GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: אלא אם כן אנשים יסעו לחו"ל.
ענת מאור: אז לא תהיה נוכחות מלאה.
ענת מאור: אבל כללית לא נוכל שלא לקיים ישיבות.
יובל שטייניץ: ברשותך, אני רוצה להעיר שלוש הערות בקצרה.
יובל שטייניץ: קודם כל, לגבי התאריך - אני מבקש, אם תוכלי, לערוך תיאום עם ועדת החוקה, חוק ומשפט, כדי שלא תהיה התנגשות בין הישיבות.
יובל שטייניץ: כרגע, עם הניסיונות להרוס את הדמוקרטיה, מקומי הוא קודם כל שם, אם תהיה התנגשות בין הישיבות.
יובל שטייניץ: דרך אגב, בחודש אוגוסט אני נמצא בכנס מדעי גדול בפראג.
יובל שטייניץ: דבר שני - אני רוצה להציע להשתמש בשירותיו של אדם בסיעה שלנו, שהפך את עצמו למומחה בלתי-רגיל בתחום הזה, וזה חבר הכנסת מיקי איתן.
ענת מאור: תדבר איתו וגם אני אדבר איתו.
יובל שטייניץ: כדאי לזמן אותו לדיונים בנושא.
יובל שטייניץ: אני בטוח שהוא יותר חשוב ממני בנושא זה.
ענת מאור: אני מבקשת להזמין לאותה ישיבה גם את חבר הכנסת מיקי איתן וגם את חבר הכנסת סילבן שלום, מתוקף היותם שרי מדע לשעבר.
ענת מאור: אני מבקשת להזמין גם את שני יושבי-ראש הוועדה הקודמים, קרי: השרה דליה איציק וחבר הכנסת נודלמן.
ענת מאור: הדבר השני שנעשה כבר בשבוע הבא זה על-פי הצעתו של חבר הכנסת נסיםי זאב, והוא התייחסות לנושא התקציב.
ענת מאור: למה נושא התקציב הוא דחוף?
ענת מאור: למעשה עם כניסת שר האוצר הנוכחי לתפקידו כשר בשנת 1992, הוא הכפיל את תקציב התרבות.
ענת מאור: אנחנו מוכרחים לפעול בנושא התקציב עוד לפני שאנחנו מתפזרים, כי הממשלה תדון במהלך אוגוסט-ספטמבר בנושא התקציב.
ענת מאור: אני מדברת על נושא התקציב והספורט.
ע' לוי: השאלה היא אם את יכולה לדון בנושא הזה עוד בטרם העבירו את הסמכויות לוועדה.
ענת מאור: פה יש בעיה פורמלית שנצטרך לבדוק אותה.
ענת מאור: אם לא נוכל לדון בנושא, הבקשה שלנו תהיה רק בקשה לא פורמלית, כי אנחנו חייבים לפעול על-פי תקנון הכנסת.
ענת מאור: אז אטפל בנושא כיושבת-ראש ועדה בצורה הלא-פורמלית, עם השרים, או דרך השר שיהיה שלנו לאחר שהוא יושבע, השר וילנאי.
ענת מאור: מכל מקום, נושא התקציב זו הסוגייה השנייה שהיא מאד דחופה.
מוחמד כנעאן: אבל מר וילנאי ייכנס למשרד שאין בו תקציב בכלל.
ענת מאור: אבל אנחנו צריכים לדאוג לכך שיגדילו את התקציב.
מוחמד כנעאן: אני מסכים להצעתך שצריך לקיים דיון יסודי בנושא של מתן תקציב, ואפילו מתן העדפה לנושא.
ענת מאור: אבל כרגע מנהלת הוועדה הסבה את תשומת לבנו לכך שבאופן פורמלי נושאי הספורט והתרבות עוד לא הועברו אלינו.
ענת מאור: לכן, אנחנו מנועים מלדון בזה באופן פורמלי.
ענת מאור: אם כך, אני מתקנת: זה לא יהיה סעיף לדיון בשבוע הבא, כי זה עוד לא בסמכותנו.
ענת מאור: באופן בלתי-פורמלי אני מקבלת את הצעות החברים ואני לוקחת על עצמי לבוא בדברים עם שר האוצר ועם שר המדע, התרבות והספורט, כדי שבזמן הכנת תקציב המדינה לשנת 2000 הנושא יזכה לסדר עדיפות אחר.
ענת מאור: הערתי השלישית נוגעת להצעות שהחברים העלו פה.
ענת מאור: ברשותכם, אני רוצה להגיד מה אני כבר מקבלת מהחברים.
ענת מאור: אני מבקשת שהחברים יתחילו להכין את הישיבות.
ענת מאור: הכנת נושא לישיבה פירושה להכין ראשי פרקים ולדבר איתי על כך, להביא למנהלת הוועדה הצעה של אנשים שמומלץ להזמינם לישיבות.
ענת מאור: חבר הכנסת מח'ול וחבר הכנסת כנעאן, אני מאד מבקשת באמת שנכין דיון על נושא המדע, התרבות והספורט במגזר הערבי, עם מומחים.
ענת מאור: אם יהיה צורך - נקיים אפילו שני דיונים.
ענת מאור: אולי לא נדון על שלושת הדברים ביחד.
ענת מאור: יצא עכשיו מחקר בנושא התרבות.
מוחמד כנעאן: בנושא הספורט אני מציע לקיים דיון נפרד.
ענת מאור: יש להכין את הנתונים.
ענת מאור: אפשר להיעזר ביחידה לדמוקרטיה או במקורות מידע אחרים.
ענת מאור: מכל מקום, זה אחד מסדרי העדיפויות הגדולים שהוועדה תיקח על עצמה.
ענת מאור: זה נושא אחד שיהיה בתכנית העבודה בשנה הבאה.
ענת מאור: את העיתוי אקבע בהתאם.
מוחמד כנעאן: אני מתאר לעצמי שגם נושא החברה למתנ"סים יידון במסגרת הוועדה הזאת.
ענת מאור: ישנו, למשל, נושא החינוך למדע.
ענת מאור: אנחנו בכנסת צריכים מאד להקפיד על כך שוועדה לא תפגע בתחום של ועדה אחרת, וזה אמור במיוחד לגבינו מול ועדת החינוך.
ענת מאור: אנחנו נבדוק מה שייך אלינו, או שאפשר לקיים ישיבות משותפות.
ענת מאור: למשל, נושא המתנ"סים הוא אחד הנושאים שצריך לברר אם הוא שייך לוועדת החינוך, או לנו.
ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה לברר האם נושא המתנ"סים יהיה שייך לנו.
ענת מאור: אני מניחה שהוא יעבור אלינו עם נושא התרבות.
מוחמד כנעאן: השם המקורי של מתנ"ס הוא תרבות וספורט.
ענת מאור: אני כמעט בטוחה שהנושא הזה יעבור לאחריות השר וילנאי.
ענת מאור: עד היום הנושא היה בתחום החינוך.
ענת מאור: זה נושא אחד.
ענת מאור: לחבר הכנסת שטייניץ - אני חושבת שהרעיון של תיאטרון פילוסופי הוא רעיון מצויין.
ענת מאור: אני שמחה על היוזמה בנושא זה.
ענת מאור: תכין חומר ותאמר לנו באיזו צורה אתה חושב שהכנסת יכולה וצריכה לטפל בנושא, איזו ועדה ראוייה לכך, האם יש השלכות מעבר לניסיון של חיפה.
ענת מאור: אני רוצה לומר שאחד היעדים שאני שמתי לי כמטרה, במיוחד בנושאי תרבות, זה כל נושא תרבות הדיבור.
ענת מאור: אפשר לעשות בעצם אולימפיאדה בנושא זה.
ענת מאור: יש לכך ניצנים מאד קטנים במדינה.
ענת מאור: במקום שתהיה רק אולימפיאדה לכדורגל, כדורסל וכו', צריכה להיות אולימפיאדה של דיבור, מרתונים של תרבות דיבור, של מחלוקת.
ענת מאור: כשאני הייתי בשליחות בארצות הברית ראיתי שם דברים יוצאים מן הכלל.
ענת מאור: אני חושבת שזה דבר מאד חשוב.
יובל שטייניץ: זה דבר שנעלם בכלל מהחיים שלנו.
יובל שטייניץ: בצרפת, למשל, הוא קיים.
יובל שטייניץ: חבל מאד שאצלנו הוא לא קיים.
יובל שטייניץ: מרוב ניסיון לדחוף אינפורמציה ולהרחיב את תחומי הלימוד, כל העניין של יכולת הנאום, יכולת הביטוי בעל-פה וגם בכתב הוזנח.
יובל שטייניץ: בתחום הזה סטודנטים מגיעים בתת-רמה לאוניברסיטה.
יובל שטייניץ: הם לא יודעים להביע את עצמם.
ענת מאור: נכון מאד.
ענת מאור: אנחנו ניתן חסות לכל העניין הזה של פיתוח היכולת, המיומנות ותרבות הדיבור.
ענת מאור: זהו בהחלט נושא נוסף.
ענת מאור: לחבר הכנסת נסים זאב - אני בהחלט מקבלת את ההצעה לקיים ישיבה בנושא הלכה ומדע בעולם החרדי.
ענת מאור: אמרתי כבר מה צריך לעשות כדי להכין נושא.
ענת מאור: צריך להכין את ראשי הפרקים, את המוזמנים, להביא לי את הדברים ולאחר שאאשר זאת יתחילו להכין את הישיבה.
ענת מאור: את העיתוי נקבע במהלך אוקטובר-נובמבר-דצמבר.
יובל שטייניץ: אני חושב שגם המגזר החרדי וגם המגזר הערבי - בלי קשר לאלמנטים ולרובדים אחרים - סובלים מתת פיתוח ברובדי הספורט והתרבות.
יובל שטייניץ: הם סובלים מהזנחה מסויימת.
יובל שטייניץ: צריך לתת להם עדיפות.
ענת מאור: זה כבר חלק מהדיון.
ענת מאור: עכשיו אני רוצה לסכם את הנושאים שאנחנו מאמצים ומקבלים.
ענת מאור: לחבר הכנסת אליעזר כהן - מאחר שהספורט הוא אחד הנושאים המאד חשובים, אני לא יודעת אם אתה כבר יכול נסות להציג תפיסה של שינוי כולל.
ענת מאור: אני יודעת מוועדת החינוך, התרבות והספורט, שלא פעם באו ספורטים וכך ביקשו.
ענת מאור: אני מציעה שתכין את הרעיון ותאמר איך אתה מציע שהוועדה תתקוף ותבדוק את הנושא.
ענת מאור: אנחנו לא נקיים מלחמת עולם נגד רשויות הספורט ונגד המוסדות הקיימים.
ענת מאור: אבל בהחלט לא נשב בחיבוק ידיים.
ענת מאור: אני רוצה להודיע במפורש שנושא קידום הספורט לנשים יהיה חלק מהאג'נדה המאד מרכזית של הוועדה.
ענת מאור: נקיים את הדיון בנושא זה ביחד עם הוועדה לקידום מעמד האישה.
ענת מאור: נתייחס גם לכל הרפורמות והשינויים הנדרשים בתחום הספורט.
אליעזר כהן: אני מוכן לקחת על עצמי להביא הצעה לתפיסות, לאפשרויות ולתפיסות, מבלי לקבוע תכנית עבודה.
ענת מאור: אודה לך.
ענת מאור: אבל צריך גם לחשוב עם איזה מסגרות ועם איזה גופים צריך לדון בנושא הזה, או איזה שינויים הוא מחייב.
ענת מאור: זאת אומרת, אי-אפשר להתחיל לברוא יש מאין בכנסת.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר זאת לכם.
ענת מאור: אנחנו לא אקדמיה.
ענת מאור: אנחנו מערכת פוליטית שצריכה לחבר את הרעיונות שלה עם המבנה הקיים, ולומר איזה רפורמות, איזה שינויי חקיקה או איזה תפיסות צריך לשנות.
ענת מאור: לחבר הכנסת ויקטור בריילובסקי - הנושא שלך מאד מרתק אותי אישית.
ענת מאור: אני לא בטוחה שהוא יהיה שייך לוועדה שלנו.
ענת מאור: אודה לך אם נחכה עם העניין של חינוך למדע, נראה מה תהיה חלוקת התפקידים.
ענת מאור: בכל מקרה, נכון לטפל בנושא ביחד עם ועדת החינוך והתרבות.
מוחמד כנעאן: אנחנו חברי כנסת חדשים ואני חושב שכדאי שלישיבה הבאה יומצא לנו פירוט האומר מה הן הסמכויות של הוועדה, האם הוועדה יכולה לקבל המלצות גם בנושא התקציבים וכדומה.
מוחמד כנעאן: אני מבקש פשוט לתת לנו מידע כולל, לא ספציפי, כדי שנדע איפה אנחנו עומדים.
ענת מאור: בסדר.
ענת מאור: אני רוצה לומר לכם, כמי שהיתה חברת כנסת חדשה לפני שבע שנים, שהמון מהדברים לומדים תוך כדי החיים.
ענת מאור: בגדול צריך לזכור שאנחנו רשות מפקחת ולא מבצעת.
ענת מאור: זאת אומרת, זה היתרון שבפיקוח והתיסכול שבפיקוח.
ענת מאור: זאת אומרת, הסמכויות הן בידי השר ולא בידינו.
ענת מאור: לנו, למשל, אין אף שקל אחד.
ענת מאור: זה המצב בכל הוועדות.
מוחמד כנעאן: מה משקל ההמלצות שלנו?
ענת מאור: יש להן בדיוק את המשקל של המלצה.
מ' שור-פרנקל: כלומר, ההמלצה היא לא מחייבת.
ענת מאור: אבל יש לנו סמכות של פיקוח.
ענת מאור: אנחנו יכולים להזמין עוד פעם את השר, את הפקידות הבכירה וכו', לתבוע ולעשות את הרעש הציבורי הנדרש.
ענת מאור: יושב איתנו מר אריה בנדר, שהוא כתב פרלמנטרי ותיק בכנסת.
ענת מאור: אפשר להסתייע בתקשורת.
ענת מאור: אלה הכלים שלנו.
מ' שור-פרנקל: יש עוד כלי שאציין אותו, והוא הגשת הצעות חוק פרטיות.
מ' שור-פרנקל: חבר כנסת שרוצה לקדם איזשהו נושא יכול להגיש הצעת חוק פרטית.
מ' שור-פרנקל: כמובן, אחר-כך הוא צריך לשקול איזו הצעת חוק הוא רוצה לקדם, מכיוון שלכל סיעה יש מספר מסויים של הצעות חוק שאותן אפשר להגיש.
מ' שור-פרנקל: אבל זה אחד הכלים שחברי כנסת התחילו מאד לדחוף בכנסת ה14-.
מ' שור-פרנקל: זה בהחלט הפך לכלי שבעזרתו אפשר לקדם נושא.
ענת מאור: אני רוצה לחזק את הדברים של עורכת-דין פרנקל-שור.
ענת מאור: יצא לי להיות המחוקקת המצטיינת, אבל בדיוק מתוך אימוץ התפיסה שחוק זה שינוי הכי גורף לעומת הצהרה, לעומת פיקוח, לעומת שאילתה.
ענת מאור: המלאכה היא מרובה.
ענת מאור: לחוק צריך לובי, צריך לדחוף אותו, להוביל אותו, לקבל אישור ממשלה וכו'.
ענת מאור: אבל ללא ספק זה כלי נוסף, כשאז הממשלה נאלצת לענות לך ולא הפוך.
ענת מאור: נתראה ביום שלישי הבא.
ענת מאור: הישיבה נעולה.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
ענת מאור: אני מקדמת בברכה רבה מאוד את המדענים הראשיים מכל משרדי הממשלה.
ענת מאור: הבנתי מקודמי בתפקיד, חברת הכנסת דליה איציק וחבר הכנסת מיכאל נודלמן, שזה למעשה אבן היסוד של כל המחקר, הפיתוח המדעי, המודעות, המאבק, סדר היום הציבורי בכל משרד ובמדינה כולה ולפיכך בחרתי את הישיבה הראשונה לפתוח במפגש אתכם, בהיכרות אתכם, בעידכון ואני מודה מאוד לכל המדענים ששיתפו פעולה עם פניית הוועדה.
ענת מאור: בהזדמנות זו אני רוצה גם לברך את עבודתם המסורה של ענת ויעל, מנהלת הוועדה ומזכירת הוועדה, בהקשר לכל הלוגיסטיקה וכל הארגון.
ענת מאור: אני באמת מברכת ומודה לאלה שכבר נתנו תשובה לגבי התפקיד, המיפוי, התקציבים ותחומי המחקר במשרדים השונים ומבקשת שמי שטרם עשה זאת, אנא.
ענת מאור: אני חושבת שעצם הראיה הכוללת תהיה לעזר רב.
ענת מאור: אני רוצה לציין שחברי הוועדה בישיבה הקודמת התחלנו לעשות את מיפוי סדרי העדיפויות שלנו, אולם הוא לא שלם ונשמח לקבל רעיונות.
ענת מאור: אני מתכוונת להכניס תרבות ניהול ודיון ענייניים בישיבות.
ענת מאור: זאת אומרת, כשצריך להפרות חשיבה וסיור מוחות, אכן זה יהיה, אבל כשהנושא צריך להסתיים באיזה שהן המלצות או מסקנות, גם משך זמן הדיבור יוגבל וגם נבקש להכין חומר רקע מראש.
ענת מאור: אנחנו פתוחים לשמוע את ההצעות שיש לכם.
ענת מאור: אני רוצה לציין שבכנסת, לא רק ישיבות הוועדה, יש אפיק פעולה והצעות לסדר או שאילתות ואני מבקשת שתראו בנו שותפים שלכם.
ענת מאור: בפגישה בלתי פורמלית עם השר העתידי שעדיין לא נבחר, חבר הכנסת וילנאי, שמיועד להיות שר המדע התרבות והספורט, אמרתי לו שעם כל הידידות ועם כל המכנה המשותף הפוליטי, אנחנו רואים את עצמנו ועדה מפקחת ואנחנו אכן מתכוונים שתהיה תשומת לב לקידום נושא המדע, התרבות והספורט, ולכן אני מבקשת מכם לראות בנו כלי שנועד לשרת את הלחץ הפוליטי והציבורי כדי לקדם את הדברים.
ענת מאור: בתוך סדרי העדיפויות אני רוצה לציין שאנחנו רואים את פיתוח המדע, התרבות והספורט לכלל האוכלוסייה כיעד מאוד מרכזי.
ענת מאור: יושב איתנו חבר הכנסת טלב אלסאנע, והוא יכול לתאר, ואני יודעת היטב כמה הנושאים האלה מצויים בחסר חמור במגזר הערבי, הבדואי והדרוזי.
ענת מאור: אנחנו נרצה להיות ממוקדים ולראות עד כמה המשאבים הללו כוללים את הפריפריה.
ענת מאור: אני שייכת לתנועה הקיבוצית, לקיבוץ נגבה, והנושא הזה מאוד יקר וקרוב לי.
ענת מאור: נמצאים איתנו חברי כנסת מהמגזר החרדי וחבר כנסת נסים זאב מש"ס שהציג את הנושא של הקשר בין מדע והעולם החרדי ואנחנו נעסוק בכך.
ענת מאור: יש לנו ענין להגיע לכל שדרות האוכלוסייה ולעשות העדפה מתקנת לגבי אוכלוסיות שלא נחשפו ולא נהנו די מן המשאבים הללו.
ענת מאור: לבסוף אני רוצה לציין שאנחנו מתחילים את העבודה בסדר עדיפות ראשוני של היערכות לבאג 2000.
ענת מאור: אני בכלל מאמינה שכל אחד צריך להמשיך את דרכו ואנחנו לא נברא את העולם מחדש.
ענת מאור: טרם נפגשנו עם אנשי משרד המדע ונעשה זאת כמובן בהמשך, אבל דבר אחד קיבלנו בוודאות.
ענת מאור: לנושא באג 2000 היתה ועדת משנה בכנסת הקודמת שריכז אותה חבר הכנסת לשעבר אלכס לובוצקי.
ענת מאור: הוועדה עשתה בדיקות חשובות מאוד והדבר העיקרי שהעבירו לי ששיתוף הפעולה מצד הממשלה לא היה מספיק כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה לא נענה לתביעה להגיע לישיבות.
ענת מאור: לשמחתי, הדבר לא כך עכשיו.
ענת מאור: שלשום התקיימה כבר פגישה במשרד ראש הממשלה באחריות המנכ"ל.
ענת מאור: בהחלטת הממשלה משנת 1998 נאמר שמנכ"ל משרד ראש הממשלה אחראי על ליווי העבודה בכל המשרדים ואכן המנכ"ל יוסי קוצ'יק התחייב להופיע בפני הוועדה.
ענת מאור: בנושא באג 2000 וגם בנושאים דחופים אחרים, אנחנו נתכנס אפילו במשך הפגרה לישיבות ועדה מיוחדת והראשונה שבהן תהיה באמת פגישה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה כדי לשמוע על היערכות כל המשרדים.
ענת מאור: במקביל הוועדה רואה את עצמה אחראית לאזרחי המדינה ונראה איך אנחנו מלווים את היערכות האזרחים כיחידים לקראת באג 2000.
ענת מאור: אני רוצה לתת דוגמה אחת שכבר הסבו את תשומת לבי אליה וזה נושא הבנקים.
ענת מאור: האם אדם שחסך בכל שיטה שהיא, פתאום עלול להיות במצב שבנק יאמר לו שבגלל תקלה טכנית הכל נמחק, ואיך מחייבים את הבנקים למנוע דבר כזה מראש.
ענת מאור: יש עוד כהנה וכהנה דוגמאות.
ענת מאור: הצטרף אלינו חבר הכנסת אליעזר כהן שהביע את נכונותו לתרום לנו בתחום הוועדה ומניעת בריחת מוחות ובתחום הספורט.
ענת מאור: אני מבקשת שאת הישיבה הראשונה נקדיש ללימוד.
ענת מאור: לחברי הכנסת, לעצמנו אני אומרת, אנחנו יושבים בפני ציבור חשוב שעושה את מלאכתו יום יום.
ענת מאור: אני מבקשת שכל אחד יגביל את עצמו לשלוש-ארבע דקות.
ענת מאור: קיבלנו גם תקציר בכתב, אבל אין כמו היכרות אישית ושמיעה מהאיש עצמו.
ענת מאור: אני מבקשת להציג את מהות התפקיד בתוך המשרד ואת המעמד.
ענת מאור: זאת אומרת, האם השר והמשרד נותנים לנושא את תשומת הלב הראויה, האם מחשבה על המחקר עומדת על סדר היום בצורה מספיק משמעותית או לא.
ענת מאור: אני יודעת שחבר הכנסת לשעבר בני בגין, שאני מאוד מעריכה אותו, אמר שעד שהוא בא למשרד, הוא חשב שלא צריך את המשרד, אבל כאש נכנס אליו, התאהב בו ואמר שהמשרד הזה הוא הכרחי.
ענת מאור: אני יודעת שכך היה גם עם השרים האחרים שהגיעו למשרד.
מרדכי בשארי: אנחנו מאחלים לך הצלחה בתפקיד החדש.
מרדכי בשארי: תפקיד המדען הראשי כבר נקבע בהחלטת ממשלה מיום 3 באוגוסט 1969, לפני שלושים שנה.
מרדכי בשארי: יש פה גם את הפירוט וכאן מגדירים את התפקידים, מעמד וסמכויות של המדען הראשי.
מרדכי בשארי: זאת אומרת, כבר לפני שלושים שנה היתה ועדה בראשותו של פרופסור אפרים קציר, נשיא המדינה לשעבר, וכבר ראו חשיבות בנושא הזה.
מרדכי בשארי: משרד המדע מטפל בקשר שבין במחקר הבסיסי שנערך ברובו באוניברסיטאות לבין המחקר התעשייתי שברובו מתבצע בתעשיה, אבל ממומן בחלק ניכר על ידי המדען הראשי של משרד התעשיה והמסחר.
מרדכי בשארי: המחקר הבסיסי זה מחקר שכל מדען רשאי ללכת ולחקור דברים שהוא אוהב.
מרדכי בשארי: הוא יכול להצטיין בדברים ברמה מאוד גבוהה, אבל לא תמיד יש להם השלכה חברתית כלכלית בטווח של חמש עד עשר שנים.
מרדכי בשארי: לעומת זאת, המחקר התעשייתי מתמקד במוצרים ובתהליכים שמיד יש להם השלכה, כי החברה צריכה לעשות כסף.
מרדכי בשארי: התפקיד של משרד המדען מתמקד במחקר שנקרא גינרי תשתיתי שאמור לקצר את זמן ההבשלה בין המחקר שנערך באוניברסיטאות לבין המחקר בתעשיה.
מרדכי בשארי: זאת אומרת, אנחנו רוצים שיותר ויותר מחקרים יהיו להם השלכה מבחינה חברתית וכלכלית.
מרדכי בשארי: בגדול למשרד המדע יש שלושה מרכיבים עיקריים: קביעת תחומי עדיפות לאומית – מדינת ישראל היא מדינה קטנה, אנחנו לא יכולים להיות טובים בכל ולכן צריך לקבוע תחומים מסויימים ובהם להצטיין.
מרדכי בשארי: אני לא אכנס לפרטים אבל אולי בהזדמנות נעשה זאת.
מרדכי בשארי: בנושא הזה המחקר התשתיתי אומר קודם כל קביעת תחומי עדיפות במחקר התשתיתי.
מרדכי בשארי: אלקטרואופטיקה, מיקרואלקטרוניקה, טכנולוגיית המידע, ביוטכנולוגיה וחומרים מתקדמים בטכנולוגיות כימיות – זה בעיקר ארבעת התחומים.
מרדכי בשארי: אחרי כן יש תחומים נוספים.
מרדכי בשארי: בזה אנחנו רוצים להצטיין.
מרדכי בשארי: קידום המדע לחינוך וטכנולוגיה.
מרדכי בשארי: זה אומר ללכת למקומות ששם יש פוטנציאל לא מנוצל.
מרדכי בשארי: גשרי חוץ בינלאומיים – לקשור קשרים בילטרליים, מלטלטרליים גם עם מדינות האזור.
ענת מאור: בנושא של קידום המדע לקח על עצמו חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי שהוא פרופסור למחשבים ומתמטיקה באוניברסיטת תל אביב, להכין לדיון בוועדה כאשר את הדיון נקיים יחד עם ועדת החינוך בצורה רצינית ועמוקה ביותר.
מרדכי בשארי: אנחנו מתכוונים לקירוב המדע לקהילה ולנוער בפרט.
אודי גל: אני מייצג את משרד הביטחון.
אודי גל: המדען הראשי במשרד הביטחון, בראש ארגון שנקרא מפא"ת – מינהל פיתוח אמצעי לחימה ותשתיות טכנולוגיות – עומד האלוף דוקטור יצחק בן ישראל.
אודי גל: אני משמש כסגנו המדעי.
אודי גל: התפקידים של מפא"ת הם בראש וראשונה לפתח את אותם אמצעי לחימה על פי צרכי מערכת הביטחון.
אודי גל: לצד פיתוח האמצעיחם האלה לשמר את התשתיות, את מוקדי הידע, לטפח את כוח האדם הטכנולוגי ובכלל זה את ההנהגה הטכנולוגית שאנחנו זקוקים לה במערכת הבטחון.
אודי גל: מפא"ת לא נוהגים לפרסם את היקף התקציבים לטובת הפיתוח, אבל אני יכול לומר לכם שבעשור האחרון היקף התקציבים נשחק בצורה מאוד משמעותית.
ענת מאור: האם יש לכם בתי ספר כלליים וטכנולוגיים ובאיזו מידה בנות במסלולי החינוך מוכשרות לתחומי פיתוח ומדע במפא"ת?
אודי גל: ישנן כמה תכניות בולטות במערכת הביטחון שעוסקות בהכשרת כוח אדם טכנולוגי.
אודי גל: אני משוכנע שכולכם מכירים את התכנית שנקראת תכנית תלפיות, שזו אותה תכנית לטיפוח מצויינות.
אודי גל: יש לנו היום למעלה מ-350 בוגרי תלפיות, מחציתם בשירות במערכת הביטחון ועשרה אחוז מהם זכו בפרסים משמעותיים מאוד כמו פרס לביטחון ישראל.
אודי גל: לאחרונה הוטמעה תכנית חדשה שנקראת תכנית פסגות, שזו תכנית שתתחרה באותה תכנית שנקראת תלפיות, כאשר אנחנו מדברים על הכשרה של מדענים צעירים עם אוריינטציה לצרכי מערכת הבטחון.
אודי גל: תכנית תלפיות עסקה בהכשרה של כוח אדם שהתבסס על מתמטיקה, פיזיקה ומחשבים.
אודי גל: פסגות זו תכנית חדשה שתכשיר כוח אדם בתחום מקצועות העילית ששם יש לנו מחסורים בולטים בכוח אדם – תחום של מיקרואלקטרוניקה, אלקטרואופטיקה, מחשבים ותוכנה.
אודי גל: לגבי נשים.
אודי גל: אני חושב שצה"ל די מוביל את הדגל בענין טיפוח נשים הן לתפקידי פיקוח והן להובלה של תחומים טכנולוגיים.
אודי גל: גם בתכנית פסגות, גם בתכנית תלפיות וגם בקורסים אחרים שבמערכת הבטחון ישנו שיוויון מלא, אפילו עם מעט אפליה מתקנת לעידוד נשים להצטרף למסלולים האלה.
אודי גל: אני יכול לומר שהפרקטיקה מלמדת שכמות הנשים במסלולים האלה היא יחסית נמוכה, למרות הטיפוח שלנו.
אודי גל: כנראה שישנו עדיין איזה שהוא קושי לבנות צעירות להתחייב למסלולי שירות ארוכים בתוך מערכת הבטחון וכמובן כל מי שרק מוכנה להיכנס למסלול על בסיס שיוויוני, היא נכנסת במסלול של טיפוח ועידוד ואכן יש לנו כמה הצלחות מאוד יפות בתחומים האלה.
מרים הרן: מכל משרדי הממשלה, המשרד לאיכות הסביבה מוביל במספר הנשים שנמצאות בעמדות בכירות.
מרים הרן: הנושא של איכות הסביבה הוא אחד הנושאים שבעולם נפתח כנושא שיש בו הרבה כסף.
מרים הרן: טכנולוגיות של איכות סביבה גדלות באחוזים יותר מהר מהיי-טק, והסך הכל של כמות הכסף שקיימת לגבי טכנולוגיות בתעשיות בנושא איכות סביבה מוערכת בסדרי גודל של 400 מיליון דולרים.
ענת מאור: כשאת אומרת שיש הרבה כסף, זה אומר שיש הרבה הוצאות?
מרים הרן: לא, יש הרבה כסף מבחינה עסקית.
מרים הרן: מה קורה בנושא הזה של איכות סביבה, מבחינת תקציבי מחקר, ונתייחס לרגע לנושא של תקציבי מחקר.
מרים הרן: באירופה ובעולם כולו, בסך הכל כשמדברים על מחקר ופיתוח אזרחי, כמות הכסף שיש למחקר ופיתוח אזרחי במדינת ישראל מבחינת אחוזים מהתל"ג פחות או יותר זהה למדינות אירופה.
מרים הרן: יש לי שקפים שלא אראה אותם ברגע זה , אבל בהזדמנות אפשר לדון בזה.
מרים הרן: לעומת זאת, ברגע שרואים מה אחוז הכסף מתוך הכסף של המחקר ופיתוח האזרחי שהולך לאיכות הסביבה, בארץ זה פחות מאחוז, בעוד שבמקומות אחרים בעולם מדובר על חמישה אחוז ויותר, תלוי על איזו מדינה אנחנו מדברים.
ענת מאור: אצלנו זה נמוך פי עשר מאשר במדינות מודרניות?
מרים הרן: כן.
מרים הרן: זה אחרי שאני מוסיפה כספי מחקר שהם לא במשרד שלי, כי כמובן שחלק אחר מהמשרדים גם הוא קשור בעקיפין לנושאים של איכות סביבה, כי בסך הכל איכות סביבה זה נושא שנוגע כמעט לכל הנושאים שלנו.
מרים הרן: מבחינת מצב איכות הסביבה במדינת ישראל, המצב הוא לא מן הטובים ובוודאי לא שווה למדינות אירופה, למרות שיש תחומים שבהם אנחנו שווים להם ולכן זה אחד הנושאים שצריך בהחלט להפנות אליו תקציבי מחקר, כי ללא מחקר בכלל אי אפשר לזוז.
מרים הרן: אני אתן לכם דוגמה.
מרים הרן: לפני כמה ימים עלה הנושא של הפוספורידיום בכינרת, טפילים בכינרת, הנושא הזה נבע ישירות ממחקר שאנחנו ביחידה שלנו מימנו אותו.
ענת מאור: לגבי המצב, זה לא שייך אלינו אלא לוועדה לענייני ביקורת המדינה ולמזלכם חבר הכנסת עוזי לנדאו, שעומד היום בראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה אתמול פתח את עבודת הוועדה בביקורת על נושא מי הנחלים.
ענת מאור: הנושא הזה מאוד יקר ללבו, הוא עוסק רבות בתחום איכות הסביבה ותוכלו להיעזר בו.
מרים הרן: לגבי המשרד שלנו עצמו.
מרים הרן: בתוך המשרד יש חשיבות עצומה למחקרים האלה, פשוט לצורך העבודה השוטפת.
מרים הרן: בגלל שאנחנו משד שעוסק הרבה מאוד בתקנות חדשות, בסטנדרטיים חדשים, ללא מחקר אנחנו בכלל לא יכולים להתקדם, אבל הסך הכל של התקציב שלנו הוא מוגבל מדי וקטן.
ישראל ברק: במשרד לביטחון פנים משמש המדען הראשי כחוליה מוסדית שמקשרת בין מדע ומחקר לבין יישום מדיניות במערכת המשרד.
ישראל ברק: התכלית העיקרית של עבודות המחקר והפיתוח שלנו היא כפולה.
ישראל ברק: מצד אחד נסיון לרתום את המדע והטכנולוגיה לטובת שיפור איכות חיי הביטחון ושיפור איכות חיי האזרח, ומצד שני לפתח אמצעים טכנולוגיים על בסיס עקרונות מדעיים, אמצעי לחימה שונים ומגוונים לזרועות המשרד לביטחון פנים, כאשר במקרה הזה זה משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
ישראל ברק: קיימת גם פעילות מחקר ופיתוח במסגרת זרועות המשרד, גם במשטרת ישראל וגם בשירות בתי הסוהר ומעת לעת אנחנו כמובן שומעים ונחשפים לעבודות של המחלקה לזיהוי פלילי, אגף המודיעין במשטרה, אגף התנועה.
ישראל ברק: כולנו נחשפים לטכנולוגיה שפותחה במסגרת אגף התנועה וביחידות מבצעיות נוספות אחרות.
ישראל ברק: בלשכת המדען הראשי בעצם שתי חטיבות.
ישראל ברק: הלשכה מאורגנת מצד אחד במסגרת של חטיבה שעוסקת בתחום מדעי החברה והתנהגות, שאלות ובעיות קרמינולוגיות, שאלות שעוסקות באפקטיביות של שיטות שיטור, באפקטיביות של שיטות כליאה אם תרצו וכן הלאה.
ישראל ברק: מצד שני חטיבה נוספת שעוסקת במדעים מדוייקים, מדעי הטבע והטכנולוגיה.
ישראל ברק: במסגרת שתי החטיבות האלה מאורגן מערל המחקר והפיתוח של המשרד.
ישראל ברק: אנחנו פועלים במסגרת של סגל שלדי לחלוטין, שני ראשי חטיבות ועוד שלושה אנשים שעובדים במסגרת לשכת המדען הראשי.
ישראל ברק: אין לנו מנגנון שמבצע מחקר בפנים אלא אנחנו קונים את השירותים בחוץ, מגופי מחקר, אוניברסיטאות וכן הלאה.
ישראל ברק: אנחנו מקיימים שיתוף פעולה עם גופים שונים ומגוונים במסגרת המערך הממשלתי, מממנים פרוייקטים ומחקרים משותפים עם גופים נוספים אחרים, מדענים ראשיים וכן הלאה גם בארץ וגם בחו"ל, בארצות שונות עם גופים מקבילים לנו.
ישראל ברק: יש לנו מזכרי הבנה לשיתוף פעולה עם ארצות הברית במקרה הספציפי הזה, יש ענין רק בקרב האוסטרלים לשיתוף פעולה איתנו, היפנים מבקשים שיתוף פעולה איתנו וכמובן בריטניה.
ישראל ברק: היקף הפעילות כפי שדווח הוא סדר גודל של 4.5 מיליון שקלים.
ישראל ברק: זה כולל תקציב ישיר שנמצא במשטרת ישראל.
ישראל ברק: בשירות בתי הסוהר אין כמעט פעילות מחקר ופיתוח.
ישראל ברק: אנחנו נותנים את התמיכה במשרד עצמו.
ישראל ברק: ישנו כמובן סיוע של ארצות הברית ללוחמה בטרור שאלה הם תקציבי מחקר מסוג אחר שמסייעים לנו גם בתחום המחקר והפיתוח.
אליעזר כהן: אנחנו דיברנו בוועדה על אפשרות של חשיפה לטרור בהיקף גדול כמו שקרה בתחנת הרכבת ביפן, טרור של גזים וטרור בהיקף אחר שאולי נוגע לאיכות סביבה, אבל איכות הסביבה צריכה להתעסק בטבע ולא בטרור בטבע.
אליעזר כהן: אני מדבר על טרור, שישפכו רעלים או דברים כאלה.
אליעזר כהן: לצערי דיברתי על זה לפני שנתיים ואנחנו רואים שעכשיו זה קורה, כאשר זה קרה באנגליה לפני חודש וביפן לפני זמן מה.
אליעזר כהן: אני חושב שהמשרד שלך צריך לעסוק בזה כי משרד הביטחון עוסק בסוג אחר של פיתוח.
אליעזר כהן: השאלה אם אתם ערים לענין של פיתוח ציוד, כל מיני חיישנים ואמצעים שונים שיגלו ושיוכלו לאתר ולפעול נגד זה.
ישראל ברק: על סדר היום אצלנו כעת בקשה לשיתוף פעולה עם משרד הבריאות באמצעות מז"פ המעבדה הביולוגית במז"פ.
ישראל ברק: כן, בהחלט.
ישראל ברק: אנחנו ערים לזה, מודעים לנושא הזה, מודעים לאיום הזה, האיום הזה נותח.
ישראל ברק: ישנן היום טכנולוגיות אבל הבעיה שהן קצת איטיות.
ישראל ברק: זאת אומרת, הן דורשות זמן על מנת לקבלת תשובה.
ישראל ברק: הכיוון של הפיתוח כעת הוא לנסות ולקצר טווחי זמנים.
ישראל ברק: אני לא יכול לדווח לוועדה כרגע מה בדיוק ייעשה, אבל הענין הוא על סדר היום והוא מטופל.
שמואל אדלר: המשרד לקליטת העליה קיים 31 שנה, אבל כאשר הקימו את המשרד הקימו אגף לתכנון ומחקר חזק מאוד כי ראו את החשיבות באיסוף נתונים, ביצוע מחקרים וכמובן קביעת מדיניות.
שמואל אדלר: מבחינת כותרת האגף נשאר כפי שנשארו המטרות אותן מטרות, אבל בשנות ה-80, כאשר העליה הצטמצמה מאוד, גם האגף הצטמצם מאוד, גם מבחינת כוח אדם וגם מבחינת תקציבים.
שמואל אדלר: היה שינוי בתחילת שנות ה-90 עם גל העליה הגדול והתקציב שלנו הגיע לכ-3 מיליון שקלים, אבל היום אנחנו בקושי עומדים על פחות מ-600 אלף שקלים וכפי שאתם רואים היה קיצוץ גדול שהתבטא גם בקיצוץ בכוח אדם.
שמואל אדלר: אנחנו צוות קטן מאוד וחלק קטן מהעבודות אנחנו עושים באגף, אבל את רוב המחקרים אנחנו עושים על ידי הזמנות מגורמי מחקר חיצוניים, תוך כמה שאפשר שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה אחרים כי קליטת עליה בעצם, קליטת אוכלוסייה שנוגעת לכל התחומים, אם זה בחינוך, בריאות ועבודה.
שמואל אדלר: לגבי פיתוח מקורות תעסוקה חדשים, בעצם יש לנו נגיעה בפשע ועכשיו דיברתי עם פרופסור ברק, ואנחנו מנסים עד כמה שאפשר לאגם משאבים כדי לקדם נושאים מחקריים.
שמואל אדלר: בנוסף לכך אנחנו פועלים במישור של שיתוף פעולה בינלאומי במסגרת ארגון שנקרא מטרופוליס, שהכנס השלישי הבינלאומי שלהם התקיים בארץ בדצמבר שנה שעברה, וגם מבחינה בילטרלית אנחנו בקשר עם ארצות שונות שרואות את מדינת ישראל כמודל של קליטת מהגרים ומקור לשאוב מידע כלשהו על בעיות שעלולות או עשויות – אני רואה את קליטת העליה כענין חיובי – לגרום לצמיחה כלכלית והם באים אלינו ומזמינים אותנו לשיתוף פעולה.
ענת מאור: אני רואה שהרבה מהמשרדים נעזרים בגורמים חיצוניים כמו אוניברסיטאות או מכוני מחקר.