GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרדי וידר: אם מדברים על פאניקה וציפיות, אני יכול לומר שמה שקורה בשטח הוא יותר טוב מסקר, כי בעצם בשווקים הפיננסיים המערביים וגם אצלנו אין סימנים שהציבור עושה צעדים שהוא לא צריך לעשות.
פרדי וידר: זאת אומרת, במקום לעשות סקר של 500 איש, יש לנו כאן סקר של ששה מיליון תושבים ושל כל מאות המיליונים בעולם שההתנהגות שלהם מצביעה ברגליים ואומרת שהם לא חושבים שצריכים לעשות דברים מיוחדים, וזה לפחות נכון ל21- בדצמבר.
ענת מאור: אנחנו פנינו אליכם לשלוח באופן יזום הודעות לכל האזרחים על מצבם.
ענת מאור: אגב, זה מתבצע במדינה כמו הולנד שיש לה מספר כפול של תושבים מאשר בישראל.
ענת מאור: השאלה שלי היא האם יש בנקים שעשו זאת.
פרדי וידר: הבנקים החליטו כל אחד לעצמו איך הוא נוהג במקרה הזה.
פרדי וידר: יש בנקים שהודיעו לציבור שיכול לבוא לקבל את הדוחות, יש בנקים שהודיעו הביתה או שההודעות מצויות בסניפים ומי שרוצה יכול עכשיו, בעוד חמש דקות או בעוד שעתיים ללכת למסוף ולהוציא תדפיס על מצב חשבונותיו.
פרדי וידר: בזה אין חידוש אגב, זה מצב שקיים כל הזמן.
דוד מנור: מבחינת המוכנות הפנימית של "מקורות", המוכנות היא מלאה ומתחילת אוקטובר אנחנו נמצאים בהקפאת מערכות על-מנת להיות בטוחים שכל מה שבדקנו ועשינו אכן יעבור את שנת 2000 בשלום.
דוד מנור: המקרה השני בו אנחנו עוסקים בימים אלה זאת אפשרות של כשלים, הן פנימיים והן חיצוניים ואיך אנחנו מתגברים עליהם.
דוד מנור: בנושא הזה יש לנו מספר יתרונות.
דוד מנור: דבר ראשון, אנחנו נכנסים אל תוך שנת 2000 עם מאגרים מלאים כאשר לפחות ביום הראשון את מירב המים נספק בגרביטציה.
דוד מנור: זאת אומרת, אנחנו כמעט ולא זקוקים לשום דבר מבחוץ, כאשר גם לאחר מכן אנחנו מצוידים כמעט ב700- דיזל גנרטורים עם מאגרי דלק מקבילים ונוכל לספק מים במשך מספר שבועות כמעט עד חודש, תלוי באיזה מקום, כאשר ניתן קדימות למי שתייה.
דוד מנור: מי חקלאות ומי תעשייה יהיו בקדימות שנייה.
דוד מנור: אני רוצה לציין שאנחנו אחראים ברוב המקומות לספק מים עד שער הרשות המקומית ומעבר לזה אנחנו נעזור לאותן רשויות מקומיות אם וכאשר תהיינה בעיות.
דוד מנור: אנחנו פרוסים בעשרה מוקדי שליטה ברחבי הארץ והפצנו לפני שבוע, חוברת לכל הצרכנים שלנו על-מנת שיהיו להם הטלפונים של אותם מרכזי שליטה.
דוד אורן: האחד, במישור הבינלאומי וזה אומר מערכות הבקרה האווירית והקשר שלנו עם המדינות השכנות.
דוד אורן: יש הסכמים מאוד ברורים וחתומים עם ירדן, מצרים וקפריסין שאתן אנחנו קשורים במערכת בקרה אווירית.
דוד אורן: יש מוקד אזורי לטיפול בנושא בקרה אווירית שיושב בקהיר כאשר נציג שלנו ושל מינהל התעופה האזרחי כבר ביום שלישי בשבוע הבא יתייצבו שם ולמעשה מהווים את גורם התיאום.
דוד אורן: מבחינת הבטיחות כל המתקנים שלנו פתוחים, הכל עובד כרגיל.
דוד אורן: חברות התעופה, כמו שאנחנו יודעים, הזיזו את הטיסות שלהן כך שהחל משעה כמעט 10:00 בלילה ועד 4:00-5:00 בבוקר אין טיסות, אבל לפני ואחרי יהיו טיסות.
דוד אורן: השני, בקטע של מדינת ישראל.
דוד אורן: אנחנו חלק מאותה היערכות לאומית כולל נציג שלנו שיושב במשטרת ישראל על-מנת להיות הגורם המתאם מול גופי התשתית.
דוד אורן: הנושא הזה גם תורגל ומועבר.
דוד אורן: אנחנו בעצם פותחים את היערכות החירום שלנו החל משעה 4:00 אחר-הצהרים ביום ששי ועד יום ראשון בערב שזה אחרי חזרה לפעילות בשיא.
דוד אורן: בהיערכות הפנימית שלנו בתוך רשות שדות התעופה, אנחנו ערוכים במתכונת חירום שזה אומר חדרי מצב בכל שדות התעופה – מסופי הגבול, מגדלי הפיקוח, יחידות הבקרה – כולל תגבור בדרג הניהולי, בדרג התפקודי ובדרג הטכני.
דוד אורן: למעשה אנחנו מתורגלים וערוכים לגמרי על-מנת לעבור.
דוד אורן: נושא אישורי עבודה בשבת תקף גם לגבינו.
דוד אורן: היינו בוועדה, הכל לכאורה בוועדה היה בסדר, קיבלו את כל הנתונים שלנו, אבל פורמלית שום דבר.
ענת מאור: לשכת ארגוני העצמאים.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שדנו בבעיה של ה150- אלף עצמאים קטנים והשאלה מה נעשה מאז ומה המצב.
נועם קדם: לגבי סכסוכים שעלולים להתעורר כתוצאה מתקלות שעלולות לקרות בין עסקים במערכות עסקיות.
נועם קדם: יש לנו איזשהו חשש מכך שבתי-המשפט לא יוכלו לסייע בצורה טובה גם מבחינת העומס שקיים שם ממילא וגם מבחינת הפרספקטיבה המשפטית.
נועם קדם: אנחנו ממליצים על אמצעי בוררות ופישור אלטרנטיביים כמו המוסד הישראלי לבוררות עסקית או מוסדות אחרים כמו המרכז הישראלי לגישור וכולי.
נועם קדם: אני מבקש להזכיר גם את ה29- בפברואר שנת 2000 שזה תאריך קטן שמסתתר אחרי התאריך של ה31- בדצמבר, וזה התאריך של השנה המעוברת.
נועם קדם: כאן אנחנו מדברים על הרבה מאוד מערכות מיושנות של ניהול חשבונות .
נועם קדם: 29 בפברואר אמור להיות יום שלישי, וכאשר יום שלישי הופך להיות ה1- במרץ במקום ה29- בפברואר, זה משליך על נתונים מספריים ועסקיים.
נועם קדם: מי שאחראי על הטיפול בבאג שנת 2000 בארצות-הברית ברמה הפדרלית יצא בקריאה בשבוע שעבר להאקרים, קריאה ממש בלתי פורמלית, להאקרים ולפורצי המחשוב למיניהם להשתדל ולרדת מהתאריך של באג 2000, משנת 2000 בכלל, לעזוב אותה במנוחה כי יש מספיק בעיות גם כך.
נועם קדם: אני חושב שהוועדה יכולה גם היא לקרוא להאקרים באופן בלתי פורמלי לשחרר אותנו מהווירוסים.
נועם קדם: אנחנו נמצאים תחת איום של 35 וירוסים שכבר מסתובבים בהקשר של שנת 2000.
רבקה מקובר: אני מבינה שיש פרסום בעיתון שמי שעדיין לא פנה, יכול לפנות.
רבקה מקובר: אנחנו נערכים גם למצב הזה שלא יהיה מצב שאחד שפנה לא נענה.
רבקה מקובר: לגבי הנושא של הוועדה.
רבקה מקובר: הייתה ועדה בשיתוף עם הרבנות וכל הגורמים הממשלתיים.
רבקה מקובר: הייתה איזושהי כוונה בזמנו להגיע לאיזושהי הסכמה עם הרבנות לגבי נחיצות העניין.
רבקה מקובר: היות והנושא ברבנות נמשך ולא הגיע לשום מקום, משרד העבודה מבחינת ההיתרים לא כפוף לנושא הדתי בכלל, הוא צריך להוציא היתרים מתוקף חוק שעות עבודה ומנוחה ואין לזה שום קשר לנושא הרבנות.
רבקה מקובר: לכן, אנחנו נכנסנו לאבחונים מקצועיים וזה מה שעשינו עד לרגע זה.
רבקה מקובר: כשמישהו אומר שהוא לא קיבל, זאת אומרת שהנושא שלו עדיין באבחון.
ענת מאור: ראשית, אני מבקשת לשמוע ממשרד ראש-הממשלה מה בכוונתו לעשות בעניין.
ענת מאור: שנית, אני רוצה לחזור להצעתי שאני לא חושבת שהיא בעדיפות ראשונה, שאם לא תצליחו להיערך לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, מה שהיה עדיף שיהיה, האם בדקתם את ההיערכות המשפטית והמקצועית לפי חוק שעות תקנות חירום?
דרורית שטינמץ: מחר בישיבת ועדת השרים שמתקיימת אצל השר רמון אנחנו מקבלים דיווח מפורט של כל הגורמים שהגישו בקשות וכל גוף יאמר כמה היתרים הוא קיבל לעומת הבקשות שלו.
דרורית שטינמץ: אם הדבר לא יענה על הצרכים של הגופים, אנחנו נפעל בדרך אחרת.
דרורית שטינמץ: זה יעלה לרמת ממשלה ושם יקבלו החלטה מה לעשות עם זה.
דרורית שטינמץ: משרד ראש-הממשלה לא רצה לקבל רק היתרים חוקיים אלא הוא רצה גם לנסות לקבוע פסקי הלכה לאנשים דתיים שיידרשו לעבוד בשבת.
דרורית שטינמץ: לכן ניסינו יחד עם כל הגופים להגיע לאיזשהו משהו ביחד, אבל זה לא כל כך עלה יפה ולכן החלטנו שנלך רק בדרך המקובלת של היתרי עבודה שמקובלים בחוק, וכך אנחנו עובדים.
גיא שלו: בוצעו שני תרגילים כי יש שני נושאים שחוצים את כל הגורמים וצריכים להיות מטופלים ברמה המרכזית לאומית.
גיא שלו: האחד זה השליטה, והשני זה הסברה.
גיא שלו: על ההסברה אני מניח שנקבל דיווח.
גיא שלו: לגבי השליטה בוצעו שני תרגילים מאוד מוצלחים במטה הארצי בירושלים, כאשר תורגלו למעשה שני היבטים: האחד, השעה הקריטית, שעת השין, ומה שנבדק גם זה מוכנות לאיום הראשון של הפעילות במשק, הווה אומר יום ראשון בבוקר.
גיא שלו: כשבעים אירועים הוזרמו וכל הגופים שהשתתפו בתרגיל, שזה בערך כל האנשים שנמצאים כאן, נתנו תשובות הולמות ומתאימות, אפשר להגיד שערוכים והשליטה עובדת כמו שצריך.
גיא שלו: לגבי היתרי עבודה בשבת, אני לא ארחיב, דיברנו על זה מספיק.
גיא שלו: שלושה ימים לפני המועד, זה פשוט בדיחה וזה לא רציני.
גיא שלו: אני רוצה לנצל את הפורום ולומר דבר שחלק
גיא שלו: כם כבר מבצע אותו וחשוב שכל הגופים ייערכו אליו.
גיא שלו: בחברת החשמל הם קוראים לזה התרעה מוקדמת מהמזרח.
גיא שלו: הרבה מהגופים עושים את זה, הולכים להיות קשובים כבר מיום ששי בצהרים למה שקורה במערכות הקשורות אליהם למה שקורה במזרח.
גיא שלו: לא כל הגופים עושים את זה ואנחנו מבקשים שכל גוף יקים פונקציה כזאת שאם דרך האינטרנט או כל דרך אחרת יעקוב אחר מה שנעשה שם וידווח על חריגים.
גיא שלו: מאוד חשוב שזה ייצא גם בכתוב, אבל חשוב שכל אחד ואחד מכם ייקח את זה בחשבון.
גיא שלו: למשל, רמזורים, יש מרכזות רמזורים דומות גם במזרח ואם יש בעיה, כדאי לדעת אותה שמונה שעות מראש.
ענת מאור: אני חושבת שהפער החיובי שעבר בין דוח המבקר שהונח על שולחן הוועדה ביוני 1999, לפני חצי שנה בלבד, שלמעשה התריע על התעלמות, אדישות, חוסר היערכות ברמות מאוד מאוד גבוהות, בין המצב הזה לבין העבודה המאוד אינטנסיבית שהגופים כולם השקיעו, כולל ועדת המדע ומשרד ראש-הממשלה, מדבר בעד עצמו ומאוד בחיוב.
ענת מאור: אני חושבת שזאת אמירה אמינה לומר שמדינת ישראל ערוכה ברמה גבוהה וטובה, ואנחנו לא מעבירים מידע שווא.
ענת מאור: בסך הכל צריך לתת אמון במערכות גם בידיעה שיש דברים שיכולים לא לתפקד כשורה וצריך להתנהג אתם בצורה רצינית.
ענת מאור: אני מזמינה את האזרחים והאזרחיות לעשות את מה שצריך.
ענת מאור: למשל, לבקש דוח מסודר מהבנק, לבדוק את הדברים, אבל גם לא להיכנס למאגרים, צבירות, מאגרים וכולי.
ענת מאור: אני חושבת שמה שנותר מהיום ועד ההיערכות עצמה זה הנושא של יום התפקוד עצמו.
ענת מאור: התרגילים הסתיימו וצריך לסייע להתגבר על תקלות וכשלים ביום עצמו.
ענת מאור: הנושא של המידע לציבור.
ענת מאור: אני מבקשת להמשיך במגמה החיובית כולל אמצעי התקשורת האלקטרוניים.
ענת מאור: העבודה בשבת.
ענת מאור: אני רוצה לציין שהוועדה רואה בחומרה את העובדה שהיום, תשעה ימים לפני המועד, אין אישורים מסודרים לכל הגורמים המוסמכים שפנו ומדובר באלפי עובדים, וזה היה צריך להיעשות.
ענת מאור: תשובת משרד העבודה והרווחה לא מקובלת עלינו.
ענת מאור: אני גם לא מקבלת שטיפלו בזה בהתחלה בצורה לא מסודרת ואחר-כך שינו, למרות שטוב ששינו בעוד מועד.
ענת מאור: אנחנו חושבים שצריכים לשמור על האיזון בין שמירת השבת שהוא חשוב לכולנו לבין המחויבות להיערך לפי אמות מידה מקצועיות וייחודיות.
ענת מאור: זה חייב להיעשות בלוח זמנים שייתן תשובות אמת ובמספרים שיוכלו להתמודד עם הנושא של באג 2000.
ענת מאור: זאת התביעה של הוועדה כלפי הממשלה ומשרד העבודה והרווחה.
ענת מאור: בעניין לוח הזמנים.
ענת מאור: אני מקווה שכולם יקבלו תשובות טובות שיספקו את כל הצרכים ולא חלקם עד סוף שבוע זה, ולא, אנחנו מבקשים מועדת השרים להודיענו מה סוכם בישיבה, ואם יש צורך, זה יגיע לישיבת הממשלה ביום ראשון.
ענת מאור: הוועדה מבקשת מנציגכם פה שיאמר לנו ביום שישי בשעה 4:00 היכן הדברים עומדים.
ענת מאור: אני מודה לכולם.
ענת מאור: הישיבה מוקדשת לנושא שיתוף הפעולה המדעי, הטכנולוגי והמחקרי באזור.
ענת מאור: תרשו לי בראשית הישיבה לקבל בברכה חמה את השר שמעון פרס.
ענת מאור: אתה בא הנה עם זכויות רבות ועם תרומה משמעותית ביותר.
ענת מאור: אנחנו יודעים שאילולא פריצת הדרך של השלום עם מצרים בשנת 1977, אילולא הנחישות לקדם את השלום והמשכו עם ירדן, עם הסכמי ביניים עם הפלשתינאים, הסכמי אוסלו, ועכשיו השיחות שמתקיימות להמשך השלום – כל שיתוף הפעולה לא היה מתאפשר.
ענת מאור: על כך הרבה תודה והערכה על תרומתך האישית, לרבות המאבק על עצם שיתוף הפעולה, זכויות היוצרים בוועידת דאבוס והמשך שלה.
ענת מאור: אנחנו יודעים שלכן אנחנו יכולים לשבת ולדון בכל נושא שיתוף הפעולה.
ענת מאור: אני רוצה לברך מאוד את העובדה שבממשלה הנוכחית יש משרד לשיתוף פעולה אזורי.
ענת מאור: בחיים הפוליטיים הקצרים שלי למדתי שהדברים הכי מסוכנים הם הדברים שכולם מסכימים עליהם, אבל לא קורה בהם כלום.
ענת מאור: אדוני השר, אני חושבת ששביתת המורים עכשיו היא דוגמה.
ענת מאור: כולם בעד החינוך אבל אם אין מישהו שלוקח יוזמה ומקדם באופן מתוכנן ונחוש את הנושאים, הנושאים לא מתקדמים.
ענת מאור: לכן אני חושבת שמי שמשלה את עצמו שאפשר לעבור באופן אוטומטי מחברת מלחמה לחברת שלום ולא יוצקים בזה תכנים של שיתוף פעולה תרבותי, מדעי, כלכלי – הוא טועה ומטעה.
ענת מאור: לכן הרבה ברכות על עצם הקמת המשרד ובוודאי שאתה האדם המתאים ביותר לעמוד בראשו.
ענת מאור: אני רוצה לברך את כל הנוכחים.
ענת מאור: נמצאים כאן נציגים ממשרדי הממשלה השונים שמלווים אותנו לאורך הדרך.
ענת מאור: אני רוצה לברך את אורחינו מהשגרירות המצרית, הירדנית, ארצות-הברית וגרמניה.
ענת מאור: פנינו במיוחד ליושב-ראש הכנסת, ואני מודה לו על היענותו, וביקשנו שהדיון יהיה בשיתוף פעולה עם האנשים שאתם אנחנו חיים במשותף באזור הזה ועם נציגי המדינות שמלוות אותנו לאורך תהליך השלום והפיתוח בישראל.
ענת מאור: אני מברכת גם על נוכחותו של מנכ"ל המשרד לשיתוף פעולה אזורי, מר אבי גיל.
ענת מאור: אדוני השר, במסגרת הסקירה שתיתן לנו הייתי מבקשת גם לשמוע על הדברים שנעשים בפועל, גם על התוכניות והיוזמות שעומדות בפנינו, ובתוך כך כמובן אנחנו מתמקדים על נושא המחקר, הטכנולוגיה והמדע.
ענת מאור: הייתי רוצה לשאול האם ובאיזו מידה הפרוייקטים המחקריים והמדעיים הם בשיתוף פעולה ולא בצורה פטרנליסטית, באיזו מידה מעורבים בהם גם אנשי אקדמיה ואנשי מחקר ואוניברסיטאות.
ענת מאור: שמעתי בביקור אצל שר הכלכלה והתכנון הפלשתינאי את החשש שזה לא יהיה שאנחנו באים עם הידע והמדע ולא עושים את הדברים בשיתוף פעולה.
ענת מאור: רציתי לשאול באיזו מידה המדינות התורמות, שמלוות את תהליך השלום, גם מגויסות לנושא של הפיתוח המדעי, המחקר ושיתוף הפעולה.
ענת מאור: הייתי רוצה שתאמר לנו, לחברי הכנסת, באיזו מידה אנחנו יכולים לסייע ולהיות שותפים לאותו תהליך חשוב שמשרדך ואתה בראשותו מובילים.
שמעון פרס: אני רוצה קודם כל להתייחס להערתו של נאביל שעת'.
שמעון פרס: אין טכנולוגיה ישראלית שאפשר להעביר לערבים.
שמעון פרס: יש עמים שאימצו לעצמם מדע וטכנולוגיה וזה דבר גלובלי, ויש עמים שמפנים לזה עורף ואין כאן שום רבותא.
שמעון פרס: כל עם צריך לבחור, או שהוא הולך עם התקופה, או שעמו ישלם בעד אי-ההליכה עם התקופה, וזה אומר פיגור.
שמעון פרס: אם אני אקח למשל שלוש מדינות באסיה – סינגפור, טייוואן, הונג-קונג – הן הגיעו לרמת הכנסה של שלושים אלף דולר לאיש.
שמעון פרס: אם אני אקח מדינות מקבילות במזרח התיכון, אנחנו מדברים על אלף דולר לאיש, אבל זה לא שייך לישראל ולנו.
שמעון פרס: זה לא רק הבדל בכסף אלא זה הבדל ברמת החיים, זה הבדל ברמת הביטחון, זה הבדל במערכת היחסים.
שמעון פרס: דרך אגב, לקחתי שלוש מדינות שכמעט אין להן שטחים, מדינות שכל הייצור שלהן הוא מחוץ לארצותיהן, כל מערכת הייצור שלהן או רובה נמצאת בסין, במלזיה, באינדונזיה.
שמעון פרס: מה שמייצרות הארצות הללו זו קונספציה, עיצוב, היוון, שיווק, תנועה, מפני שיש הבדל עצום בין שירותים לבין ייצור.
שמעון פרס: אנחנו יודעים שבארצות מתקדמות השירותים מגיעים לשבעים אחוזים, הייצור נע בין עשרה לבין עשרים אחוזים, אבל השירותים יותר משתלמים מאשר הייצור.
שמעון פרס: אנחנו יודעים שמאז 1959 התגמול עבור הייצור עלה בערך פי 16 ועבור השירותים פי 25, שזה כמעט כפליים.
שמעון פרס: יש כאלה שאפילו מרחיקים לכת ואומרים שיש מדינות ראש ומדינות גוף.
שמעון פרס: מדינות המפעילות את האינטלקט ומדינות המפעילות את השרירים.
שמעון פרס: אני חייב להזהיר את כל תושבי המזרח התיכון.
שמעון פרס: הם יכולים כמה שרוצים לפגר, להתעצל, לחכות אבל אף אחד לא יסבסד את זה והעמים שלהם ישלמו את המחיר.
שמעון פרס: בעולם חלה מהפיכה והעולם שלנו היום בנוי משלוש כלכלות שונות שאני רוצה לתאר אותן בקיצור נמרץ.
שמעון פרס: המהפיכה היסודית שחלה היא שמקור העושר, מקור העוצמה, מקור הפרנסה איננה יותר האדמה, או כמעט והיא לא האדמה.
שמעון פרס: כמעט הכל מדע, טכנולוגיה ואינפורמציה.
שמעון פרס: זה גם משנה את העולם מפני שמה ערך יש בעולם של מדע, טכנולוגיה ואינפורמציה לגבולות, אפילו לשטחים, אפילו למרחבים, אפילו להבדלים?
שמעון פרס: זה לא שהעולם הוא היום כפר גלובלי.
שמעון פרס: כל אדם שיש לו אינטרנט ומחשב בחדר, החדר שלו הוא חלק מהגלובוס, הוא לא חלק מבניין והוא לא חלק מן הארץ אלא הוא חלק מן העולם, ולא הקיר, לא המרחב ולא הגבול יעצרו בעדו.
שמעון פרס: באופן אובייקטיבי לדעתי גם אין צורך במלחמות.
שמעון פרס: אני לא אומר שלא תהיינה מלחמות, אבל המלחמות בהיסטוריה הן בדרך כלל פרי מלחמה על אדמה, שווקים, משאבי טבע, כוחות עבודה, ואילו היום זה לא חשוב, הדבר הזה כמעט לא קיים ועיקר המאבקים הם על רעיונות, על התקדמות ואולי הדבר המפתיע ביותר, על תנועה, על זרימת התנועה.
שמעון פרס: היום מזרימת מוצרים, רעיונות ואנשים אפשר להרוויח יותר מאשר מנכסי דלא ניידי.
שמעון פרס: מה שזז, נע ורץ יותר מהר - מכניס יותר כסף.
שמעון פרס: מה שמפגר – עולה יותר כסף.
שמעון פרס: זה לא רק מוצרים אלא זה שגם את הצרכנים יוצרים בתנועה.
שמעון פרס: מי שיש לו יכולת בטלוויזיה לשווק, לממן, להפיץ, לשכנע – יש לו משקים יותר מהירים.
שמעון פרס: הלא בארצות-הברית למשל שבעים אחוז שירותים ו18- אחוז ייצור, אבל אין כמעט אבטלה.
שמעון פרס: האבטלה בארצות-הברית היא מפתיעה.
שמעון פרס: בארץ הגדולה הזו שתמיד הייתה בה אבטלה כרונית של 10-9 אחוזים, היום האבטלה היא ארבעה אחוזים.
שמעון פרס: גבירותיי ורבותיי, נוצרו שלוש כלכלות שאי-אפשר לברוח מהן.
שמעון פרס: יהודי או ערבי, זה כבר לא כל כך חשוב.
שמעון פרס: הכלכלה האחת היא הכלכלה הגלובלית.
שמעון פרס: גלובליזציה איננה אידיאולוגיה, גלובליזציה היא תוצאה מזה שהמדע, המחקר והאינפורמציה הפכו את העולם שבו הכלכלה איננה תלויה בגבולות או בגיאוגרפיה.
שמעון פרס: היא נעה, היא תחרותית, היא משתנה, היא רצה ואין מה לעשות.
שמעון פרס: מי שרוצה להיות מחוצה לה, יהיה מחוצה לה.
שמעון פרס: אגב, זו כלכלה שמוכרת יותר אידיאות מאשר מוצרים, זו כלכלה שבנויה על הפוטנציאל יותר מאשר רזרבות.
שמעון פרס: אנחנו רואים היום למשל שבישראל קונים חברות, משלמים 300, 400, 500 מיליון דולר, ומה יש בחברות האלה?
שמעון פרס: אין מפעלים, אין אנשים, אין מכונות אבל כל מה שיש זה רעיונות.
שמעון פרס: הרעיונות הם או בהתייחס לקבוצת הצרכנים, למידת הצרכנות שלהם, או למהירות אספקת הצריכה ויצירת טעמים חדשים, קונספציות חדשות ממעט מאוד חומר, מהרבה מאוד טעם, הרבה מאוד מודה, מהרבה מאוד צרכים חדשים.
שמעון פרס: בישראל יש שתי כלכלות.
שמעון פרס: יש כלכלה קונבנציונאלית שמתנהלת על-ידי המוסדות ויש כלכלה של היי-טק שמתנהלת על-ידי אנשים.
שמעון פרס: לפי הסטטיסטיקה האחרונה של הבנק העולמי 65 אחוזים מהעושר העולמי היום הוא הון אנושי ולא הון חומרי.
שמעון פרס: בישראל זה טיפוסי.
שמעון פרס: כמעט מחצית הכלכלה שלנו היא כלכלה של היי-טק, של קבוצות קטנות ונמרצות, של אנשי מדע ומחקר שלקחו את העניינים בידיים.
שמעון פרס: אגב, הם יותר קשורים בעולם הרחב מאשר במדינה שלנו.
שמעון פרס: אין היום מדינה אחת בעולם, כולל אמריקה, שיכולה להשפיע על הכלכלה העולמית יותר מאשר הכלכלה העולמית משפיעה עליה.
שמעון פרס: יש כלכלה שנייה וזו הכלכלה האזורית.
שמעון פרס: אם הכלכלה הראשונה כולה מדע, טכנולוגיה ואינפורמציה, הכלכלה האזורית היא כמעט כולה גיאוגרפיה.
שמעון פרס: כדי להתנועע, צריך אמצעים, צריך דרכים, צריך מסילות ברזל, צריך נתיבי אוויר, צריך נמלים, צריך שדות תעופה וכולי.
שמעון פרס: מי שעל כל רגע מוכן לעשות צ'ק פוינט, מי ישלם עבור זה?
שמעון פרס: התחרות בגמישות, במהירות, ביעילות של התנועה היא קרב על התנועה ואין דבר יותר מכניס מהתנועה.
שמעון פרס: למשל, אירופה עומדת להכניס השנה 400 מיליארד דולר לשיפור התחבורה הפנימית באירופה.
שמעון פרס: היא רוצה לאחד את אירופה לא בניירות, כי מה הטעם בניירות?
שמעון פרס: היא רוצה לחבר את אירופה בנתיבי אוויר, במסילות ברזל, בחלוקת הטלקומוניקציה ואלה הם הדברים המכריעים.
שמעון פרס: גם בשביל להתגונן מוכרחים לטפל בעניינים האזוריים.
שמעון פרס: הסכנות הגדולות הן יותר גיאוגרפיות מאשר לאומיות.
שמעון פרס: הדוגמה הפשוטה היא זיהום אוויר.
שמעון פרס: יש סכנה שהאוויר והמים יזוהמו.
שמעון פרס: מישהו יכול להגיד לזיהום האוויר והמים שיעצרו ליד הגבול?
שמעון פרס: מה פתאום?
שמעון פרס: אנחנו יכולים לקבוע גבולות לזיהום אוויר או לזיהום המים?
שמעון פרס: אתמול היה בטלוויזיה ולפי דעתי נתן לכולנו מכה קשה מאוד, עניין הסמים.
שמעון פרס: הגבולות עוצרים את הסמים?
שמעון פרס: או שיש קרב בינלאומי נגד הסמים או שאין.
שמעון פרס: עניין הטילים והטרור נעצרים בגבולות?
שמעון פרס: ובכן, גם הפוטנציאל וגם הסכנות הן היום בעלי אופי אזורי ולא לאומי.
שמעון פרס: מי שלא רוצה – יפגר.
שמעון פרס: מי שלא רוצה – יישאר ברמת חיים של אלף דולר אבל מי ישלם עבור זה?
שמעון פרס: מי יסבסד את זה?
שמעון פרס: על כן לנו יש עניין עצום לפי דעתי להקים תשתית אזורית.
שמעון פרס: יש לנו תשתיות אזוריות היסטוריות, אלה תשתיות הבנויות על פחד אסטרטגי, מה לעשות שזה לא יתקוף את זה ועל כן הכל מעוות והכל יקר.
שמעון פרס: אין כמעט צינור של נפט או של מים אשר הולך כפי שצריך ללכת לפי נתוני הטבע, לפי שיקולי הכלכלה, לפי חלוקת העול, לפי קטיפת הפירות.
שמעון פרס: שום דבר.
שמעון פרס: הכל מעוות, קטוע, מיושן.
שמעון פרס: זה אזור ששולט בו פחד במקום תקווה.
שמעון פרס: שוב, אם מישהו יכול לשלם, ישלם.
שמעון פרס: פעם הייתה תחרות בין שתי המעצמות, אז פעם זו שילמה ופעם זו שילמה, אבל היום לא משלמים.
שמעון פרס: אין תחרות בין רוסיה לבין אמריקה, הן לא מוכנות לתת סובסידיה, הן לא מוכנות לבזבז כספים.
שמעון פרס: אני רוצה לומר שאנחנו נמצאים באמצע, בין שני קונטיננטים - קונטיננט טרגי ששמו אפריקה וקונטיננט מתקדם ששמו אירופה.
שמעון פרס: אנחנו יכולים ליפול לעומק הטרגי של אפריקה ואנחנו יכולים לטפס לגובה הקורץ של אירופה.
שמעון פרס: כל אחד צריך להחליט ואף אחד כאן לא עושה טובות לשני.
שמעון פרס: אם עדיין יש תורמים, גם זה ייפסק עוד מעט מפני שלא ירצו להשקיע כספים שהולכים לאיבוד.
שמעון פרס: אני מזהיר כי אין לנו הרבה זמן.
שמעון פרס: היום בין הים חיים תשעה מיליון אנשים, מהם חמישה מיליון יהודים וארבעה מיליון ערבים וזה על שטח של לא יותר מ12- אלף קילומטר מרובעים בפועל מפני שהנגב ריק והוא חצי ארץ.
שמעון פרס: תוך עשרים שנה יהיו כאן 18 מיליון אנשים ואז ממה יחיו?
שמעון פרס: לאן ינועו?
שמעון פרס: כל הארץ תהיה אספלט?
שמעון פרס: מאיפה ייקחו מים?
שמעון פרס: איך יגנו על הארץ?
שמעון פרס: זה יקרה תוך 20-15 שנה.
שמעון פרס: צריך אמנם לחשוב על המחר, אבל צריך לפעול היום.
שמעון פרס: אי-אפשר להקים כאן גטאות.
שמעון פרס: היום יש בעזה על רצועה של 310 קילומטרים מיליון תושבים עם ריבוי טבעי של 4.5 אחוזים.
שמעון פרס: בעוד 12 שנים יהיו בעזה שני מיליון אנשים ואז מה נעשה?
שמעון פרס: גטו עם גדרי תיל?
שמעון פרס: אנשים שיחיו ברעב?
שמעון פרס: בעניין עזה אנחנו עשינו שגיאות ואני אומר זאת בקול רם.
שמעון פרס: ישבנו שם 33 שנים, אני לא יודע בשביל מה, החיילים והשוטרים שלנו הצטוו להסתכן במה שהם הסתכנו, עזה לא התפתחה, יצאנו והיא מתחילה קצת לנשום.
שמעון פרס: באיזה רשות היינו שם?
שמעון פרס: אני יכול להגיד זאת גם על מקומות אחרים.
שמעון פרס: תנו להיפתח, תנו לנוע, תנו לפתח.
שמעון פרס: ישנה הכלכלה השלישית שאני רוצה להזכיר אותה וזו הכלכלה הלאומית.
שמעון פרס: אני אומר את זה גם לחברינו הערבים.
שמעון פרס: הכלכלה הלאומית היא כלכלה של חינוך ותרבות.
שמעון פרס: מי שלא ישקיע בה – לא יהיה לו לא כלכלה גלובלית ולא כלכלה אזורית ולא יהיה מי שישלם.
שמעון פרס: אני רוצה לומר שבעניין החינוך אנחנו פושעים וזה אמור לגבי כל העולם.
שמעון פרס: יש הזנחה שלא תתואר בתחום החינוך.
שמעון פרס: בחינוך או בחוסר הטיפול בחינוך אנחנו מייצרים את רוב הבעיות של ימינו.
שמעון פרס: כדי לסבר את האוזן אני רוצה לתת דוגמה אחת או שתיים.
שמעון פרס: ידוע שהגיל הרגיש ביותר בחייו של האדם הוא גיל 1 עד 3, אז מתעצב הגוף של האדם, מתעצבת נפשו של האדם, מתעצב מוחו של האדם.
שמעון פרס: הגיל הזה הוא המוזנח שבגילים.
שמעון פרס: קודם כל, לא כל ההורים יודעים איך לטפל בילד, הם לא מוכנים לטפל, זה הגיל שאין בו לא בית-ספר, לא גנון, לא פעוטון, הוא כולו בידי הורים וההורים לא מוכנים לטפל.
שמעון פרס: יש הורים שממש אין להם מושג ואני כבר לא מדבר על תופעות קיצוניות כמו זריקת ילדים או מכות לילדים.
שמעון פרס: אנחנו יודעים היום שתינוק בגיל הזה, אם הוא לא מקבל את אבות המזון, לא רק שגופו לא מתפתח אלא גם שכלו לא מתפתח ואת זה כבר אי-אפשר לתקן לאורך כל הימים.
שמעון פרס: שם נולד העוני, שם נולד הפיגור, שם נולד הקיפוח ואנחנו מתהלכים שמחים ועליזים ואני שואל על מה?
שמעון פרס: באוניברסיטאות – שבעיני גמר אוניברסיטה זה כמו שפעם היה גמר בית-ספר יסודי – לומדים איך ללמוד ומי שלא יודע איך ללמוד, לא ידע שום דבר בחיים מפני שהעולם משתנה.
שמעון פרס: גם המבוגרים צריכים ללמוד משום שהעולם כל הזמן משתנה.
שמעון פרס: לפי הערכתי, כשאני שואל את עצמי איך זה קרה באמריקה שעברה כמעט כולה מייצור לשירותים, איך אין בה אבטלה – קודם כל משום שהחינוך גדל והתפתח לאין ערוך, והוא מעסיק יותר ויותר אנשים.
שמעון פרס: להערכתי תוך זמן לא רב החינוך יתפוס שליש מהתעסוקה של האנשים, מהתקציבים ומהמשאבים.
שמעון פרס: כישראלי אני רוצה לומר שהייתה לי תקווה גדולה.
שמעון פרס: ישראל הייתה חלוצה בתחום החקלאות, ישראל הייתה חלוצה בתחום הביטחון, ישראל חלוצה עכשיו בתחום ההיי-טק, קיוויתי ואני מקווה שהיא תהיה חלוצה בתחום החינוך.
שמעון פרס: אנחנו משקיעים בחינוך לא פחות מחמישה אחוזים, אלא שאנחנו משקיעים שליש ממה שצריך.
שמעון פרס: המדינה צריכה לפתח כושר תחרות עם עולם שרץ קדימה ונע במהירות – פעם חשבו שכדור הארץ מסתובב סביב השמש ועכשיו גילינו שכדור הארץ מסתובב בתוכו עוד יותר מהר מאשר סביב השמש - ולעשות זאת במהירות.
שמעון פרס: המהירויות של השינויים הם מדהימים.
שמעון פרס: סימן הזהוי של העם בעתיד יהיה חינוכו והחינוך צריך לעסוק בשני דברים: חינוך היסטורי, אבל היסטוריה של ערכים ולא של מאורעות.
שמעון פרס: מי רצח את מי ומי בגד במי, זה כבר לא כל כך מעניין.
שמעון פרס: מעניין איזה שפות, איזה תרבויות ואיזה ערכים יצרו בחיים, כי לא מעניין כמה אנשים רצח יוליוס קיסר.
שמעון פרס: התרומה של אינשטיין עולה על התרומה של כל קיסרי רומא וכל הזמן מלמדים על קיסרי רומא ואני לא יודע בשביל מה.
שמעון פרס: לעומת זאת, עשרת הדברות שהיא כן יצירה יהודית, ויש בה פחות מ300- מלים, נותרה הבסיס של הציביליזציה האנושית.
שמעון פרס: לא נכתב דוקומנט בכל ההיסטוריה יותר נכון ויותר עשיר ויותר מוסרי מ300- המלים האלה, פחות מ300- המלים האלה של עשרת הדברות.
שמעון פרס: בעתיד תעודת הזהות שלנו, היות והגבולות הולכים ומיטשטשים, תהיה תעודת הזהות התרבותית והחינוכית, הלשון, המסורת, העושר הערכי והמוסרי שיצטבר אצלנו.
שמעון פרס: אני גם רוצה לומר שיותר קשה להגן על תרבות מאשר על ארץ.
שמעון פרס: לארץ יש צבא, יש חזיתות, אבל בתרבות הכל פרוץ לכל עבר.
שמעון פרס: אם בהוליווד מישהו משתגע ועושה סרט לא טוב, כעבור כמה רגעים הסרט מגיע לחדר הילדים שלנו בלי לנקוש על הדלת ונכנס ואין דרך הגנה.
שמעון פרס: אין לי מלים בפי להדגיש כמה חשוב להכפיל ולשלש את תקציב החינוך למען העתיד, כמו שפעם עשינו בחקלאות, כמו שפעם עשינו בביטחון.
שמעון פרס: בסופו של היום המערכות החינוכיות תהיינה יותר חשובות לקיום העמים מאשר כל מערכת אחרת.
שמעון פרס: תהיה יותר תחרות בין המערכות החינוכיות או העצמאויות הכלכליות.
שמעון פרס: מי שישקיע, הוא ינצח.
שמעון פרס: זה בעצם הרקע למה שאנחנו עושים.
שמעון פרס: אין בלבי שום התנשאות, כולנו שווים.
שמעון פרס: כל פעם שואלים אותי אם אני אדם אופטימי, ותשובתי פשוטה: תלוי מה זה אופטימיות.
שמעון פרס: אם אדם הוא אופטימי לגבי עצמו, הוא לא אופטימי אלא הוא אגוצנטרי.
שמעון פרס: להיות אופטימי זה להיות אופטימי לגבי זולתך, להאמין שגם עמים אחרים, גם אנשים אחרים, גם אמהות אחרות אוהבות וכואבות את הילדים שלהן, כמו האמהות שלנו, כמו אנחנו עצמנו שמסוגלים ללמוד, שמסוגלים להתקדם וזה העניין של השוויון.
שמעון פרס: הגלובליזציה איננה אידיאולוגיה אלא היא תוצאה מהשינוי העמוק שבעולם.
שמעון פרס: גם ההפרטה איננה אידיאולוגיה אלא היא תוצאה מהגלובליזציה.
שמעון פרס: כלומר, כאשר הממשלות נשארו לאומיות והכלכלה היא בינלאומית, הממשלות נאלצו להעביר את הכלכלה לידיים פרטיות.
שמעון פרס: אגב, זה גם הורס את תנועת הפועלים בעולם מפני שגם תנועות הפועלים בעולם הן לאומיות ולא גלובליות.
שמעון פרס: רק הכסף הוא גלובלי.