנושא תכנון חקלאי, עושים סוגי גידולים וכדומה.
גדעון טיבור: גיאולוגיה וחיפושי מחצבים.
גדעון טיבור: ניתור איכויות מים באגמים ובימים וכמובן פרוייקטים של תשתית כשהפעולה של שימוש בלוויינים או בסנסורים אחרים היא כרוכה בעלויות יחסית נמוכות, ושנית, האפשרות לעבוד במקומות שהם לא נגישים.
גדעון טיבור: בשקף הזה אתם רואים תיאור של חלק מפרוייקט שנעשה לפני כמה שנים בניגריה, מיפוי של שימושי קרקע וסוגי קרקעות, שזה עוד פעם רקע לפרוייקט הנדסי, תכנון מים וכדומה.
גדעון טיבור: כל פרוייקט בחישה מרחוק, בדרך כלל כולל גם עבודת שדה.
גדעון טיבור: פרוייקט אחר שהוא דווקא קרוב אלינו בנושא איכות הסביבה.
גדעון טיבור: מי שמזהה, זה מפרץ חיפה.
גדעון טיבור: כאן אנחנו רואים ניצול של סנסור שיושב על מטוס למיפוי איכות מים, במקרה זה חומר מרחף, צבעים כהים – ריכוזים גבוהים, צבעים יותר בהירים – ריכוזים יותר נמוכים.
גדעון טיבור: רואים יפה מאוד את ההשפעה של הקישון על כל מפרץ חיפה.
גדעון טיבור: למעלה אנחנו רואים את נחל הנעמן ויותר למעלה את עכו.
גדעון טיבור: פרוייקט אקזוטי אחר בתחום גיאולוגיה – וזה הכל פרוייקטים שעשינו וגם קצת הרווחנו כסף – פרוייקט של חיפושי זהב בתימן.
גדעון טיבור: זה פרוייקט שנעשה עבור חברה קנדית.
גדעון טיבור: עוד פעם, עיבוד מיוחד של צילום לנסאפ בשילוב נתונים גיאופיזיים ואחרים.
גדעון טיבור: איפשרו לנו למפות ולהציג אזורים שכדאי לנו לעשות בהם בדיקות שדה, אבל לצערנו את בדיקות השדה עשתה החברה הקנדית.
גדעון טיבור: פרוייקט שסיימנו בשנה שעברה, מיפוי שלושה אגני היקוות באתיופיה באזור אדיס-אבבה.
גדעון טיבור: עוד פעם, רקע לפרוייקט הנדסי של תכנון מים.
גדעון טיבור: אם נסתכל יותר מקרוב, זו דוגמה של אחד האזורים.
גדעון טיבור: שוב, אנליזה והפעם באמצעות לווין צרפתי, ולמעשה מהתוצאות היא המפה הזאת והיא בעצם שימושי קרקע כאשר כל צבע מייצג שימוש קרקע אחר, אם זאת צמחיה, חקלאות וכדומה.
גדעון טיבור: כאן אתם רואים פרוייקט אחר עם לווין אמריקאי, הפעם עבור חברת חשמל.
גדעון טיבור: מיפוי מה שנקרא טמפרטורות של מי הקירור כאשר לפרוייקט הזה יש הרבה השלכות גם על חברת חשמל וכמובן על המשרד לאיכות הסביבה.
גדעון טיבור: בשקף הזה אתם רואים את מה שאנחנו עומדים בפניו היום, שזה לוויינים עם רזולוציות של מטר.
גדעון טיבור: לצערי, המדינה שלנו קטנה ויש יותר מדי לנדרוברים והאנשים מעדיפים ללכת ולראות את זה בעיניים מאשר לנצל צילומי לווין למטרות חקלאות.
אמציה פלד: אוניברסיטת חיפה היא למעשה האוניברסיטה האחרונה, החוג לגיאוגרפיה, שהצטרף לכל הנושא הזה מתוך הבנה, של האוניברסיטה, שהיום לא ניתן ללמד גיאוגרפיה או דברים שקשורים למדעי האדמה בלי חישה מרחוק ובלי הממ"ג.
אמציה פלד: ההתחלה שלנו היא רק לפני ארבע שנים.
אמציה פלד: אנחנו כבר היום עומדים עם משהו כמו תשעה קורסים, עם ששים-שבעים סטודנטים שלומדים בתואר ראשון ושני, מתוכם לפחות ארבעים לומדים לתואר שני כשעשרה מהם עושים כבר מחקרים עם תזה.
אמציה פלד: כלומר, סטודנטים של מסלול א'.
אמציה פלד: יש לנו ארבעה דוקטורנטים, מתוכם שניים לחישה מרחוק.
אמציה פלד: אני אציג כאן רק מעט עבודות.
אמציה פלד: זאת למשל עבודה של עופר בארי, סטודנט לדוקטורט מקיבוץ יגור שעושה עבודה בנושא של מה שאנחנו קוראים חקלאות מדויקת.
אמציה פלד: אנחנו משתמשים פה בצילומים ממטוסים, צילום ידני או ממצלמה טרמלית.
אמציה פלד: זה עדיין לא טוב עבור סוכנות החלל, ואני מדגיש את זה, משום שלסוכנות החלל היה למשל כסף כדי לתת לשלושה מחקרים מתוך 19 הצעות שהוצעו בשנת 1999, כך שההצעה הזאת לא התקבלה כמו עוד 16 אחרות.
אמציה פלד: הגענו כבר למצב שהשנה, בשנת 2000, לא טרחנו להגיש את זה אלא העדפנו להגיש את זה בשיתוף פעולה עם המרכז למיפוי ישראל ועם אוניברסיטה בגרמניה, במינכן, ל-JIF, לנסות להתקבל שם למרות ששם זה חמישים-ששים אחוז יותר טוב מאשר להגיש לסוכנות החלל משום שיש להם תקציב נמוך.
אמציה פלד: נדמה לי שגם השנה זכו רק שלוש או ארבע הצעות מתוך אלו שהוגשו.
אמציה פלד: כאן אתם רואים דוגמה למה שעושה פה עופר כאשר הוא מנסה לקבוע את הקשר בין פרמטרים שונים ליבול שמתקבל.
אמציה פלד: במקרה הזה מדובר בחלקות בוטנים בעכו, בתחנה של משרד החקלאות, שאנחנו פשוט מתלבשים עליהם.
אמציה פלד: אתם רואים שהם עושים הרבה מאוד בדיקות.
אמציה פלד: אנחנו למשל יכולים להגיד מהר מאוד שיש להם בעיות בהשקיה.
אמציה פלד: הכוונה היא לא להיות חכמים ולהגיד כמה יבול יהיה אלא לעזור בניהול היום יומי.
אמציה פלד: עבודה שנייה זו עבודת מגיסטר על-ידי אביטל ברג והיא חוקרת כאן תופעות של סיווג.
אמציה פלד: אנחנו מדברים כאן על ניסיון להוציא את היער מהעצים.
אמציה פלד: כלומר, אנחנו עובדים ביחידות קטנות מאוד.
אמציה פלד: זהו סיווג רגיל ואתם רואים צורה של סיווג רגיל.
אמציה פלד: על זה אנחנו עושים עבודה טקסטוראלית.
אמציה פלד: כלומר, אנחנו מזהים למשל מושבה כמו דניה או את המושבה הגרמנית או נווה שאנן, מחפשים את זה טקסטוראלית ויודעים להפיק מזה את צורות היישוב, כלומר גודל, צפיפות, אם זה פרבר וכולי.
אמציה פלד: אפשר לראות מתאם יפה בין השכונות שאנחנו מקבלים.
אמציה פלד: דבר נוסף שהיא עושה זה אינדקסים למשל צורות התיישבות וכאן למשל יש שלוש דגימות ואפשר לראות שיש חתימה מסוימת לאיזשהו אינדקס שאנחנו בודקים והיא חוקרת למשל את הנושא של פיתוח.
אמציה פלד: את הדוגמה הזו עושה דוקטורט בשם באשיר חאג'-יחיא מכפר טייבה.
אמציה פלד: הרעיון הוא של זיהוי שינויים.
אמציה פלד: אנחנו קשורים באופן הדוק לנושא של מיפוי.
אמציה פלד: זה תצלום ישן שאנחנו מחפשים להשוות אותו לתצלום חדש.
אמציה פלד: אם אני אניח אחד ליד השני, תוכלו לראות את ההבדלים.
אמציה פלד: כל הרעיון שלנו בסופו של התהליך, וזאת עבודת הדוקטורט שלו, להגיע למצב שבו זה מזוהה אוטומטי ואתם רואים שהקווים האדומים אלה כבר קווים שעוברים בכלל למערכת אחרת של מיפוי ואתם רואים וקטור שכבר אומר מהו השינוי.
אמציה פלד: לא רק שהיה שינוי אלא גם מהו השינוי.
ארנון קרניאלי: מטבע הדברים, מכיוון שאנחנו נמצאים במכון לחקר המדבר אנחנו עוסקים בעיקר בנושאים של אזורים צחיחים, תהליכי מידבור ושינוי אקלים.
ארנון קרניאלי: אנחנו מתרכזים במחקרים יזומים בנגב כדוגמת פיתוח אינדיקטורים לניתור בצורת כגון הבצורת שהייתה בשנה שעברה.
ארנון קרניאלי: כמובן, כל האינדיקטורים הם אינדיקטורים שאפשר ללמוד באמצעים של חישה מרחוק, נניח צמחיה בשילוש טמפרטורה על פני הקרקע.
ארנון קרניאלי: אנחנו מקיימים די הרבה מחקרים יזומים בארצות אחרות כמו במרכז אסיה, תורכניסטן, אוזבקיסטן, במונגוליה ובאפריקה.
ארנון קרניאלי: לארצות המתפתחות יש המון רצון כיוון שהחוקרים שם מרוויחים די הרבה כסף שהולך לכיסם מהמחקרים האלה ולכן יש להם הרבה רצון לשתף אתנו פעולה.
ארנון קרניאלי: מעט תועלת אפשר להפיק מהם, אבל כיוון שאנחנו עוסקים בחישה מרחוק, עבורנו זה לא כל כך חשוב.
ארנון קרניאלי: בנוסף המעבדה לחישה מרחוק, בגלל המיקום הייחודי שלה בספר המדבר הישראלי, היא אבן שואבת למיקום מכשירים מסוימים של נאס"א, למשל, כמו סנפוטומטרים, של גרמניה, של מכון בשם מקס פלנט שהוא אחד המכונים הגבוהים ביותר בגרמניה למחקר, וגם בלגיה.
ארנון קרניאלי: שמים אצלנו מכשירים כדי לנתר גם את האטמוספרה, גם את האבק, גם את הארוסולים וכל הדברים שניתן לנתר.
ארנון קרניאלי: יש לנו די הרבה שיתוף פעולה עם הגורמים האלה.
ארנון קרניאלי: בשנה הבאה, בסוף אוקטובר, נקיים כנס בינלאומי של ארצות הים התיכון בנושא מידבור ואנחנו מקווים גם לתמיכת הממשלה וגם לתמיכתה של סל"ה בנושא הזה.
ארנון קרניאלי: ארצות הים התיכון זה אנחנו והארצות השכנות.
דן בלומברג: אנחנו משתמשים בעיקר במערכות מכ"ם כשהית
דן בלומברג: רון של מערכות מכ"ם מהחלל זה שזה לא תלוי במזג אוויר אלא זה פועל בכל תנאי מזג אוויר, רואה דרך העננים, רואה בחורף ובקיץ, וזה לא תלוי בשעה, כלומר, אפשר לעבוד ביום ובלילה ולאסוף נתונים.