GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: עד היום, באיזה מקרים ועדת החריגים פטרה את הכבלים מלחבר?
שלומי גרבר: הכבלים עוד לא הגיעו אליי, אני מדבר על בזק.
מיכאל איתן: אז תן לנו את רשימת היישובים או מקרים.
מיכאל איתן: תן לנו נתון, כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.
ענת מאור: אני מבקשת להיענות לפנייה של חבר הכנסת איתן לקבל בכתב בהמשך את שני הדברים, גם מבחינת בזק מה אישרה ועדת החריגים וגם מבחינת הכבלים.
בועז שני: למי צריך להעביר את זה?
ענת מאור: אליי, ואני אפיץ את זה לכל חברי הוועדה.
שלומי גרבר: אני אתן תשובה, אבל יש פה בעיה.
שלומי גרבר: ועדת החריגים מאפשרת להם לדחות בעשרה חודשים, זהו.
ענת מאור: גם את זה.
מיכאל איתן: את זה צריך לתת דניאל רוזן.
שלומי גרבר: יש קיבוצים שעברו כבר מעל ומעבר את כל הנושא הזה.
שלומי גרבר: לדעתי, המלצת הוועדה צריכה לבטל את ועדת החריגים, לראות מה קורה כשלא מבצעים, וכשקיימת ועדת החריגים מה עושים.
שלומי גרבר: כל דבר נוסף שנותנים לחברות, אם זאת חברת הבזק ואם אלה חברות הכבלים, צריך לעבוד בשיטת המקל והגזר.
שלומי גרבר: נתנו משהו בפריפריה?
שלומי גרבר: יכולים לתת במרכז.
שלומי גרבר: ADSL לא יעבוד בגרופית, ADSL יעבוד בצהלה וברמת-אביב ג'.
שלומי גרבר: יוני ספיר: טעות, הוא יעבוד בכל נקודה.
שלומי גרבר: איתן קונדה: אני מחברת ספייסנט שמארק גזית הזכיר, ולנו יש בעיה עם משרד התקשורת.
שלומי גרבר: הקמנו מיזם מאד מעניין, שנובע משיתוף פעולה עם חברה בריטית שקוראים לה איזינט, שנותנת אינטרנט לווייני מהיר של עד מגה לשנייה, שניתן להתקין אותה בכל מקום, לרבות בפריפריה בלי שום בעיה, ופנו אלינו הרבה.
שלומי גרבר: הגשנו בקשה מסודרת למשרד התקשורת לרשיון, ולפני שבועיים, אחרי שהשקענו סכומים גבוהים מאד בהקמה, קיבלנו ממשרד התקשורת מן מכתב לקוני להפסיק את פעילותנו.
שלומי גרבר: לא ברור למה, ואם מדובר על פתיחת שוק לתחרות, בוודאי לא מדובר רק על תחרות בין חברת הכבלים לבין בזק, שלא יהיה מונופול אחד נגד המונופול השני.
שלומי גרבר: זאת בעיה קשה.
גלית אבישי: קיימות בעיות רבות בתחום: קודם כל, חוסר חיבור של הפריפריה, וראינו את זה במקרה של הכבלים.
גלית אבישי: אני חושבת שכן ניתן ללמוד מהניסיון הזה.
גלית אבישי: המחירים הגבוהים מאד שקיימים היום בשוק, לא מאפשרים לכל אדם להתחבר לאינטרנט.
גלית אבישי: זה מאד יקר יחסית למדינות אחרות בעולם.
גלית אבישי: לדעתי, צריך לחייב את הכבלים לתת שירותי אינטרנט בלי לחייב אותם גם להתחבר לכבלים.
גלית אבישי: ניתן להפריד בין שני השירותים גם בכבלים.
הרצל עוזר: צריך לתת להם פרס?
גלית אבישי: לא לחייב להתחבר רק בשניהם.
גלית אבישי: נועם הנגבי: אני רוצה לענות פה על כמה נושאים שעלו.
גלית אבישי: לפי הזיכיון של חברות הכבלים, אין חובה לחבר את כל בתי האב.
גלית אבישי: יש מנגנון שמאפשר לחברות הכבלים שלא לחבר בתי אב, אותה ועדת חריגים.
גלית אבישי: נכון שהוגשה הרשימה ויש רשימה שלמה של יישובים שחברות הכבלים לא חיברו.
ענת מאור: מר הנגבי, אני מוכרחה לקטוע אותך.
ענת מאור: זאת בדיוק המחלוקת.
ענת מאור: כשהמחוקק חוקק את זה, הוא התכוון חריג ליישוב על איזה הר, כמו: בית ג'ן.
ענת מאור: האם אתם עדיין חושבים שהפירוש מרחיק הלכת שאפילו אם אתם מנתקים 9% מן האוכלוסייה, יכול לעמוד במבחן ובביקורת?
ענת מאור: נועם הנגבי: אז אני רוצה לענות לך.
ענת מאור: לא, כי אתה מתחיל את הדיון כאילו אנחנו נמצאים בשנת 1993.
נועם הנגבי: נשאלה שאלה ישירה, אז אענה תשובה ישירה.
נועם הנגבי: קודם כל, יש אפשרות שלא נחבר, ויהיה לזה אישור של משרד התקשורת - אז קודם כל התשובה היא כן.
נועם הנגבי: נכון שיש ויכוח לגבי חלק מן היישובים.
נועם הנגבי: אני חייב להגיד שערוצי זהב לא נמצאים ב91%- אלא כמעט ב98%- מבתי האב.
נועם הנגבי: אנחנו כרגע נמצאים בתנופת פיתוח מאד רחבה.
נועם הנגבי: חיברנו הרבה מאד יישובים באזור בית שאן לאחרונה.
ענת מאור: האם זה בגלל מה שמיכל רפאלי-כדורי אמרה?
ענת מאור: נועם הנגבי: אנחנו נמצאים כרגע בתנופת פיתוח באזור הדרום, והנושאים הולכים ומתקדמים.
ענת מאור: יש דיון בינינו ובין משרד התקשורת, והוא לא הסתיים.
ענת מאור: אני חושב שהנושא הזה ייפתר.
ענת מאור: אני רוצה גם לדבר על יכולות.
ענת מאור: בחברות הכבלים יש יכולות לתת אינטרנט מהיר, לפחות לערוצי זהב, בפריפריה בצורה מיידית.
ענת מאור: לא ADSL ולא עוד שנתיים, אלא מחר בבוקר.
ענת מאור: יש לנו כל מיני טכנולוגיות שתומכות בזה בצורה מאד יפה, שמאפשרת גם לשחקנים, כמו: נטוויז'ן וחברות אחרות "לנסוע" על התשתיות שלנו בצורה משותפת.
ענת מאור: אני מציע שזה פשוט יאושר.
ראובן סגן-כהן: אני מבקש להעלות שני נושאים.
ראובן סגן-כהן: הראשון, לגבי אינטרנט.
ראובן סגן-כהן: יורוקום בין היתר בעלת אינטרנט זהב, שהיא נותן שירותי אינטרנט הגדול ביותר בארץ.
מארק גזית: אני ממש לא מסכים עם זה.
ראובן סגן-כהן: הבעיה היום של ספקי השירות של האינטרנט - ואני מבדיל בין ספקי התשתית של האינטרנט, ולצורך זה הכבלים הם ספקי תשתית עתידיים של מערכות אינטרנט - היא שיש היום מערכת של ספקי תשתיות שיוצרות צווארי בקבוק בגישה גם לפריפריה וגם לא לפריפריה.
ראובן סגן-כהן: למה אני מתכוון?
ראובן סגן-כהן: ספקי התשתיות, הכבלים - אני לא מתייחס כרגע לבזק - כולן שותפות כרגע במיזמים כאלה ואחרים של שירותי אינטרנט, זאת אומרת: הם בעלים של ספקי שירותי אינטרנט.
מארק גזית: זה לא נכון, אנחנו לא.
ראובן סגן-כהן: יש בנטוויז'ן, נדמה לי.
מארק גזית: לא, אין לנו.
ראובן סגן-כהן: זה אצל נאמן.
מארק גזית: לא, זה לא נכון.
ראובן סגן-כהן: אתה יודע שזה נכון.
ראובן סגן-כהן: לכן יש כאן בעיה שלא הועלתה לדיון, וזאת האפשרות שספקי האינטרנט של כולם כרגע - לאו דווקא שלנו - לגשת ישירות ללקוח במחירים - לא רק בגישה נכונה ומהירה - שהם מחירים תחרותיים, כאשר אני נתון כספק אינטרנט לבעלויות של רשתות גישה של אחרים שהם מתחרים בפוטנציה, או לא בפוטנציה, בי.
ראובן סגן-כהן: זאת אומרת, יש להפריד - ואני פונה כרגע למשרד התקשורת, דנו בנושא הזה - בין ההולכה לתוכן.
ראובן סגן-כהן: במסגרת התחרות הצפויה להיפתח - ואני מאד מקווה שהיא באמת תיפתח בקרוב - חברת יורוקום עומדת להציע במסגרת התחרות מול בזק ומול הכבלים, מערכות שיגיעו לפריפריה מבחינת הגישה באלחוט מהר יותר מאשר כל גישה אחרת, גם של הכבלים, וזאת במסגרת של בין תשעה חודשים עד לשנה מיום קבלת הרשיון, כל השירותים כולל טלפוניה.
ראובן סגן-כהן: אמיר עציוני: אני רוצה להמשיך פה את הנקודה שהועלתה פה על ידי מארק גזית ועל ידי איתן קונדה, שהיא קצת נבלעה בדברים.
ראובן סגן-כהן: הנושא של שידורי אינטרנט בלוויין משום מה הוא כרוך לחלוטין בנושא של שידורי טלוויזיה רב ערוצית, ולא כך הוא.
ראובן סגן-כהן: האפשרות לשדר שידורי אינטרנט לווייני זה משהו שמתנהל פה כבר כמה שנים.
ראובן סגן-כהן: יש לי מכתב של חברה שכבר חיברה ב1997- אינטרנט לווייני ליישובי הפריפריה, ומשרד התקשורת הורה לה לחדול מהפעילות שלה.
ראובן סגן-כהן: אותו סעיף שמארק גזית מדבר עליו, אוסר על ספקי אינטרנט ישראלים להשתמש בשירותים האלה, אבל הוא לא אוסר על ספקים זרים.
ראובן סגן-כהן: וכשאיתן קונדה הציג פה את דבריו, הוא שכח לספר שהוא גם עקף את האיסורים האלה והלך לספק אנגלי כדי שישדר לישראל, מה שכמובן מאד מייקר את העלויות.
ראובן סגן-כהן: יוסי קנירש: זה לא משדר לישראל, זה נקלט.
ראובן סגן-כהן: אמיר עציוני: אם באמת התעריפים של בזק הם כל כך זולים - ופה מדובר על שירותים אוניברסליים - אני לא מבין מה הנקודה שממנה כל כך חוששים.
ראובן סגן-כהן: יהודה לנדא: התחושה שלנו היא שתהליך הדה רגולציה שעובר שוק התקשורת הוא איטי מדי.
ראובן סגן-כהן: יש כאן אמצעים תקשורתיים שכולם מדברים עליהם, שמחר בבוקר אפשר לעשות כל מיני דברים, או אפילו באחד במרץ כמו שמר עוזר אמר.
ראובן סגן-כהן: יושבת פה מערכת ביורוקרטית שעוצרת את התקדמות האוכלוסייה.
ראובן סגן-כהן: האוכלוסייה פה עומדת אל מול מחסום ביורוקרטי.
ראובן סגן-כהן: המקום של הוועדה הוא לקרוא לרגולטור לעשות סוף לדה רגולציה.
ראובן סגן-כהן: דוב וינר: אני מאיגוד האינטרנט הישראלי.
ראובן סגן-כהן: אני גם כן בכובע אחר ממונה על הסקר חברת המידע של הנציגות האירופית.
ראובן סגן-כהן: מטרת הסקר לכסות את ההתפתחויות שקיימות בארץ בכל הכרוך בקומוניקציה, בשירותים וכדומה.
ראובן סגן-כהן: יש אתר זמין שאני מזמין אתכם לבקר בו שהוא ESIS.ORG.IL.
ראובן סגן-כהן: אנחנו עורכים את הסקר מתחילת השנה, והתוצאות התקבלו מאד מאד יפה, כיוון שהנציגות האירופית עוקבת אחרי התהליכים גם באזור הים התיכון וגם במרכז אירופה.
ראובן סגן-כהן: יש הערכה רבה מאד על התהליך שהתפתח בארץ, התהליך של דה רגולציה וליברליזציה.
ראובן סגן-כהן: זהו תהליך שקול שגם מנסה לשמור על האינטרסים הלאומיים.
ראובן סגן-כהן: אני חושב שהטענה של מר ראובן סגן-כהן היא מוקד הדיון.
ראובן סגן-כהן: נראה לי שיש פה המון נושאים שאפשר להגיד שהם אפילו שולייים, ושמתלבשים על הנושא המרכזי.
ראובן סגן-כהן: הנושא המרכזי הוא אם באמת יהיה לנו עוד מונופול או אם תהיה תחרות.
ראובן סגן-כהן: בעצם ספקי תוכן אין, כיוון שתוך שנה אין הבדלה בין אינטרנט לבין טלוויזיה דו כיוונית לבין שירותי טלפוניה, תוך שנה-שנה וחצי הכל אותו דבר.
ראובן סגן-כהן: השאלה אם באמת תהיה תחרות בשירותי תוכן ולא יהיה איזה סבסוד צולב על ידי בעלות של גורמים בעלי התשתית.
ראובן סגן-כהן: כיוון שאם יהיה סבסוד כזה, הדבר יהיה בלתי אפשרי, אנחנו נחנוק את ההתפתחות התרבותית בארץ.
אייל יניב: ישראל היא המדינה היחידה בעולם המערבי שאין לאוכלוסייה אינטרנט מהיר באיזושהי צורה שהיא.
אייל יניב: אנחנו חושבים את עצמנו תמיד לאיזושהי מעצמת אינטרנט, וזה פשוט לא נכון.
אייל יניב: האוכלוסייה סובלת.
אייל יניב: כעת לא חשוב מה יהיה הפתרון.
אייל יניב: אני מצטרף לקריאה מקודם, הפתרון חייב להיות מאד מהיר.
אייל יניב: הטכנולוגיה קיימת היום.
מיכאל איתן: 100%, כולנו יודעים את זה.
מיכאל איתן: אתם מדברים אל המשוכנעים כאן בדברים האלה.
אייל יניב: עובדה שזה לא כך.
מיכאל איתן: כי דניאל רוזן צריך לתת על זה את התשובות, מלבד הוויכוחים הפנימיים ביניכם, כשכמובן כל טכנולוגיה היא אינטרס כלכלי כזה או אחר, אבל בגדול המשפט הזה שנאמר על ידי נציג לשכת עורכי הדין משקף את המציאות.
מיכאל איתן: אני חושב שכולנו מכירים אותה, ודניאל רוזן צריך להסביר לנו מדוע אנחנו במצב הזה, וזה לא חדש מהיום.
מיכאל איתן: יוסי קנירש: יש לנו חומת ברלין.
מיכאל איתן: זאת חומת רוזן, לא חומת ברלין.
ענת מאור: הישיבה במקורה נועדה להמשך דיון האינטרנט בפריפריה.
ענת מאור: הרי כבר הוחלט על תחרות, ואני לא בעד הפרטות גורפות מדי ולא בעד לשכוח עובדים בזמן הפרטות.
ענת מאור: אין ספק שנושא התחרות במתן שירותים, כמו: בבזק ובאינטרנט, הוא חיובי.
ענת מאור: גם אליבא דאלה שלא רואים בהפרטה אליל, התחרות הזו היא חיובית ביותר.
ענת מאור: לכן התחברו שני הדברים, ואני מבקשת ממנכ"ל המשרד להתייחס לשתי הרמות, לא חשוב לי באיזה סדר.
ענת מאור: ברמה העקרונית הכללית, על אותה תחרות שהוחלט עליה, על פי פניית רבים מהנוכחים, איך מיישמים אותה בלוח זמנים סביר?
ענת מאור: בסופו של דבר, איך גורמים שהתחרות לא תהיה בין שני מונופולים שונים, אלא תחרות כפי שרוח המחוקק ורוח הדברים החליטה עליהם, והעיקר - הצרכים המודרניים.
ענת מאור: זאת הסוגייה העקרונית.
ענת מאור: בעניין הזה אני בכל זאת רוצה להגן על משרד התקשורת.
ענת מאור: משרד התקשורת לא התחיל לפני כמה חודשים, אז בכל זאת השר לומד.
ענת מאור: השאלה השנייה היא בנושא הפריפריה.
ענת מאור: אדוני המנכ"ל, אין ספק שהתחרות מסייעת גם בפריפריה, ועל כך אנחנו מברכים.
ענת מאור: בכל זאת, אני מתייחסת לדברים ששמענו מערוצי זהב ולזלזול הבוטה שמת"ב ותבל בכלל לא פה.
ענת מאור: מדוע אתם נותנים להם מטרייה - אין לי ביטוי יותר מתון מזה - לניצול לרעה של רוח החוק?
ענת מאור: אני רוצה להיות מפורשת, כשהמחוקק החליט על חריגים, התשובה שלך: כן, זאת זכותנו, היא תשובה כמעט בלתי חוקית בעליל.
ענת מאור: אני אומרת את זה באחריות.
ענת מאור: עכשיו אני פונה למנכ"ל, כי זה האינטרס של חברות הכבלים.
ענת מאור: מדוע אתם נותנים מטרייה לפירוש בלתי סביר?
ענת מאור: הרי בחוקי ישראל קיימת המילה סביר, במידה סבירה ולפי הנדרש.
ענת מאור: אתם נותנים מטרייה לדבר בלתי סביר שמקפח 9%, וזה אגב היום 9%.
ענת מאור: מדובר על ערביי ישראל, קיבוצים, מושבים, חיילים במוצבים, בשם פירוש אומלל של החוק.
ענת מאור: ועדת החריגים מהווה ניצול לרעה.
ענת מאור: האם אני שומעת שאחרי שוועדת החריגים מחליטה זה עוד לא מיושם?
ענת מאור: האם מדיניות חדשה של משרד התקשורת, אין משמעותה להפסיק עם הבלון הנפוח הזה שמתמשך שנים?
ענת מאור: שמחנו לשמוע שמשרד התקשורת פנה שוב לחברת הכבלים ב12- באוקטובר ושתוך חודש תהיינה תשובות.
ענת מאור: אני בכל זאת מצטרפת לשאלתו של חבר הכנסת איתן, מה לוח הזמנים אם התשובות יתמהמהו ואם התשובות תהיינה לא מספקות ויתחילו להחזיר אתכם לאחור לאותו מסלול בלתי סביר שבעוד שנה ובעוד שנתיים נשמע את אותן תשובות?
אליעזר כהן: לפני כמה שבועות דנו בוועדה הזאת על טילי החץ, וכמעט שנורו כאן טילים בחדר הזה, בעניין הקרינה.
אליעזר כהן: אני לא מדבר על חד כיוונית, אלא על דו כיוונית ועל צלחות, אני מבין שיש בעיית קרינה.
אליעזר כהן: איתן קונדה: רק ברשתות, בקולטות אין קרינה.
דניאל רוזן: אתייחס לנקודה הזאת.
דניאל רוזן: קודם כל, אני רוצה לומר ברשות
דניאל רוזן: כם שהנושאים של פתיחת שוק התקשורת לתחרות נידונו בהרחבה בוועדת הכלכלה של הכנסת וגם בוועדת הכספים בכמה הזדמנויות.
דניאל רוזן: לא התבקשתי אף פעם לפרוס בפני הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי את תהליך עבודת המטה המאד יסודי - אגב בשקיפות מלאה בשיתוף הציבור - לפיתוח כללים ושיקולים.
ענת מאור: אנחנו נקים ועדת משנה לנושא האינטרנט.
דניאל רוזן: אני לא יודע כמה ועדות כנסת עוסקות באותו דבר, אבל זאת לא אחריות שלי.
ענת מאור: אבל אנחנו לא עושים כפילויות.
מיכאל איתן: מאחר שאחר כך גם אהיה יושב ראש ועדת הכלכלה - אם ההסכמים יתקיימו - אתה תדבר לאותו גורם.
דניאל רוזן: אין בעיה, אני אומר שאני מוכן לעשות את זה, אלא רק אומר שזה קיים.
ענת מאור: התשובה היא כפולה, ראשית נקים ועדת משנה בסוף הישיבה הזאת.
ענת מאור: שנית, חבר הכנסת איתן יישב בשיתוף עם ועדת הכלכלה.
ענת מאור: תפקיד הוועדה הזאת להאיץ ולא לעשות כפילויות.
ענת מאור: לא נקים ביורוקרטיה נוספת.
דניאל רוזן: לא אמרתי את זה כביקורת, רק להזכיר שזה נידון בכנסת בהרחבה.
מיכאל איתן: כי זה נושא חשוב.
דניאל רוזן: בוודאי.
ענת מאור: אני רוצה לשאול עוד שאלה על נושא העלויות.
דניאל רוזן: אני אענה על זה.
דניאל רוזן: לפעמים אני מרגיש לא נוח, כי אני לא חושב שיש משרד ממשלתי אחר שבשנים האחרונות עשה יותר שינויים מבניים בשוק לפתיחת תחרות.
דניאל רוזן: התוצאות מוכחות בשטח.
דניאל רוזן: אז אולי כדאי למתן קצת את הביקורת נגד המשרד, למרות שיש עוד מקום לעשות בהחלט.
דניאל רוזן: לשאלה הספציפית של חבר הכנסת איתן, אנחנו אימצנו את החלטת ועדת החריגים בכפוף לאותו מנגנון של פטורים, ולכן דרשנו מהם לבצע את זה.
ענת מאור: יש מסמך כתוב?
דניאל רוזן: זה המסמך הכתוב.
דניאל רוזן: דוקטור יזהר טל בוודאי ישמח להשלים פרטים נוספים.
ענת מאור: וזה הועבר בצורה ברורה לכל חברות הכבלים?
דניאל רוזן: זה עותק מהמכתב.
דניאל רוזן: יש לנו בעיה במשרד התקשורת.
דניאל רוזן: אנחנו הרי פועלים על פי סמכויותינו בחוק, אנחנו לא חוליגנים.
דניאל רוזן: כולם עושים את מה שהרגולטור מבקש, והסנקציה היחידה שיש לנו כלפי מפעיל שלא עומד בחובותיו בחוק, זה לשלול לו את הרשיון.
דניאל רוזן: אני לא חושב שזה ריאלי לשלול רשיון.
מיכל רפאלי-כדורי: אז למה דנים בהארכת הזיכיון לחברות הכבלים?
מיכל רפאלי-כדורי: לא צריך להאריך להם את הזיכיון.
דניאל רוזן: אני לא חושב שהדרך היא להפעיל סנקציה של שלילת רשיון מחצי מיליון מנויים, בגלל שלא חיברו מישהו שגר בראש איזה הר קרח לצורך העניין.
ענת מאור: סליחה, זה לא מישהו שעל הר קרח.
דניאל רוזן: לכן חיפשנו סנקציה פרקטית וכואבת, והסנקציה הפרקטית והכואבת שמצאנו היא עיצומים כספיים.
דניאל רוזן: לא חיבר תושב בכפר ערבי, ישלם כך וכך דולר כל יום עד שירוץ לחבר.
דניאל רוזן: זו סנקציה מאד פשוטה ומאד פרקטית.
דניאל רוזן: הסנקציה הזאת מונחת על שולחן הכנסת, ואם הכנסת תאשר את השינוי בחוק הבזק, שהוא במקרה חוק ההסדרים של השנה, הרי הסנקציה תפעל מתחילת השנה הבאה.
דניאל רוזן: הסנקציה הזאת תפתור הרבה מאד בעיות של פריפריה.
דניאל רוזן: לכן אשמח מאד אם חברי הכנסת יתמכו באותו סעיף בחוק ההסדרים של העיצומים הכספיים של התיקון בחוק הבזק.
ענת מאור: זאת הנקודה הכי מרכזית.
ענת מאור: ראשית, הכבלים עומדים עכשיו בפני פנייה להארכת הזיכיון.
ענת מאור: עם כל הכבוד, אתה אומר שהחוק מקנה לך אפשרות לשלול את הרשיון שלהם, אבל זה גורף מדי.
ענת מאור: אנחנו לא אומרים לעשות את זה מהיום למחר תוך דקה.
ענת מאור: אבל זה שמונה שנים שגם אתה אומר שהפירוש של החוק לא תקין.
ענת מאור: מדוע עכשיו, במשא ומתן על הארכת הזיכיון, לא מופעלת אותה סנקציה?
דניאל רוזן: אני לא יודע על איזה משא ומתן את מדברת.
דניאל רוזן: בתקופת הרשיון של הכבלים - הזיכיון הראשון פג בשנת 2002.
דניאל רוזן: אחר כך יש תקופת הארכה, והזיכיון האחרון פג בשנת 2005.
דניאל רוזן: יש עוד זמן עד שנת 2002.
דניאל רוזן: אני מניח שהשר הרלוונטי יקבל את ההחלטה על הארכת הזיכיון סמוך למועד הארכת הזיכיון או כמה שנים קודם.
דניאל רוזן: אבל אני חושב שהתחרות מצד אחד, אכיפת ועדת החריגים מצד שני, והעיצומים הכספיים יתנו כלים טובים מאד לטפל בבעיה הזאת.
דניאל רוזן: אני רוצה לקוות שעד סוף שנת 2000 היא תיעלם.
דניאל רוזן: איך אומרים?
דניאל רוזן: תקווה זה לא מספיק, אבל זה לגבי הקטע הראשון.
ענת מאור: עד סוף שנת 2000.
דניאל רוזן: אני מעריך, אני מדבר על השילוב של כל הדברים יחד, אבל אם הכנסת למשל לא תחוקק עיצומים, תהיה לי בעיה, כי זה כלי חשוב.
גלית אבישי: נאמר פה שהם יכולים היום להטיל סנקציה, וגם הם הטילו פעם אחת סנקציה של קנס כספי.
דניאל רוזן: אין לנו סנקציה.
דניאל רוזן: אני לא רוצה לומר אם חוק ההסדרים מוצלח או לא, אבל הקטע של חוק הבזק נראה לי מוצלח, והוא כולל עוד משהו חשוב לפריפריה, והוא כמה נושאים הכרוכים בתעריפי בזק.
דניאל רוזן: בעיקר הוא כולל את האופציה שבזק תציע חבילות תעריפים - היא נותנת לציבור בחירה בין חבילות תעריפים, והיום לפי החוק זה לא אפשרי - וזה יאפשר לחברת בזק להציע חבילות תעריפים ייחודיות לגולשי אינטרנט, שהן יותר מתאימות לגולשי אינטרנט, לפי בחירת הגולשים כמובן.
דניאל רוזן: זה דבר לדעתי מאד חשוב, גם זה בחוק ההסדרים.
דניאל רוזן: אני רוצה להזכיר שאנחנו מתכננים יחד עם חברת בזק - הבטחנו לוועדת הכספים בדיון קודם, והביצוע קצת התעכב בגלל באג 2000, אבל את זה אומר בוועדת הכספים - לעשות שינוי בתעריפי חברת בזק, מעבר מפעימות מונה שאף אחד לא מבין מה זה, לחיוב לפי זמן, כדי שאנשים יידעו בדיוק כמה הם משלמים.
דניאל רוזן: במסגרת זה נכלול את אותן חבילות מיוחדות לגולשי אינטרנט.
דניאל רוזן: עוד בשורה חשובה לפריפריה: ביטול תעריף השיחות האזוריות.
דניאל רוזן: למרות שראשון לציון ותל-אביב הן אותו אזור חיוג 03, יש תעריפים שונים.
דניאל רוזן: אנחנו רוצים שכל שיחה בתוך אזור חיוג תהיה מקומית.
דניאל רוזן: זה מאד חשוב לפריפריה.
דניאל רוזן: אני מקווה מאד שכאשר נגיש זאת לוועדת הכספים בסוף ינואר במטרה להפעיל את זה באחד במרץ, שהיא תאשר לנו את זה, ושהתיקון הזה יבוא בחוק ההסדרים.
דניאל רוזן: זה גם תיקון מאד מאד חשוב בסוגייה הזאת של הפריפריה.
דניאל רוזן: היום אגב נדמה לי שיש מקומות בודדים בארץ שלא מגיעים ל-POP של מפעיל אינטרנט בחיוג מקומי.
מיכאל איתן: POP אזורי.
דניאל רוזן: POP מקומי.
דניאל רוזן: אולי יש מקומות בודדים בארץ שזה לא כך.
מארק גזית: לא, יש היום 12 אזורים שאין שם POP של אף ספק אינטרנט, אבל מצד שני, לא קיבלנו שיתוף פעולה של בזק לפתרון הבעיה, ודווקא במקרה הזה מי שעזר לנו זה משרד התקשורת עם התעריפים החדשים.
דניאל רוזן: הבעיה הזאת בכל אופן תיפתר בפברואר-מרץ עם שינוי התעריפים.
ענת מאור: אני רוצה לשאול בעניין התעריפים, האם כבר התייחסנו לנושא תעריפים מיוחדים בנושא החינוך?
מיכאל איתן: עוד לא גמרנו את הנקודה הזאת.
מיכאל איתן: אני מבקש את רשות הדיבור אחרי שדניאל רוזן יסיים את הצגת הדברים שלו.
דניאל רוזן: אנחנו בהחלט מתכוונים לצאת במכרז כדי לשנות את השימוש בתדרים.
דניאל רוזן: אני לא חושב שהמפעילים החדשים שיוכלו להתחרות בבזק או בכבלים, מתכוונים לחפור את כל המדינה.
מארק גזית: אבל מדברים על תדרים חופשיים, על תדרים שלא צריך רשיון עבורם.
דניאל רוזן: אנחנו מתכוונים לצאת במכרז לרשת גישה אלחוטית.
דניאל רוזן: עשינו תכנית תדרים להעמיד מאות מגהרצים לרשות כל מפעיל.
דניאל רוזן: יש לנו תדרים לארבעה מפעילים.
דניאל רוזן: כמה שבועות אחרי פרסום התקנות - אני מקווה שזה יהיה בקרוב - על ידי שר התקשורת, נצא במכרז כזה.
דניאל רוזן: בוודאי קראתם בעיתונות שהחברה שראובן סגן-כהן עומד בראשה מתכוונת לגשת למכרז, אבל יש חברות נוספות.
דניאל רוזן: תהיה תחרות.
דניאל רוזן: מכיוון שאין לנו תדרים לתת לכולם, יהיה מכרז ומי שיביא יותר כסף, יקבל רשיון להשתמש בתדרים.
דניאל רוזן: להערכתנו, יהיו כארבעה זוכים במכרזים האלה.
דניאל רוזן: אין ספק שיש פה מספיק תדרים וגופים לבנות רשתות שיוכלו להתחרות בכבוד בכבלים ובבזק.
דניאל רוזן: הטכנולוגיה קיימת, התדרים קיימים, ואני מאחל הצלחה למתחרים בסוגייה הזאת.
דניאל רוזן: אם זה יהיה כדאי להם כלכלית או לא - ובאמת יבואו פה גופים עתירי הון וישקיעו בגדול, כי מדובר פה בכסף גדול ובהשקעות של מאות מיליוני דולרים - אני מקווה שהכללים אשר קבענו יעשו את האיזון הנכון לכל הצדדים, ואכן יופיעו גופים רציניים שישקיעו בארץ בתחום הזה.
דניאל רוזן: לדוגמה, הנפקת פרטנר בוודאי מעידה על האטרקטיביות של שוק התקשורת הישראלי וההשקעות בארץ.
דניאל רוזן: לגבי ההערה הספציפית של חברת ספייסנט, מדובר פה בגוף שפועל ללא רשיון תוך הפרת החוק, ואני לא הייתי רוצה להוסיף בפורום הזה דבר לנקודה הזאת.
מיכאל איתן: להגיד: בניגוד לחוק, אני לא רוצה לדבר, זאת בדיוק שיטה לא לברר דברים.
מיכאל איתן: מה קרה פה?
מיכאל איתן: זאת שיטה מקובלת של השלטון לדכא את האזרחים.
יזהר טל: חבר הכנסת איתן באמת זכאי לתשובה.
יזהר טל: פה לא מדובר על איזה תקנות אידיוטיות, כמו שאתה קורא להן.
יזהר טל: מדובר פה בחוק הבזק, שקובע שמי שנותן שירותי בזק - -
מיכאל איתן: מתי נכתב החוק הזה?
יזהר טל: תרשה לי להשלים משפט.
יזהר טל: החוק הוא משנת 1982.
מיכאל איתן: בשנת 1982 קבע המחוקק, ועכשיו אנחנו צריכים לחיות מהחוק הזה, ואת אומרת שזה לא אידיוטי.
יזהר טל: חוק הבזק קובע שמי שנותן שירותי בזק ללא רשיון מבצע לא רק דבר אסור, אלא מבצע עבירה פלילית.
יזהר טל: אם חבר הכנסת איתן מציע לנו לעשות איזשהו משטר של רגולציה, כשאין רגולציה, אין צורך ברשיונות, איש הישר בעיניו יעשה, אנחנו לא שותפים לגישה הזאת.
יזהר טל: אנחנו גם לא סבורים שמישהו כאן היה מתקדם כך במשהו.
יזהר טל: לכן, חברה כמו ספייסנט רוצה לתת שירותי בזק, תואיל ותגיש בקשה לרשיון.
מיכאל איתן: מר איתן קונדה, אם תגיש, הוא יתן לך?
מיכאל איתן: הוא לא יתן לך.
מיכאל איתן: זאת תשובה נהדרת להראות איפה אנחנו עומדים, אטימות, רשעות וזדון של ביורוקרטיה.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן, אני מבקשת ממך לחזור בך מביטויים כאלה.
מיכאל איתן: לא רוצה לחזור, אני עומד מאחוריהם.
ענת מאור: הוועדה כן תפעל לפי החוקים המחייבים.
ענת מאור: מי שרוצה לשנות את החוק, יוזמת החקיקה שמורה לו.
ענת מאור: העניין הזה הוא מפורש וחד משמעי.
ענת מאור: אני לא אאפשר ויכוח בין חברי הוועדה ובין אנשים על חוק שהוא קיים.
ענת מאור: מי שרוצה לשנות את החוק, יש הליך והוא מחייב, הוא לא דיון.
ענת מאור: אפשר לשנות כל חוק על פי כל יוזמה או של הממשלה או של חברי כנסת.
ענת מאור: לא יכול להיות דיון בוועדה שיתקוף משרד על פירוש או על רצון לשנות חוק בלי לשנות את החוק.
ענת מאור: אני לא מסכימה עכשיו להתחיל ויכוח בעניין הזה.
מיכאל איתן: זה ויכוח על לב העניין, על אינטרנט לפריפריה.
מיכאל איתן: אולי את לא מבינה על מה את מדברת כאן.
ענת מאור: אני מבינה טוב מאד.
ענת מאור: המנכ"ל יסיים את דבריו, ואחר כך תקבל זכות דיבור.
ענת מאור: היועץ המשפטי נתן הבהרה בעניין של החוק.
מיכאל איתן: חוק משנת 1982.
דניאל רוזן: ברשותכם, תפקידי כמנכ"ל משרד ממשלתי הוא לבצע את החוק, ולא לחלק ציונים על חוק, עם כל הכבוד.
דניאל רוזן: אני בהחלט משוכנע באופן אישי, ואני חושב שכל אנשי המשרד משוכנעים, על החיוניות של פתיחת שוק התקשורת לתחרות ועל החשיבות לעשות זאת ומהר.
דניאל רוזן: אני בהחלט מקבל את ההערה של נציג לשכת עורכי הדין, שחל פה עיכוב בתהליך.
דניאל רוזן: אכן חל עיכוב, כי רצינו לפתוח את השוק לתחרות בינואר שנה שעברה, אבל מה לעשות, הכנסת לא אישרה את השינוי בחוק, וזה נדחה, ואי אפשר להתעלם מזה.
דניאל רוזן: בתפקידנו אנחנו רשות מבצעת, ולא רשות מחוקקת.
ענת מאור: איפה זה עומד היום בחקיקה?
דניאל רוזן: אמרתי קודם, באחד ביוני בוטלה הבלעדיות של בזק בחוק ההסדרים הקודם, ואני מקווה שהשר בשבועות הקרובים יוציא את התקנות הרלוונטיות, ונצא לדרך.
דניאל רוזן: זאת היתה התשובה לשאלה הקודמת.
דניאל רוזן: השנה הוספנו כמה דברים נוספים בחוק ההסדרים, שצריך לעשות כדי להבטיח תחרות הוגנת, לפתור כמה בעיות פריפריה ועוד כמה דברים שנראים לנו חיוניים בקטע הזה.
דניאל רוזן: אני מאד מקווה שנצליח לפתוח את השוק לתחרות כמתוכנן, כי לדעתי אנחנו בהחלט בפיגור.
דניאל רוזן: צריך לזכור שבאירופה זה נפתח בינואר 1998, ובסופו של דבר, אנחנו בפיגור מסויים בארץ, אם כי חלקים גדולים מאד של השוק נפתחו לתחרות, אבל הקטע של התקשורת הפנים ארצית עוד לא נפתח, ואנחנו עוסקים בפתיחתו.
דניאל רוזן: אני מאד מאד ממליץ לא להיתפס ליוזמות של אינטרסנטים מונופוליטסיים, קבוצת לחץ, ובשם התחרות לעכב עוד יותר את הפתיחה לתחרות.
דניאל רוזן: אחד הכללים החשובים בפתיחה לתחרות זה מה שקוראים באנגלית OPEN NETWORK PROVISION, והכוונה היא שכל ספק שירות ערך מוסף יוכל לקבל את השירותים של כל בעל רשיון כללי, זאת אומרת:
דניאל רוזן: אם הכבלים שמים כבל מודם במכשירים עם תקשורת מהירה ללקוחות שלהם, או אם בזק שם ADSL עם תקשורת מהירה ללקוחותיו, שגוף כמו נטוויז'ן או כמו אינטרנט זהב או כל שם אחר, יוכל להגיע לכל לקוח; ושלא בגלל שחברת תבל היא בעלים של נטוויז'ן היא לא תאפשר לאינטרנט זהב להגיע ללקוחות, או כל מיני דברים מהסוג הזה.
מארק גזית: גם כן שהלקוח יוכל להשתייך לאחד מספקי האינטרנט.
דניאל רוזן: זה כלי מאד מאד חשוב כדי לאפשר תחרות הוגנת.
דניאל רוזן: אני מוכרח לומר שהכלי הזה OPEN NETWORK PROVISION הוא עכשיו בארצות הברית במחלוקת בין גופים שונים.
דניאל רוזן: יש כאלה שאומרים שזה נכון ויש האומרים שזה לא נכון, ויש עדיין מחלוקת.
דניאל רוזן: גם פה בחוק ההסדרים יש כמה דברים שנועדו לאפשר את זה, ואני מקווה שאכן זה יעבור.
דניאל רוזן: אנחנו לא מגבילים טכנולוגית אם מישהו רוצה להשתמש בכבלים, אם מישהו רוצה לשים סיב אופטי, אם מישהו רוצה להשתתף במכרז תדרי LMDS ולזכות בתדרי LMDS או אם מישהו רוצה לשים לוויין.
דניאל רוזן: מפעיל פנים ארצי יוכל לקבל רשיון, ולהערכתי יש לפחות אחד שמתכוון לעשות את זה.
מארק גזית: אבל השאלה שלי היתה לגבי משהו שמותר היום לכל אזרח, וזה תדר חופשי.
דניאל רוזן: אני חושב שהתדר החופשי לא נועד למטרה הזו.
דניאל רוזן: רציתי לענות לנושא של בטיחות קרינה.
דניאל רוזן: גם זה נידון בוועדות האחרות של הכנסת בהרחבה, בעיקר סביב נושא הסלולר.
דניאל רוזן: אני לא רופא, אני מהנדס, ויש בוודאי היבטים שאני לא יכול להיכנס אליהם.
דניאל רוזן: אני רק יכול לומר שבעיקר מאז המצאת הרדיו והטלוויזיה, הציבור חשוף לקרינה.
דניאל רוזן: עוצמות הקרינה, לדוגמה, בשידור רדיו וטלוויזיה הן גבוהות.
דניאל רוזן: הן פחות או יותר באותם תדרים כמו הסלולרי, והן בעוצמות הרבה יותר גבוהות מהשידורים הסלולריים בדרך כלל.
דניאל רוזן: יש מחקרים מאד מאד מקיפים על השלכותיהם על הציבור, בעיקר במערב אירופה.
דניאל רוזן: אני לא מכיר מחקרים שמראים איזושהי השלכה בריאותית של הדברים האלה.
דניאל רוזן: לגבי התדרים היותר גבוהים שבהם משתמשים בתקשורת לוויינים או - LMDS
דניאל רוזן: מדובר באפקטים קצת שונים מאשר בתדרים הנמוכים, כמו: בסלולר ובשידור רדיו וטלוויזיה.
אליעזר כהן: בגלל הכיווניות?
דניאל רוזן: לא, בגלל האפקטים המגוונים של התדר הם שונים.
דניאל רוזן: אבל פה מדובר בתחום שהאנטנות הן מאד מאד כיווניות.
דניאל רוזן: כנ"ל באנטנות לוויינים, גם אם אנטנת לוויינים על גג של בית משדרת, מתחתיה הקרינה היא זניחה לחלוטין.
דניאל רוזן: ההספקים שבהם מדברים לכל השידורים האלה הם מאד מאד נמוכים.