GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: שאלה אחת שנוגעת לסטודנטים.
ענת מאור: אנחנו הרי מכירים את המנגנון האקדמי, עושים עבודות סמינריוניות ועושים עבודות לתואר שני.
ענת מאור: האם יש התקדמות יזומה אל הפוטנציאל האנושי האדיר הזה?
ענת מאור: זאת אומרת, להציע להם עבודות, ללוות אותם וכו'.
ענת מאור: שאלה שניה, האם יש ביזור של הפנייה לאוניברסיטאות, כולל אלו שבפריפריה, כמו אוניברסיטת בן גוריון ואוניברסיטת חיפה.
ענת מאור: האם נעזרים בסטודנטים ובגורמים אקדמאיים שבפריפריה?
שמואל אדלר: מבחינת סטודנטים, מכוני המחקר מעסיקים את הסטודנטים כעוזרי מחקר, כך שלא באופן ישיר אנחנו מטפלים בסטודנטים.
שמואל אדלר: בגלל התקציבים המצומצמים פעם אחת באמת היה ל י רעיון להקים קרן מיוחדת כדי לעודד מחקרים בתחום העליה בקרב תלמידי לתואר שני ושלישי, אבל זה לא יצא לפועל.
שמואל אדלר: כל שנה אני מעלה את זה וכל שנה זה יורד.
שמואל אדלר: אני בהחלט חושב שיש מקום להכשיר כוח אדם למחקרים בתחום קליטת העליה.
מרדכי בשארי: חלק מהתפקיד שלנו זה לא רק לחקור נושאים בעלי עדיפות לאומית אלא גם להכשיר כוח אדם ברמה גבוהה לתחומים האלה שנקבעו כבעלי עדיפות לאומית לשירות המנגנון.
מרדכי בשארי: אצלנו זה קול קורא, יוצא מכרז וזוכים גם מבאר שבע וגם מהטכניון.
ענת מאור: גם מהמכללות האזוריות?
מרדכי בשארי: עדיין לא.
מרדכי בשארי: זו בעיה של ות"ת.
מרדכי בשארי: אגב, נציג ות"ת היה צריך להיות כאן כי חלק גדול מהתקציב של המחקר והפיתוח מגיע מ-ות"ת.
מרדכי בשארי: יש לנו מסלול של מלגות לתואר ראשון, שני ושלישי, וגם פוסט דוקטורנטים, כולל את המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי.
מוני בן-בסט: יחידת המדען הראשי למעשה זו יחידה חדשה שהוקמה רק בתחילת שנה זו.
מוני בן-בסט: אני מוניתי לתפקיד בינואר השנה.
מוני בן-בסט: תפקידי הקודם היה ראש המכון הלאומי ל חקר הבנייה שבטכניון.
מוני בן-בסט: משרד השיכון והבינוי למעשה הוא אחד המשרדים שמטפל במגוון מאוד רחב של נושאים בין-דיסצפלינריים, כמובן בתחום הבנייה והשיכון, כאשר יש לנו פעילות בתחומי ההנדסה, וההנדסה במובן הרחב, נושאים של הנדסת מבנים, נושאים של ניהול בנייה, נושאים של כלכלת בנייה ונושאים של תפקוד של מבנים.
מוני בן-בסט: בנוסף לזה יש לנו נושאים נוספים בתחום הכלכלי, נושא של נדל"ן, נושא שלמעשה פיתוח ומחשבות לניצול משאבי קרקע בצורה נכונה, והתחום השלישי הוא למעשה התחום החברתי כאשר יש לנו את שיקום השכונות החברתי ושיקום שכונות פיזי, כאשר שיקום השכונות הפיזי למעשה הוא ענף מהתחום ההנדסי ושיקום השכונות החברתי הוא למעשה תחום חברתי טהור והפעילות שם היא גם כן רבה.
מוני בן-בסט: התפקידים של המדען זה למעשה לקדם את הפעילות בכל התחומים, כאשר תיאום בין כל התחומים האלה כמובן חייב להיעשות על ידי המדען הראשי.
מוני בן-בסט: הנגיעה החברתית או הנגיעה הפיזית היא למעשה רצף אחד כללי.
מוני בן-בסט: כשאנחנו מדברים היום על נושא של שיקום שכונות, חייבים כמובן לקחת בחשבון את הנושא החברתי.
מוני בן-בסט: כשמדברים היום על בינוי חדש ועל צפיפות של דיור, היום מדברים על בנייה לגובה, בנושא של פיתו תשתיות ונושאים של איכות סביבה, לכן יש לנו קשרים עם יתר המשרדים ואנחנו משתפים פעולה גם עם איכות הסביבה וגם אם משרד התשתיות.
מוני בן-בסט: אנחנו מנסים לראות תמונה מערכתית יותר בנושא של הפעלת המחקר כי באמת הנושאים נוגעים אחד לשני ואין שום סיבה למה כל אחד יתעסק במשרד שלו באותם הנושאים.
מוני בן-בסט: המחקרים לא נעשים במשרד בכלל אלא הכל מוזמן מגופים חיצוניים והגופים החיצוניים הם בדרך כלל אוניברסיטאות.
מוני בן-בסט: אנחנו מנסים כרגע ליצור שיתוף פעולה בין תעשיה לבין האקדמיה לבין המשרד על מנת לקדם נושאים – נושא של איכות הבנייה, נושא של תיעוז בנייה כאשר אנחנו מסתכלים גם מבחינת הנושא של איכות הבנייה ומהצד השני מבחינת כוח האדם ושימוש בכוח אדם מקצועי יותר, כך שלא נצטרך את הפעולים הזרים וכן הלאה.
מוני בן-בסט: נושא נוסף שהייתי אומר שהוא מאוד חשוב זה הנושא של איכות הבנייה.
מוני בן-בסט: בוודאי כל אחד מכם קורא עיתונים ורואה את כמות התביעות כנגד הקבלנים שהיום מגיעות לבתי המשפט.
מוני בן-בסט: הייתי אומר ששליש מהצרכנים היום מתלוננים כנגד איכות בנייה ואחת המטרות העיקריות זה למעשה לשפר את איכות הבנייה, כך שנגיע תוך 5-10 שנים למצב שאנשים למעשה לא יצטרכו להתלונן על אותם הנכסים שהם קונים מהקבלנים.
מוני בן-בסט: עבודה זו יכולה להיות די קשה כי יש פה ניגודי אינטרסים בין הקבלנים לבין הצרכנים לבין המשרד ואנחנו מנסים כרגע ליצור את שיתוף הפעולה המלא בין כל הגורמים שפועלים היום במשק.
מוני בן-בסט: הייתי אומר שהנושא האחרון שגם הוא בשיתוף פעולה עם משרד העבודה זה הנושא של ההכשרה המקצועית.
מוני בן-בסט: זאת אומרת, גם של הקבלנים עצמם כקבלנים, גם למי שמנהל היום את אתרי הבנייה כאתרי בנייה.
מוני בן-בסט: אנחנו מנסים היום לבנות מערכת כוללת של סך הכל הכשרה לאומית בתחומים המקצועיים המיוחדים בענף הבנייה.
ענת מאור: נושא של מוכנות לרעידות אדמה, זה בתחום משרדכם?
מוני בן-בסט: בחלקו זה תחת משרדנו.
מוני בן-בסט: למעשה משרד התשתיות בזמנו מונה להיות אחראי על הנושא.
מוני בן-בסט: חלק מהנושאים טופלו על ידי המשרד כאשר המשרד הזמין במכון הלאומי לחקר הבנייה מספר מחקרים בתחום רעידות האדמה ויצאו אז ששה מדריכים בנושאי תכנון בתחום רעידות האדמה.
מוני בן-בסט: לפני כשלוש-ארבע שנים הוגשה תכנית לאומית לנושא של רעידות אדמה ומתוך התכנית הזאת הייתי אומר שאולי בוצעה עשירית ממה שצריך היה להתבצע וזאת בגלל בעיות תקציביות.
ברכה רגר: משרד המבריאות, כולנו יודעים שהוא יחסית משרד שהוא עתיר תקציבים אבל הוא גם עתיר בעיות.
ברכה רגר: התקציב של המדען הראשי, לפי ספר התקציב, הוא ממש מגוחך.
ברכה רגר: יש לנו שמונה מיליון שקל ועם השמונה מיליון שקל האלה אנחנו צריכים לקדם את הנושא של המחקר הרפואי במדינת ישראל.
ברכה רגר: הרבה אנשים ראו כאן את הנתונים שהצגתי בזמנו וראו שאנחנו בעצם מהווים המקור העיקרי למחקר רפואי, לקידום מחקר ולמימון מחקר רפואי בארץ.
ברכה רגר: עשיתי כמה חישובים ומצאתי שתקציבי המכונים הלאומיים של ארצות הברית, ה-MIH , וזה תקציבים של ממשלת ארצות הברית, שייך למשרד הבריאות האמריקאי, הם מוציאים 44 דולר למחקר רפואי פר תושב, כאשר אנחנו מוציאים ארבעים סנט.
ברכה רגר: יחד עם זאת, כאשר אנחנו מסתכלים על חולי סרטן, הם מוציאים 290 דולר למחקר פר חולה סרטן, כאשר אנחנו מוציאים 29 דולר וזה גם כן לא תקציבים קבועים ולא תקציבים שלנו.
ברכה רגר: הדבר הזה מתבטא בשטח.
ברכה רגר: יש דרדור רציני ברמת הרפואה, בהתייחסות למחקר הישראלי.
ענת מאור: בעבר היחס של השקעה במחקר היה יותר גבוה בארץ?
ברכה רגר: אני לא יודעת כי זה לא היה בזמני.
ברכה רגר: התקציבים של MIH עלו בצורה מאוד דרמטית.
ברכה רגר: כך זה גם בקנדה וגם באירופה.
ברכה רגר: בכל מקום התקציבים עולים, אבל אצלנו התקציב הזה נשאר כבר שמונה שנים וכל פעם הוא יורד כי בדולרים הוא הרבה יותר נמוך ממה שהוא היה.
ברכה רגר: אחד המדדים שקובעים איכות מחקר זה מדד הציטוטים, כמה פעמים מצטטים את המחקרים של החוקרים הישראלים שמפרסמים אותם.
ברכה רגר: המחקר הקליני בישראל הוא בתחתית הטבלה וזאת הידרדרות רצינית מאוד שארעה בשנים האחרונות.
ברכה רגר: תמיד התייחסו אלינו כאל מדינה מתקדמת מול ארצות הברית, לא פחות טובה, אבל לדאבוני העסק הזה לא מחזיק מעמד.
ברכה רגר: בנוסף לזה אנחנו גם רואים – אתמול חלק גדול ראה בטלוויזיה – את הנושא של רשלנות רפואית, את ההשלכה על איכות הרופאים איכות הרפואה וזה חלק מזה, מפני שרופאים לא עושים מחקר, הם לא עם היד על ה דופק, הם מאבדים את השטח, הם מקובעים באיזה שהוא שלב, הרפואה מתקדמת בצעדי ענק, ברדיו כל הזמן אנחנו שומעים שמצאו מימצאים שונים, אבל בדרך כלל זה בחו"ל לא אצלנו בארץ.
ברכה רגר: אני מאוד מוטרדת ומודאגת מהנושא הזה.
ברכה רגר: זה חשוב מאוד לאיכות החיים, חשוב מאוד לבריאות התושבים, ל חלק מהרווחה, לאיכות החיים במדינת ישראל.
ברכה רגר: אנחנו חייבים לעסוק הרבה במניעה ואנחנו לא עוסקים בזאת.
ברכה רגר: יחד עם זה אני גם מאוד מודאגת מהחיבור עם הספורט והתרבות וכי המדע יידחק לקרן זווית.
ברכה רגר: כאן אני רוצה לצטט את שר המדע הקודם, מיכאל איתן, שהיה בטקס של תחרות מדענים צעירים שהיה במוזיאון המדע לפני שנתיים, ושם המדען הצעיר שזכה בפרס אמור היה לצאת לתחרות בקהילייה האירופית, אבל כשהשר בירך אותו, הוא אמר: כאשר אתה תצא ותחזור מנצח, אז יהיו הרבה פחות אנשים לקבל אותך בשדה התעופה מאשר קבוצת הכדורגל של מכבי תל אביב וכו'.
ברכה רגר: אני חושבת שאנחנו צריכים מאוד מאוד להילחם, ואנחנו יודעים היום עד כמה המדע פופולרי וכמה התנפלות של פוליטיקאים היתה לקבל את תפקיד שר המדע.
ברכה רגר: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים מאוד מאוד להיות ערים לעסק הזה ואל לתת למדע להדרדר.
ענת מאור: אני ארצה לסכם את הפגישה במחשבה משותפת על מה חשוב לעשות על מנת להעצים את תשומת הלב ואת המשאבים ומה הוועדה יכולה לתרום לזה.
ענת מאור: בוועדת העבודה והרווחה היתה טענה של ארגוני הנשים שבתוך המחקר הרפואי יש אפליה לרעה של תחומי מחלה של נשים, לדוגמה סרטן השד.
ענת מאור: האם זה מדוייק?
ברכה רגר: אחד הדברים שאני מחלקת את התקציב הזעום שעומד לרשותי זה על ידי זה שאנחנו מפיצים קול קורא לכל החוקרים בארץ.
ברכה רגר: בדרך כלל הקול הקורא היה פתוח וביקש מחקרים יזומים של החוקרים.
ברכה רגר: השנה צמצמנו את זה לתחומים כאשר אחד התחומים הוא בריאות האשה.
זמירה מברך: בהצלחה ליושבת ראש ולכולם.
זמירה מברך: אני המדענית הראשית החמישי במשרד, כאשר המדען הראשון היה הפרופסור עוזר שילד.
זמירה מברך: המשרד עוסק בשני תחומים עיקריים: סיינס אוף פוליסי אוף סיינס.
זמירה מברך: סיינס אוף פוליסי, הכוונה היא שלשכת המדענית מנסה לסייע לקובעי המדיניות על ידי מתן תשובות מדעיות בתחום החינוך כמובן, ופוליסי אוף סיינס, הכוונה היא להכוונת מדיניות החינוך במדינה.
זמירה מברך: אנחנו כמו מדענים אחרים עוזרים בקביעת נושאי המחקר, כאשר חלק מנושאי המחקר הם נושאים שנקבעים על ידי המשרד לפי עדיפויות המשרד ולפי עדיפויות המדיניות, וחלק אחר הוא נושא פתוח ובו מדענים בתחום החינוך יכולים להגיש נושאים למחקר והם מתוקצבים על פי הצטיינות המחקר כמו בתחרויות מחקר אחרות.
זמירה מברך: המחקר עוסק גם במחקר בסיסי בתחום החינוך וגם במחקר יישומי בתחום החינוך.
זמירה מברך: דוגמה למחקר יישומי, למשל המחקר בתחום האלימות שהיה פתוח ועלה לכותרות וכולנו נחשפנו למימצאים המאוד מאוד קשים של המחקר הזה.
זמירה מברך: כמו המדענים הראשיים האחרים אנחנו עובדים על ידי כך שאנחנו מוציאים קולות קוראים – קול קורא הוא כמו מכרז - לכל האוניברסיטאות.
זמירה מברך: אין אצלנו אפליה.
זמירה מברך: יש לנו תפוצה מירבית לכל האוניברסיטאות וכולם מקבלים.
זמירה מברך: זוכים לפי הצטיינות החוקרים והמחקר באותו התחום.
זמירה מברך: עד עכשיו המכללות לא נכללו אבל כרגע פתחנו את התחרות.
זמירה מברך: המכללות אצלנו זה בעיקר מה שנקרא פעם הסמינרים והתפקיד הישיר שלהם לא היה לעסוק במחקר.
זמירה מברך: כיוון שעכשיו המכללות גם נותנות תואר ראשון וגם הולכות לתת תואר שני, פתחנו לפחות את התחרות גם למכללות.
זמירה מברך: כשאנחנו שולחים קולות קוראים, אנחנו מפיצים אותם בעיקר למחלקות חינוך באוניברסיטאות השונות וגם למחלקות הרלוונטיות לאותו מחקר.
זמירה מברך: אם מדובר בפסיכולוגיה וסוציולוגיה, בדרך כלל הם קשורים לאותו מחקר.
זמירה מברך: אם מדובר במשפטים, זו המחלקה למשפטים.
זמירה מברך: כל תחום שהוא רלוונטי לאותו ענין.
זמירה מברך: אנחנו משתפים פעולה יחד עם משרדים אחרים, המשרד לאיכות הסביבה, משרד המדע ומשרדים אחרים שעסקנו ביחד.
זמירה מברך: אנחנו אוספים נתונים ומנסים עכשיו לפתוח את הנתונים לשימושם של כל החוקרים בארץ לא רק לשימושו של שאותו אדם שאסף את הנתונים, ועורכים מחקרים.
זמירה מברך: במחקרים שלנו – שאלת על הפריפריה ורווחת כל אזרחי המדינה - שותפים כל הילדים במדינת ישראל למעט, וכאן אני קוראת לוועדה ואני מנצלת את הבמה, המגזר החרדי שלא משתתפים במחקרים גם אם המחקר הוא למשל נושא אלימות, שהוא מחקר שפתוח והיה צריך לענין את כולם.
ענת מאור: חבר הכנסת נסים זאב היה למעשה סגן ראש עיריית ירושלים ועסק בתחום החינוך, הייתי מבקשת להעביר אליו את הפרוטוקול, אבל גם שתיצרו איתו קשר ישיר.
ענת מאור: אנחנו גם נקיים ישיבה על הקשר בין מדע והלכה בעולם החרדי, על פי עצתו ובהכנתו.
זמירה מברך: תקציבים.
זמירה מברך: אני לא רוצה לבכות הרבה, אבל גם המצב שלנו חמור מאוד.
זמירה מברך: בסך הכל מדינת ישראל משקיעה בחינוך ביחס לתל"ג תקציב מאוד מאוד נכבד.
זמירה מברך: לא הבאת לכאן את המספרים אבל נדמה לי שהשקעה שלנו בחינוך היא הגדולה בעולם, אם לא מהגדולות בעולם.
זמירה מברך: זה בחינוך בכלל, אבל השקעה במחקר חינוכי מאוד מאוד קטנה.
זמירה מברך: מקובל להשקיע 5% ואנחנו משקיעים בערך חצי אחוז.
זמירה מברך: העובדה שהמקום שלנו במחקר הבינלאומי ברמה הבינלאומית – אני די מתחברת לדבריה של ברכה רגר – הוא בינוני, מדשדש בבינוני ואפילו בהרבה מאוד מקרים למטה מבינוני, ייתכן שהוא פועל יוצא מהעובדה שבמחקר לא משקיעים מספיק ועל כן לא יודעים איפה לשפר או איך לשפר את מערך החינוך.
ענת מאור: אנחנו עוד נדון בנושא התקציב.
ענת מאור: הצטרף אלינו חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי.
ענת מאור: אני מציעה שתהיה בקשר עם המדענית הראשית של משרד החינוך ועם מנכ"ל משרד המדע כדי שנכין יחד את הדיון על מנת שנוכל להפיק ממנו את המקסימום.
ענת מאור: בהזדמנות זו אני רוצה לציין שיושבת איתנו אפרת מהיחידה לדמוקרטיה שהיא למעשה מסייעת לוועדה בהכנת החומר המקצועי.
ענת מאור: ברשותכם, אני אעביר את ניהול הישיבה לחבר הכנסת אליעזר כהן מאחר שאני צריכה ללכת ללשכת יושב ראש הכנסת בתוקף תפקידי הקודם כיושב ראש השדולה למען הילד.
ענת מאור: ל שמחתי אנחנו עכשיו מארגנים קבלת תעודות הערכה על התרומה בפעילות בתחום הזה ואני לא רוצה להחמיץ את זה.
ענת מאור: מה שאני לא אשמע, אני אשלים מקריאת הפרוטוקול.
דן לבנון: במשרד החקלאות יש לשכת מדען ראשי.
דן לבנון: המו"פ החקלאי הוא אחד הנושאים שזוכים לעדיפות במשרד.
דן לבנון: למשרד יש גם מכון מחקר משלו שנקרא מינהל המחקר החקלאי או בלשון ה עם מכון וולקני בבית דגן.
דן לבנון: לשכת המדען הראשי במשרד החקלאות עוסקת באיסוף ידע וייעוץ לשר ולהנהלת המשרד בכל התחומים שקשורים למדע ולטכנולוגיה.
דן לבנון: לשכת המדען מפעילה קרנות מחקר.
דן לבנון: כל קרנות המחקר של משרד החקלאות הן קרנות תחרותיות.
דן לבנון: אנחנו מפרסמים קול קורא שהוא פתוח לכלל העוסקים במחקר בארץ.
דן לבנון: מינהל המחקר החקלאי שלנו משתתף בתחרות כמו כל גורם אחר.
דן לבנון: תקציבי המחקר מתחלקים לפי החלטות של ועדות ששופטות את תכניות המחקר בהתאם לרמתן ולרלוונטיות שלהן לצרכי החקלאות.
דן לבנון: במחקרים בתחום החקלאות משתתפים כל מי שמעוניין לעסוק במו"פ חקלאי וזה כולל את כל האוניברסיטאות בארץ, מכוני מחקר ממשלתיים וגורמים נוספים.
דן לבנון: עלתה כאן שאלה ספציפית לגבי פיזור.
דן לבנון: אנחנו מפעילים מו"פ אזוריים בפריפריה, בעצם לאורך כל גבולות המדינה, מהצפון ועד לדרום סביב סביב.
דן לבנון: יש לנו מערכת מו"פ אזוריים שעוסקת באזורי הפריפריה באופן ספציפי ובבעיות שלהם.
דן לבנון: צריך לזכור שאלה הם אזורים שבהם העיסוק בחקלאות והפרנסה מהחקלאות הוא הרבה מעבר לממוצע בישראל, וגם החקלאות כולה בעצם נמצאת בתנועה ממרכז הארץ לפריפריה, בעיקר לנגב וגם לאזורים אחרים, מזרחה וצפונה.
דן לבנון: נשאלה פה שאלה ספציפית לגבי סטודנטים.
דן לבנון: כמובן שבפרוייקטים של המחקר יש תלמידים לתואר שני ושלישי שמשולבים בביצוע חלק מתכניות המחקר, וגם המשרד עצמו תומך במלגות ספציפיות לסטודנטים בתחום החקלאות.
דן לבנון: אנחנו מפעילים גם קרנות מחקר דו לאומיות עם מספר מדינות, בעיקר עם ארצות הברית שיש לנו קרן דו לאומית שכבר פועלת הרבה שנים.
דן לבנון: יש לנו קרן דו לאומית עם הולד ועסקים נוספים עם מספר מדינות נוספות.
דן לבנון: אנחנו כמובן משתפים פעולה עם חלק מהמשרדים האחרים, עם הרבה מהם יש שיתוף פעולה ועם חלק אנחנו באופן צמוד.
דן לבנון: חלק מהפעילות שלנו אנחנו מפעילים יחד עם משרד התעשיה והמסחר במה שאנחנו קרואים מו"פ עסקי בחקלאות, כאשר עכשיו אנחנו מחדשים את הפעילות אחרי שתקופה מסויימת זה לא היה פעיל.
דן לבנון: אנחנו עובדים גם עם משרדי ממשלה אחרים בתחומים נוספים, בפעילות משותפת, כי החקלאות פרוסה על כל הארץ והצרכים הם כאלה שהם לפעמים נוגעים למשרדים שונים.
דן לבנון: למרות שהרמה הגבוהה של המחקר החקלאי בישראל ידועה ומפורסמת גם בעולם, גם אנחנו נמצאים היום בקשיים בתחום התקציב בגלל הצרכים ההולכים וגוברים כתוצאה משינוי פניה של החקלאות ושינוי מקומה וצרכים גדולים וקשים שעומדים בפניה, בעיקר בתחום המים שאוזלים, שזה גם נושא בפני עצמו לדיון בוועדה הזאת.
דן לבנון: אלה הם הדברים העיקריים שמעסיקים אותנו וכמובן אנחנו שיתפנו פעולה עם הוועדה בקדנציה הקודמת ונשמח גם להמשיך ולשתף פעולה עם הוועדה גם בקדנציה הזאת.
אליעזר כהן: יש לכם קשר ביניכם לבין המדען הראשי במשרד הבריאות?
דן לבנון: כמובן שיש לנו עניינים משותפים עם המשרד לאיכות הסביבה ועם משרד הבריאות.
אליעזר כהן: אני מנסה לבדוק האם בכל זאת המחקר בתחום הבריאות או איכות הסביבה יכול לגלות שאיזה שהם חומרים שאתם מייצרים או ממציאים יכולים להיות מזיקים.
דן לבנון: הקשר שלנו עם המשרד לאיכות הסביבה הוא מאוד הדוק.
דן לבנון: בקדנציה הקודמת היה לנו שר אחד, כך שהקשר היה הדוק ביותר.
דן לבנון: באמת מטבע הדברים יש הרבה דברים שיש השפעה של החקלאות שעלולה להיות לרעה על הסביבה, אבל מאידך החקלאות יכולה לשמש גם לצרכי ניקוי וטיהור הסביבה כקולטת של מי קולחין, אשפה ודברים דומים.
דן לבנון: גם עם משרד הבריאות כמובן שיש קשר ויש שיתוף פעולה ואנחנו גם עומדים להרחיב אותו בגלל הצורך ובגלל נושאים כמו המים, שהם נושאים משותפים, שאנחנו חייבים לעבוד עליהם באופן מתואם.
אהובה שפיגלמן: במשרד התחבורה בשנים האחרונות אין מדען ראשי.
אהובה שפיגלמן: אולי זה קצת מסמן את הסטטוס בעיני המשרד, כי אני נמצאת גם בתפקיד של מנהלת אגף ניהול ידע, וכל הנושאים בעצם מטופלים על ידי, ועכשיו גם מינו אותי מטעם המשרד לתפקיד הנכבד של ממונה על ביצוע חוק חופש המידע.
אהובה שפיגלמן: תקציב משרד התחבורה בכללותו הוא כ-5.5 מיליון שקל, אבל התקציב לצרכי מחקר, מחקר בסיסי, הוא מאוד קטן ורובו הולך בעיקר לנתונים סטטיסטיים של תנועה ואחרים.
אהובה שפיגלמן: התקציב הזה בעצם מגוייס בעיקר ליעדים שהמשרד שם לפניו, לאותם תחומים שהיום הסקטור הציבורי מאוד מתחשב בהם ובעצם זה הפך להיות תקציב של רכישת תשומות למשרד בנושאים של מדיניות, תכנון ארוך טווח, תקינה.
אהובה שפיגלמן: יש איזה שהוא חלק בתקציב שכן מוקדש לנושא של מחקר, ובעיקר בתחום של בטיחות בדרכים, ששם יש נושאים של מחקר ופיתוח.
אהובה שפיגלמן: אנחנו בגדול תומכים בשני מכוני מחקר – האחד זה מכון לספנות ותעופה באוניברסיטת חיפה, והשני, המכון לתחבורה ותכנון שרוב עבודות המחקר בתחום של בטיחות בדרכים נעשות שם.
אהובה שפיגלמן: אנחנו סובלים קשות מחוק חובת המכרזים.
אהובה שפיגלמן: אנחנו לא רואים יוזמות קניין רוחני של חוקרים ואני חושבת שאנחנו בהחלט צריכים להתפשר לטובת מחיר לעומת איכות ועוד כל מיני דברים שיש ועדה משרדית שקובעת העדפות של עודות מחקר.
אהובה שפיגלמן: כמו שאמרתי, עיקר העבודות אצלנו מאוד יישומיות, מאוד משרתות את הצרכים של מנהלי האגפים וההנהלה.
רינה פרידור: דוקטור אורנה ברי, המדענית הראשית של משרד התעשיה והמסחר, נמצאת כעת בסינגפור במושב של הקרן הדו-לאומית של מחקר ופיתוח תעשייתי ישראל-סינגפור, ואני מייצגת אותה.
רינה פרידור: אני הקמתי ואני מנהלת את תכנית החממות הטכנולוגיות במסגרת לשכת המדען הראשי.
רינה פרידור: לשכת המדען הראשי של משרד התעשיה נוסד עוד בשנת 1968 בצורה של יועץ מדעי שהפך אחר כך, כתוצאה מההמלצות של ועדת קצ'לסקי, למדען ראשי.
רינה פרידור: המטרה אליה חותרים להשיג בעקביות במשך שנים רבות, להפוך את התעשיה הישראלית מתעשיה מסורתית לתעשיה מתוחכמת והדבר הזה התרחש, כמו שאנחנו יודעים.
רינה פרידור: הוא התרחש בצורה מוצלחת ביותר שנראית לעין בשנים האחרונות כאשר התהליך היה תהליך של עשרות שנים.
רינה פרידור: הדרך שבה לשכת המדען הראשי מעודדת את הפיתוח של התעשיה בישראל היא על ידי עידוד פעילות של מחקר ופיתוח בתעשיה הישראלית, פעילות העידוד הזאת נעשית על ידי מתן מענקים ויציאה אל השטח כדי לעודד תעשיות קטנות, בינוניות וגדולות להיכנס לפעילות של מחקר ופיתוח, שזהו תחום שבדרך כלל נמצא בסדרי עדיפויות מאוחרים יותר כשרוב החברות נאבקות על חייהן, וכאן נכנסת המדינה באמצעות לשכת המדען הראשי ומאפשרת לחברות לעשות את הפעילות הזאת מפני שזה בנפשן.
רינה פרידור: זאת פעילות שאסור לה להיפסק בשום שלב של חייה של חברה מסחרית ותעשייתית מתוחכמת.
רינה פרידור: העזרה ניתנת בצורה של מענקים, כאשר העזרה ה עיקרית מופעלת דרך קרן המחקר והפיתוח שפועלת בתוקף חוק המחקר והפיתוח שנחקק בשנת 1983, ובגדול ניתנים פה מענקים לפרוייקטים של מחקר ופיתוח שמבוצעים על ידי תעשיה בהיקפים של כ- 50% , כשהתעשיה צריכה להביא לפחות 50% מול ה-50% של המענק של המדינה.
רינה פרידור: שתי הפעילויות הנוספות החשובות בלשכת המדען הראשי, בנוסף לפעילות של קרן המו"פ הגדולה, הן הפעילות של מגנט, שזוהי פעילות לעידוד מחקר תשתיתי טכנולוגי עתידי על ידי עידוד שיתוף פעולה בין כמה תעשיות וחברות ומוסדות אקדמאיים.
רינה פרידור: זה פועל באמצעות קונסורציה, כאשר כל קונסורציום מתאגד בנושא מסויים וצריכים להיות בו כמה תעשיות ולפחות מוסד מחקר אחד.
רינה פרידור: הפעילות השניה החשובה היא התכנית של החממות ליזמות טכנולוגית, שזאת תכנית שמעודדת מאוד את היזמות הטכנולוגית של היחיד בשלבים הראשונים ביותר של המחשבה הפיתוחית טכנולוגית תעשייתית.
רינה פרידור: זאת תכנית שקמה על הרקע של העליה הגדולה וטיפלה ומטפלת עד היום ביזמות של עולים חדשים בתחומים הטכנולוגיים.
רינה פרידור: תמיד היא היתה פתוחה וגם היום היא פתוחה לכל אזרח ישראלי וזו היתה אחת המעלות שלה.
רינה פרידור: לא יצרנו גיטאות אלא היה סינרגיזם מאוד חשוב לשני הצדדים.
רינה פרידור: לשכת המדען הראשי עוסקת גם בשיתוף פעולה בינלאומי בתחום של מחקר ופיתוח תעשייתי בעיקר על ידי הפעלת קרנות דו-לאומיות.
רינה פרידור: אלה הם הכלים הכי משמעותיים, למרות שיש גם כל מיני הסכמים, אבל הקרנות הדו-לאומיות הן קרנות פעילות והקרן הוותיקה ביותר היא קרן ברד עם ארצות הברית שיש לה תוצאות מאוד יפות והיא פועלת כבר כ-12 או 13 שנים.
רינה פרידור: קיימות קרנות כאלה גם עם קנדה, סינגפור, קוריאה ולאחרונה גם נחתם הסכם עם בריטניה.
רינה פרידור: לשכת המדען גם מעורבת באופן פעיל בתכנית החמישית, תכנית המחקר החמישית של הקהילייה האירופית.
רינה פרידור: זה פחות או יותר היקף תחומי הפעילות של לשכת המדען כשרוב הפעילות, כמו שאתם מבינים, נעשית על ידי התעשיה והעידוד לעשות את זה בהיקפים גדולים ובזמן בא על ידי לשכת המדען, על ידי התמיכה הכספית.
אליעזר כהן: מהנתונים שקיבלנו, התקציב שלנו גבוה בהרבה מתקציב המשרדים האחרים.
רינה פרידור: התקציב הזה הוא גבוה, אבל זה תקציב שמולו יש תקציב הרבה יותר גדול שבא מהתעשיה ומפעיל את המחקר בתעשיה.
רינה פרידור: זה תקציב מאוד קטן ויש פה כשל בשנים האחרונות כי הוא צריך להיות הרבה יותר גדול.
רינה פרידור: בשנים האחרונות היצוא התעשייתי מבוסס ביותר מ-60% על מוצרים של מחקר ופיתוח תעשייתי שנעשה בישראל וזה אומר הכל.
אליעזר כהן: בארץ שאין לה אוצרות טבע, רק סוג עבודה ופיתוח כזה יכול להעמיד אותנו על הרגלים הכלכליות.
ויקטור בריילובסקי: אני מכיר בעבודת המשרד הזה ובמחקר ואני מאוד מעריך את עבודת המשרד, אבל יש לי כמה שאלות.
ויקטור בריילובסקי: בתחום התקציב שכתוב כאן לא מתחשבים בקרנות בינלאומיות.
ויקטור בריילובסקי: מה עם הדינמיקה של התקציב?
ויקטור בריילובסקי: מה קורה בשנים האחרונות?
רינה פרידור: בשנים האחרונות יחסית לצרכים הוא בוודאי קטן, ונומינלית הוא קפא על שמריו בשנתיים האחרונות, דבר שאסור שיקרה.
אליעזר כהן: יש גם את הענין של בריחת המוחות.
אליעזר כהן: ביקשתי על זה חומר ואנחנו נעסוק בזה בוועדה.
רינה פרידור: בענין של בריחת המוחות יש תשובה חלקית בתכנית של החממות הטכנולוגיות, שם יש הישגים מאוד יפים.
אליעזר כהן: אנחנו עוד נעסוק בזה בנפרד.
רפי הוידה: משרד התקשורת היה משרד גדול והיתה לו יחידת מדען עם יכולת מחקר ופיתוח פנימית.
רפי הוידה: המשרד עבר שינוי, הוקמה בזק, הוקמה רשות הדואר והוגברה התחרות בענף.
רפי הוידה: כיום משרד התקשורת מהווה למעשה גוף מסדיר את ענף התקשורת שמהווה למעשה ענף כלכלי רב היקף שמשפיע.
רפי הוידה: אני מניח שכולם בקיאים בנושאי התחרות וכן בתחום הרדיו-טלפון הנייד, תקשורת בינלאומית, ובעתיד הקרוב גם DBS, כלומר, תקשורת רב ערוצית מלווין.
רפי הוידה: יש כוונות בתחום של הפרטת בזק, תחום של אולי מפעיל נוסף וכמובן תחרות בתחום המקומי לאחר ביטול מונופול בזק לתשתיות המקומיות.
רפי הוידה: תפקיד המדען הראשי היום הוא בתחום של קידום פרויקטי פיתוח בתחום התקשורת והתקשוב.
רפי הוידה: התקציב הוא מאוד מצומצם, כיוון שהמשרד הוא קטן.
רפי הוידה: התקציב הוא ממש אפסי, 200 אלף שקל, וכולל עובד אחד בלבד, ואני נמצא כאן.
רפי הוידה: על כל פנים, המעורבות שלנו היא בפרוייקטים תשתיתיים בשיתוף פעולה עם גורמים אחרים.
רפי הוידה: אנחנו עם המשרד לאיכות הסביבה בנושא של בטיחות קרינה, בטיחות מקרינת רדיו – הנושא הזה נדון גם בוועדה כאן בעבר במהלך השנה הקודמת – וקידום של מה שהיום נקרא אינטרנט שתיים עם משרד המדע ומשרדים נוספים כדי לפתח את הדור הבא של האינטרנט.
רפי הוידה: כפי שכולנו יודעים היום הנושא הזה נמצא בפיתוח מואץ שיוגבר גם עם הרחבת התחרות לתשתיות התקשורת בתחום של טלוויזיה בכבלים, אולי גם ללווין, והשימוש לגביו כפי שהוא כיום מוביל בארצות הברית בתחום של מסחר אלקטרוני שגם גבר כאן.
רפי הוידה: אם אתם לא יודעים, היום יש הנפקה ראשונה של חברה שנקראת "ואללה", שהיא חברה ישראלית מקורית ומוכרים כאן חלום.
רפי הוידה: זה דבר שאף אחד לא יכול לחזות עם סיכון גבוה ביותר ונראה מה יקרה כאן.
רפי הוידה: על כל פנים, טכנולוגיית התקשורת תוביל בשנים הקרובות להערכתי בהרבה תחומים ותקדם את נושא התעשיה.
רפי הוידה: אני יכול לומר שכיום מירב הפעילות היא בתעשייה, בתעשיית התקשורת, אפשר לקרוא לכך תעשיית האינטרנט.
רפי הוידה: הכוח הצבור והידע שיש הוא למעשה בלתי מוגבל.
רפי הוידה: אני חושב שאם ייערך דיון על נושא האינטרנט כפי שהיה לפני כחצי שנה כאן בוועדה, אני חושב שידווח על התפתחות גדולה ביותר בענף, וזה אחד הענפים הלא מוסדרים.
רפי הוידה: צריכים לדעת שהענף הוא לא מוסדר ולכן הוא מתפתח בקצב גדול.
רפי הוידה: כמובן יש בעיות כמו בעיות תוכן באינטרנט, נושא שגם נדון כאן, ויש היבטים לסוגיות רבות בחו"ל, גם משפטיות, אבל זה תחום טכנולוגי שלהערכתי יש מקום לדון בו ולבחון בו את ההתפתחות ולראות מה מידת מעורבות המדינה הדרושה בהחדרת הענף.
רפי הוידה: להערכתי לא, אבל אין ספק שתהיה לזה מודעות ציבורית רבה ותשומת לב של רבים מהנוכחים כאן בכל התחומים ולאו דווקא בתחום הטכנולוגי הספציפי של תקשורת.
אמנון עינב: במשרד התשתיות הלאומית, תפקיד המדען הראשי לשמש בעצם חוליה מקשרת בין הנהלת המשרד ובין חידושים והתפתחויות טכנולוגיות בשטחי הפעילות של המשרד.
אמנון עינב: יש מספר ענפים למשרד הזה.
אמנון עינב: תקציב המדען הראשי לא שונה ברגע שהמשרד הפך ממשרד האנרגיה למשרד התשתיות אלא נשאר באותה רמה.
אמנון עינב: לכן חלק מהפעילות הגדולה שהיתה בנושא האנרגיה נשארה במשרד התשתיות ונוספו שטחים אחרים שאני אכנס אליהם ואסביר אותם.
אמנון עינב: בנושא האנרגיה ישנם שני ענפים: האחד זה המחקר והפיתוח, והנושא השני זה נושא של החדרת המודעות לשימוש מושכל באנרגיה ולחסכון באנרגיה.
אמנון עינב: בנושא המחקר והפיתוח יש לנו פרוייקטים בנושאים של מחקרים סולריים, אנרגיה במבנים, פיתוח פצלי שמן, נושאים אחרים כמו מדידות של עוצמת רוח במקומות שונים כדי להקים טורבינות רוח, שימושים באפר פחם, מוליכות על ומו"פ בשיתוף עם משרדים אחרים כמו למשל משרד החקלאות על אנרגיה בחקלאות.
אמנון עינב: בנושא חסכון באנרגיה, אנחנו משתדלים לקדם את זה.
אמנון עינב: שם התקציב שלנו ירד ואם כאן נתנו השוואות בינלאומיות, אם ניקח מדינות מתוקנות כמו הולנד - ואני לא פונה לארצות הברית כי שם זה בכלל יהיה ללא השוואה - או מדינות אירופאיות אחרות, ששם ההשקעה בנושא של חסכון באנרגיה זה סדר גודל של שלושה עד ארבעה דולר לבן אדם, אצלנו מדברים על חמישה סנט לבן אדם.
אמנון עינב: זה גם נותן לכם את מה שאנחנו מסוגלים להשיג בזה.
אמנון עינב: אנחנו כרגע נשענים על הכתפיים של האנשים שהיו לפנינו ועסקו בזה במשך עשרים השנים האחרונות.
אמנון עינב: אני חושב שאם ימשיכו התקציבים בנושא הזה, כל המדינות ישיגו אותנו.