GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון עינב: בנושא של אנרגיה סולרית היינו מהראשונים בעולם ואני חושב שאנחנו מתחילים לדדות אחרי מדינות אחרות כמו ספרד ואפילו כמו יוון, אולי אחרי תורכיה, ואנחנו פשוט הולכים ומאבדים את הבכורה שלנו בנושאים האלה, כי אנחנו לא משקיעים מספיק בנושאים האלה.
אליעזר כהן: איפה עומדים בנקודה הזאת – זה גם קשור למים ולחקלאות – בנושא התפלת מים?
אמנון עינב: היתה כאן ישיבה בנוגע למצב משק המים במהלך השנה האחרונה.
אמנון עינב: באותה ישיבה היו גם אנשי נציבות המים.
אמנון עינב: בנקודה הזאת הייתי אומר שיש חילוקי דעות ביני לבין חלק מאנשי נציבות המים.
אמנון עינב: אני חושב שאנחנו נמצאים במשבר אמיתי בכל הנושא של מים ואספקת מים.
אמנון עינב: ישנם אנשים שחולקים על זה.
אמנון עינב: אני חושב שהנושא הוא רציני.
אמנון עינב: עדיין לא התחלנו בהתפלת מים באופן רציני ובכמויות רציניות חוץ מאשר באילת.
אליעזר כהן: אני מוצא את עצמי עוסק בכנסת יותר ויותר בנושא מים, נושא שמאוד מדאיג אותי, הרבה יותר מהטילים של סדאם חוסיין.
אמנון עינב: יש עוד נושאים במשרד התשתיות.
אמנון עינב: נושא אחד הוא מדעי האדמה ששם ישנם שלושה מכונים – מכון למחקר נפט וגיאופיזיקה, המכון הגיאולוגי והמכון לחקר ימים ואגמים – וכל אחד עוסק בתחומים שלו.
אמנון עינב: המכון הגיאולוגי במחקרי גיאולוגיה ומיפוי של התחומים השונים.
אמנון עינב: יש גם שיתוף פעולה בינו לבין מדינות סמוכות, בעיקר ירדן.
אמנון עינב: המכון לחקר ימים ואגמים עוסק באיסוף נתונים ובמחקרים שקשורים בים התיכון.
אמנון עינב: בכינרת ובים המלח.
אמנון עינב: המכון למחקר נפט וגיאופיזיקה אוסף נתונים בין השאר גם על נושאי רעידות האדמה והוא זה שסיפק את נתוני הבסיס של תאוצות הקרקע ותדירויות לצורך הכנת תשתית התכנון למבנים עמידים בפני רעידות אדמה.
אמנון עינב: הבסיס הזה קיים כרגע כאשר כל הזמן ממשיכים במדידות האלה ושינו אפילו מערך חרום לצורך זה שקשור עם מערכי החירום האחרים.
אמנון עינב: במע"צ ישנם מחקרים שנעשים לגבי שיטות סלילה חדשות, ציפויים חדשים, תאורה חדשה לאורך הכבישים, צורת סימונים על הכבישים.
אמנון עינב: עם נציבות המים יש לנו מחקרים בהתפלה ובהסבה והשבה של מים משומשים לשימוש חזור.
אליעזר כהן: מי עוסק בנושא של הולכה המונית, הרכבות?
אמנון עינב: משרד התחבורה.
אמנון עינב: המסלולים, חלקם נמצאים אצלנו, אבל אני לא יודע איך זה יראה במהלך הממשלה החדשה.
אמנון עינב: נושא נוסף שאחננו עוסקים בו הוא נושא של תחבורה בעלת הינע חלופי, כמו הינע חשמלי או הינע שמשתמש בגז.
אמנון עינב: אנחנו עושים את זה ביחד עם משרד התחבורה.
אמנון עינב: היו ועדות בינמשרדיות בנושא הזה ואני מקווה שעוד מעט נצא עם מספר ניסויים בשטח שנובעים כתוצאה מהפעילות של הוועדה הזאת.
אמנון עינב: קיימת ועדה משותפת לנו ולמשרד איכות הסביבה בנושא של שימוש באנרגיות חלופיות.
אמנון עינב: כרגע אנחנו עורכים את הדו"ח של הוועדה הזאת ונפיץ אותו ונעביר אותו לשרים במהלך החודש הקרוב.
אמנון עינב: אנחנו עוסקים בקשרים בינלאומיים, בין השאר עם ארצות הברית, גרמניה ואיטליה בנושאים האלה ובמדינות נוספות אחרות.
אמנון עינב: יצרנו קשרים עם ירדן ולשם הדוגמה, יש לנו בערבה מדידות של רוח לצורך הקמת תחנת כוח מבוססת על טורבינות רוח בערבה בינינו לבין ירדן.
אמנון עינב: המדידות נעשות בתוך ירדן, כמובן בשיתוף פעולה מלא עם חברת החשמל הירדנית, תוך התייעצויות, תוך החלפת דעה, תוך ניתוח הנתונים.
אמנון עינב: יש לנו שיחות מעניינות עם מצרים בנושא תחנות כוח סולריות שמבוססות על טכנולוגיות חברת סולל או על הטכנולוגיה שפותחה במכון ויצמן.
אמנון עינב: יש לנו מפעם לפעם קולות קוראים ואנחנו מבצעים את העבודות או על סמך קולות קוראים או על סמך הצעות למחקרים שמתקבלים אצלנו במרכז, שנשפטים על פי ערכם המדעי ועל פי זה אנחנו מחליטים.
אליעזר כהן: אתה מוכן להתייחס למוליכות על ולומר מה בדיוק אתם עושים עם זה ובשביל מה?
אמנון עינב: מוליכות על, ישנם מספר נושאים שאנחנו עוסקים.
אמנון עינב: האחד הוא לצורך מחקרים בבניית מוליך על.
אליעזר כהן: זה בשיטות של ארצות אחרות?
אמנון עינב: לא.
אמנון עינב: יש לנו הישגים נאים מאוד באוניברסיטה העברית של ייצור כלים של מוליכי על.
אמנון עינב: כמובן שאנחנו לא הגענו לשלב תעשייתי, אבל אנחנו מצליחים להשיג כלים של מוליכי על עם אותן האיכויות שיש לטילים שמיוצרים במקומות אחרים.
אמנון עינב: כמובן שלא נוכל לשאת פרוייקט כזה ולהעביר אותו לשלבים של מעשיים ללא עזרה של משרד המסחר והתעשיה, אבל אני מניח שברגע שהדברים ייראו והכדאיות הכלכלית תראה, הדבר הזה יתקדם וזה קרה לנו כבר בפרוייקט אחד של אנרגיה סולרית שאני מבין שמשרד המסחר והתעשיה כרגע מרים אותו בי חד עם חברת בואינג ומכון ויצמן.
אמנון עינב: אני מניח שהדברים יוכיחו את עצמם.
אמנון עינב: זה פרוייקט אחד שאנחנו עוסקים בו.
אמנון עינב: פרוייקט שני שאנחנו עוסקים בו בנושא מוליכות העל, זה פרוייקט של אגירת אנרגיה וזה על ידי סלילים מוליכי על שניתן יהיה למקם אותם במקומות מסויימים ובאמצעותם לשפר את איכות החשמל במקומות האלה, מפני שנניח במקרה שתיווצר הפרעה בקצוות נניח של חוטי חשמל במקומות שאתה זקוק לחשמל באיכות גבוהה עם הסינוס המתאים ועם הוולטג' המתאים, אז אתה יכול על ידי סליל מוליך על כזה, שאתה מחזיק אותו באותו המקום ובאותה הסביבה והכנסה מהירה שלו לפעולה, אתה יכול לשפר את איכות החשמל במקום הזה.
אמנון עינב: העבודה הזאת נעשית באמצעות המרכז הלאומי למוליכות על שנמצא באוניברסיטת בר אילן.
אמנון עינב: חברת החשמל עוסקת בו וגם אנחנו עוסקים בו בודוקים את התכונות של סלילים מוליכי על וההתנהגות שלהם בתנאים שונים.
אמנון עינב: עוסקים כרגע במוליכות על של טמפרטורה נמוכה, שזאת הטמפרטורה של הליום.
אמנון עינב: אנחנו רוצים לעבור למוליכו על בטמפרטורה גבוהה שזה טמפרטורה של 77 קלווין ובעיקר לעבוד על הסלילים האלה, וזאת פעולה נמשכת שזוכה הייתי אומר אפילו להדים בינלאומיים.
אמנון עינב: להערכתי אנחנו נמצאים במקום לא רע, הייתי אומר קרוב לשורה הראשונה של החוקרים בנושא הזה ואני מקווה שנוכל להפוך את הנושא הזה לפרוייקט רווחי.
מרדכי בשארי: הזכירו כאן את התחום ששמו עליו דגש.
מרדכי בשארי: אצלנו יש איה קשרים בילטרליים עם כמה מדינות שיש איזה מחקרים מסויימים אבל למעשה יש לנו ועדה לאומית למיקרואלקטרוניקה וגם לחומרים מתקדמים שהם יכולים להחליט, אם ימצאו לנכון, שהסופר מליחות זה בתחום עדיפות ואז נפרסם בקולות הקוראים גם סופר מליחות.
מרדכי בשארי: אני צריך לציין שכיום נעשית עבודה רצינית במאיצי חלקיקים באנרגיות גבוהות.
מרדכי בשארי: שם עושים מגנטים סופר מוליכים ואולי המגנטים האלו יעברו גם לרכבות מרחפות.
אליעזר כהן: זו מהפיכה בבלמים שלהם, בהנעה ובכלל בתעופה.
אליעזר כהן: כמו שאמרת, זה עוד חזון למועד.
אליעזר כהן: (פה חסר קטע)
דובר: מכשירי המכ"ם פגעו בטכנאים למטה וזה הוכח.
דובר: כמו שאמרה היושב ראש, לא נפתח את זה עכשיו אלא נקיים דיון מיוחד בנושא.
מרים הרן: יש 27 אלף אנטנות במדינת ישראל, כאשר 3,000 מהן הן של הטלפונים הסלולריים.
מרים הרן: יש תקן כאשר מעל לתקן מסויים זה נחשב למסוכן.
מרים הרן: על פי הידוע היום, האנטנות – אנחנו לא מדברים עכשיו על טלפוניה אלא על ה אנטנות – עומדות בתקן ובעצם חורגות באחוזים קטנים מהתקן כי בדרך כלל אנשים נמצאים עשרה ועשרים מטר רחוק מהאנטנה.
אודי גל: אני רוצה לספר לכם אנקדוטה.
אודי גל: היה נסיון עם עכברים וניסו להפעיל עליהם השפעה של פי חמישים יותר מאשר בטלפון סלולרי רגיל כשהם מנסים לעבור במבוך.
אודי גל: מצאו שאחרי שעתיים של עבודה כזאת זה באמת משפיע קצת על העכברים והם מתקשים קצת לעבור את המבוך.
אודי גל: היה מעניין שהמסקנה הפרקטית היחידה מכל המחקר הזה שלעכברים מהסוג הזה, תחת השפעה של פי חמישים קרינה, לא נכון לתת לנהוג.
ויקטור בריילובסקי: מה ששמענו היום זו תמונה מאוד מאוד גרועה.
ויקטור בריילובסקי: יש הישגים גדולים, אבל אם אנחנו רוצים להגיע לצמיחה ולהגיע לאיזו שהיא התקדמות, אנחנו צריכים להזרים בצורה משמעותית תקציב למחקר וזה ברור כשמש.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאם אנחנו נמשיך במדיניות כזו שתקציב למחקר הוא קטן, מה שיהיה בכלכלה שלנו ובעתיד שלנו זו תמונה מאוד גרועה ואני חושב שאנחנו צריכים להתקומם נגד זה.
אליעזר כהן: אני מצטרף לקו הזה.
אליעזר כהן: אני לא יודע איך אנחנו נפעל בכנסת, כי אין לנו כלים ביצועיים, אבל אולי ניפגש עם הגורמים המתאימים בממשלה, אולי רעיון השתתפות נציג האוצר בישיבות כאן תתרום.
אליעזר כהן: במדינה שאין לה אוצרות טבעיים, זה צריך להיות יותר ממובן מאליו שאתם צריכים לקבל עדיפות.
אליעזר כהן: אני לא מבין איך זה מתנהל עד היום, אבל אני חבר כנסת חדש ולכן אני אסתפק בדברים אלו.
מרים הרן: בסך הכל מדינת ישראל מוציאה על מחקר, אבל רוב התקציב הולך למשרד התעשיה והמסחר והיתרה מתחלקת בין שאר המשרדים.
מרים הרן: יבוא נציג האוצר ויגיד שבסך הכל יש תקציב למחקר, אבל שמעתם כאן שבחינוך, בריאות ואיכות סביבה, מבחינת אחוזים זה עשירית בתוך התקציב הכללי.
מרים הרן: לפי דעתי יש להוציא חלק מתקציבי התעשיה והמסחר ולא לקרוא להם תקציבי מחקר כי הם לא, הם סוג אחר של איזו שהיא תמיכה בתעשיה כזו או אחרת.
מרים הרן: צריך לעשות איזה שהוא שינוי בזה.
מוני בן-בסט: אני מצטרף להודעתה של מרים הרן בנושא הזה של החלוקה ולא כל כך של החלוקה כמו של ההגדרה.
מוני בן-בסט: ברגע שאתה רואה פה את המספרים, יכול להיות שיש צורך בהשקעה במשרד המסחר והתעשיה על מנת לקדם את ההיי-טק וכל הדברים האחרים, אבל יחד עם זאת זה לא צריך להיות מוגדר כתקציב מחקר ולא צריך להסתכל עליו בצורה כזאת.
מוני בן-בסט: אני לא יודע איך במשרדים אחרים, אבל אני יכול לומר לגבי משרד הבינוי והשיכון.
מוני בן-בסט: תקציב המחקר לנושא הזה של המדען הראשי הוא היום למעשה חלק מהתקציב הכללי של המשרד כאשר מי שקובע בסיכומו של דבר את התקציבים, זה מסך כל העוגה שמקבל המשרד ויושבים במשרד מי שיושב – ואני לא רוצה כרגע לפרוט את זה לפרוטות – ומחליט שלמחקר מספיק כך וכך ובזה נגמר הסיפור.
מוני בן-בסט: לדעתי לגבי תקציבי המדענים הראשיים, צריכה להיות איזו שהיא החלטה אולי שחייב להיות סעיף תקציבי שאיננו תלוי בסעיף הכללי של המשרד.
אליעזר כהן: שהם יקבלו אחוז מתקציב המשרד.
מוני בן-בסט: אני לא יודע אם אחוז או לא.
מוני בן-בסט: צריך למצוא את הדרך להגדיר את זה.
מוני בן-בסט: אני כרגע זורק את הרעיון וחושב בקול רם.
מוני בן-בסט: למעשה צריך לבוא ולהגדיר את התקציב הזה כאשר התקציב הזה לא יהיה תלוי בצרכי המשרד היום יומיים של הגדלת כוח אדם או כל מיני דברים אחרים נוספים.
מוני בן-בסט: היום למעשה על ידי החלטות מהסוג הזה נפגע הרבה מאוד תקציב של המחקר.
מוני בן-בסט: אם זו תהיה מדיניות של כל המדענים הראשיים במשרדים השונים, למעשה אנחנו נוכל בצורה כזאת למסד ולפחות אפשר יהיה לדון בצורה עניינית בתכניות המחקר הרב שנתיות של כל אחד מהמשרדים ומתוך זה גם הנגזרת השנתית לגבי המצב השנתי.
מוני בן-בסט: אני חושב שזו יכולה להיות דרך לפתרון יפה לפעילות משותפת של כל המדענים ועמידה כנגד האוצר, אם ישב פה נציג האוצר.
אמנון עינב: כאשר הוועדה הפכה ליהפך לוועדת קבע, מצאתי לנחוץ לכתוב מכתב שאני רוצה להקריא לכם את הקטע האחרון שלו.
אמנון עינב: כתבתי את המכתב הזה לחבר הכנסת פנחסי שהיה יושב ראש ועדת הכנסת.
אמנון עינב: אני מרשה לעצמי להקריא את הקטע האחרון שלו ושם נאמר: "כנראה שחלק מקובעי מדיניות התקציב רואים במו"פ רעה חולה שאינה מביאה ברכה מיידית.
אמנון עינב: להערכתם כספי המו"פ מיועדים לפרנס מספר "בטלנים" העוסקים בנושאים איזוטריים שבינם לבין המציאות של השוק החופשי אין שום קשר.
אמנון עינב: מן הראוי לחזור ולהזהיר כאן שההישגים הנוכחיים שלנו ברוב שטחי המו"פ ניזונים מהשקעות במו"פ שנעשו עוד לפני שלושים שנה, בתקופתם של עמוס דה-שליט, א.ד. ברגמן, י.
אמנון עינב: רוקח וייבדל לחיים ארוכים ישראל דוסטובסקי, וכמובן רבים אחרים שתקצר היריעה מלתאר את פועלם.
אמנון עינב: ראוי שנזכור גם את העובדה שגם בשנות ה-50, כאשר עדיין היינו במשטר של צנע, המדינה הצעירה השקיעה במו"פ על ידי בניית מוסדות מו"פ כמו המעבדה הלאומית לפיזיקה, רפא"ל, המרכז הגרעיני בנחל שורק, מכון ויצמן וכו'.
אמנון עינב: לדעתנו עלינו לעשות מאמץ כדי לשנות מהלך עניינים זה.
אמנון עינב: הוועדה המיוחדת לענייני המחקר והפיתוח המדעי שהוקמה בכנסת של מחוקקים מכל הסיעות, שתפקידה לבחון, לבקר, לקדם ולעודד את ענפי המחקר השונים, עשויה לעשות רבות לתחום המחקר והפיתוח הטכנולוגי בארץ אם תיהפך למוסד של קבע.
אמנון עינב: זאת תעשה על ידי חשיפת הנושאים שבהם עוסקים בתחומי המחקר השונים, ההישגים שהושגו בתחומים אלה, הבעיות והפתרונות לבעיות אלה, והעלאתם של נושאים חדשים הזקוקים לטיפול רב תחומי במסגרות מו"פ שונים.
אמנון עינב: הוועדה צריכה להיות מצויידת בשיניים כדי שתוכל להשפיע על ועדות אחרות בכנסת כמו ועדת הכספים והכלכלה במטרה להשיג תמיכה בנושאי המו"פ השונים שיעלו בפניה ויימצאו ראויים לתמיכה.
אמנון עינב: בקיום ועדה מעין זו אין חדש.
אמנון עינב: דבר זה נעשה במתוקנות שבמדינות העולם.
אמנון עינב: יש לדעתי לאמץ נוהל זה גם אצלנו.
אמנון עינב: את המכתב הזה העברתי לחבר הכנסת רפאל פנחסי.
אמנון עינב: אני מקווה שחלק מהדברים שציינתי כאן ייעשו, בעיקר נושא השינויים לוועדה.
אמנון עינב: אני לא יודע איך לעוות את זה, אבל אתם חברי הכנסת תצטרכו לטפל בזה.
אליעזר כהן: אני מציע שתעביר את המכתב ליושב ראש הוועדה שלוקחת את הנושא מאוד ברצינות ואנחנו נשתדל לסייע לה בענין.
רפי הוידה: בשנתיים האחרונות היה דיון בפורום מדענים ראשיים בנושא חוק המו"פ, חוק המדענים הראשיים.
רפי הוידה: כלומר, יש מקום לבחון את מדיניות המו"פ הכוללת והארגון של המו"פ במדינה, מכיוון שחלו שינויים גדולים מאוד בתחום מאז ועדת קצ'לסקי ועד היום.
רפי הוידה: אני חושב שזה אחד הנושאים שבראייה כוללת של הדברים שלא כלולים במסמך כאן אלא בכלל מקורות התקציב למו"פ, כמו ות"ת וגורמים נוספים, ניתן לקבל תמונה מקפת.
רפי הוידה: עם קבלת התמונה העובדתית, אפשר גם לטפל בארגון, בחשיבה ארוכת הטווח, בהכנת תכניות רב שנתיות, בקריאת סדרי עדיפויות לאומיות ואולי גם בסוגייה של הכוונת מו"פ אם בכלל.
זמירה מברך: אני רוצה להצטרף לדוברים הקודמים בעיקר בנושא התקציבים.
זמירה מברך: שמענו שבאיכות הסביבה התקציב הוא עשירית מהמקובל במקומות אחרים, במשרד הבריאות קיים אותו מצב, גם במשרד החינוך זה קיים ואני מניחה שזה קיים גם במשרדים אחרים, אם יהיה תקציב, זה יתן את האפשרות לעבוד בשינוי משמעותי ולא לגרום לשינוי קטן של פה ושם לזרוק איזה משהו בתקציבים.
זמירה מברך: יכול להיות שהאפשרות היא באמת שינוי חוק, וכאן אני קוראת לחברי הכנסת לפעול, על ידי כך שבכל משד חלק מהתקציב יוקצב, סכום שיהיה קבוע כל שנה במו"פ.
זמירה מברך: נושא שינוי החוק נמצא בידי חברי הכנסת.
זמירה מברך: אנחנו גם יודעים שהאוצר מאוד אוהב מחקרי עלות-תועלת.
זמירה מברך: אנחנו נמצאים במעגל סגור כי התקציבים נמוכים ומכאן התוצרים הם נמוכים.
זמירה מברך: במקום שיש תקציבים גבוהים – תעשיית האלקטרוניקה - באמת התוצרים הם גבוהים וטובים.
זמירה מברך: אנחנו חייבים לשנות את המצב הזה ויפה שעה אחת קודם.
אליעזר כהן: אנחנו נציג את המצב בפני יושבת הראש.
אליעזר כהן: אני לפחות אמליץ לפניה שבאמת יארגנו מחדש ועדה שתבדוק מחדש את כל מה שקורה בנושאים האלה ושהיא תיתן לכם יכולת ביטוי וייצוג בנושא.
אליעזר כהן: ועדת קצ'לסקי פעלה בשנת 1969.
אליעזר כהן: לאור הקצב המוגבר והפיתוח של כל הנושאים, יש מקום לבדוק מחדש את הנושאים האלה.
אליעזר כהן: ארגון מחדש, תקצוב מחדש וכל ההערות שהערתם.
ברכה רגר: בשנה שעברה התקיים באקדמיה הלאומית למדעים יום עיון על מעמד ותקציב המדענים הראשיים.
ברכה רגר: עדיין לא ראינו את תוצאות יום העיון הזה.
ברכה רגר: אז הוחלט שהגיע הזמן להקים עוד ועדה אבל אני חושבת שהאכסניה הזאת היא הרבה יותר מוצלחת.
ברכה רגר: כמובן שאני מצטרפת לכל הדוברים לפני.
ברכה רגר: אנחנו הגדרנו את זה בצורה מאוד אילוסטריבית ואני כאן מצטטת את דוקטור זלינה בן גרשון שאומרת שזה למעשה עץ בלי שורשים.
ברכה רגר: כשאנחנו משקיעים כל כך הרבה בפיתוחים הטכנולוגיים, כל הפיתוחים הטכנולוגיים מבוססים על מחקרים בסיסיים שנעשים על ידי חוקרים ולאט לאט הם מתקדמים.
ברכה רגר: אנחנו היום נהנים מפירות של שנות ה-50 וה-60 כשעדיין היה כסף למחקר.
ברכה רגר: בדיונים שהיו לי עם אנשי משרד האוצר, עם הרפרנטים, שאלו אותי למה בעצם צריך מחקר בארץ, נקרא מה שעושים בארצות הברית ונאמץ את זה.
ברכה רגר: זאת הגישה.
ברכה רגר: אתה יכול לשמוע ברדיו כאשר כל פעם מצטטים בנושאי בריאות, אבל מביאים מחקר שנעשה בקנדה, מחקר שנעשה בארצות הברית ורק פה ושם איזה מחקר קטן שעושים בארץ שאין לו כמעט שום חשיבות.
ברכה רגר: היינו בכמה ישיבות כשישב כאן נציג האוצר.
ברכה רגר: הוא יושב, שומע ומסתלק, ואם הוא מגיב, הוא מגיב בצורה מאוד אגרסיבית.
ברכה רגר: הוא מייצג איזו שהיא מדיניות.
אליעזר כהן: חבל שראש הממשלה לא יושב כאן ושומע אתכם.
ברכה רגר: מה שצריך כאן לעשות זה להדגיש עד כמה המחקר המקומי הוא מחקר חשוב.
ברכה רגר: כמו שאמרת, תרמנו גם לקהילייה הבינלאומית וזה רק מחזק אותנו ומעמיד אותנו ברמה לא של מדינה שלישית אלא של מדינה מתקדמת.
ברכה רגר: צריך גם לעשות הרבה להעלאת קרנות של המדע ולהראות עד כמה הוא חשוב בעצם לקיום הכלכלי של המדינה ובעצם לקיום בכלל.
דן לבנון: אם יורשה לנו, רציתי להציע הצעה מעשית לכנסת ולהעביר אותה ליושב ראש הוועדה.
דן לבנון: כשיתחילו בעוד מספר חודשים הדיונים על תקציב המדינה לשנת 2000 – לקיים פעם אחת ישיבה משותפת לוועדה הזו עם ועדת הכספים של הכנסת.
דן לבנון: אני מציע שחברי ועדת הכספים ישמעו יחד עם הוועדה הזאת את כל הבעיות ואנחנו נוכל להכין את החומר בצורה מסודרת והם ישמעו.
דן לבנון: זה יכול להיות איזה שהוא אמצעי כאשר לפחות לגבי שנת 2000 הנושא יוצג ויקבל את העדיפות שלו.
דן לבנון: לוועדת הכספים יש השפעה גדולה ונושא המדע במשרדי הממשלה יבוא לידי ביטוי ויכול להיות שהוועדה הזאת תתרשם שזה חשוב, כמו שאתם התרשמתם, והיא יכולה לעשות דברים לטובת הענין הזה.
מרדכי בשארי: פורום מדענים ראשיים לפי חוק, לפי החלטת ממשלה, יושב ראש הפורום הוא שר המדע.
מרדכי בשארי: ההחלטה הזאת היא מלפני שש וחצי שנים.
מרדכי בשארי: זאת אומרת, הפורום הזה מתכנס בראשותו של שר המדע.
מרדכי בשארי: אנחנו במצב טוב כי יש לנו פורום מדענים ראשיים בדרג המניסטריאלי, והפורום הזה נפגש בדרג הפרלמנטרי.
מרדכי בשארי: בשיתוף פעולה של הדרג הפרלמנטרי והמניסטריאלי אפשר לעשות הרבה דברים.
מרדכי בשארי: כמובן גם אני מצטרף להצעה לצרף את נציג האוצר וגם את נציג ות"ת כי חלק גדול מהתקציב של המחקר והפיתוח הולך להשכלה הגבוהה.
נפתלי ארנון: המערכת הנוכחית של המדענים הראשיים שקשורים למשרדים היא תולדה של אותה ועדת קציר.
נפתלי ארנון: אם מסתכלים אחרונית, ואנחנו ניתחנו את המצב כמה פעמים, התולדה הזאת אכן היתה מאוד חיובית בסך הכל.
נפתלי ארנון: זאת אומרת, מצב המחקר במיוחד בתחומים הטכנולוגיים התפתח במידה רבה כתוצאה מכך שהצמידו את המדענים הראשיים למשרדים שבהם נעשית הפעילות והאחריות הכוללת לאותו תחום.
נפתלי ארנון: עכשיו אנחנו רואים את אחת מתוצאות הלוואי הלא סימפטיות של המערכת הזאת בזה שבתחומים שונים יש תת-תקצוב וזה נראה לעין.
נפתלי ארנון: חשוב שהמעבר בחזרה או הנסיון לתקן לא יקלקל את מה שכבר נבנה.
נפתלי ארנון: זאת אומרת, לעשות את התיקון בלי לפגוע במידה רבה באוטונומיה של המשרדים לתאם בין מדיניות המחקר והמדיניות הכללית שלהם.
נפתלי ארנון: אני חושב שהדבר החשוב הוא שהדיונים וההמלצות בנושא של תקציבי משרדי הממשלה למו"פ והתקציב הממשלתי הכללי למו"פ - למרות שיצור כזה לא קיים באופן פורמלי – שהדיונים האלה יעשו באיזה שהוא פורום שיתמקצע בנושא הזה.
נפתלי ארנון: המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שהוזכרה כאן, יכולה להיות דוגמה לזה.
נפתלי ארנון: יכולים לחשוב גם על פורומים אחרים אבל חשוב שזה יגיע לכנסת ולממשלה אחרי איזה שהוא דיון וניתוח ולא רק ביטוי של לחצים וכאב אמיתי של מחסור בתקציבים בסקטורים אלה או אחרים.
אליעזר כהן: המסקנה העיקרית היא כמובן חוסר בתקציבים ואיך אנחנו יכולים לסייע להם.
אליעזר כהן: הועלה רעיון לקיים פגישה של הפורום הזה, ועדת המדע ביחד עם ועדת הכספים לפני שמכינים את התקציב.
אודי גל: הייתי רוצה לספר קצת מנסיוני במהלך הדיונים שהשתתפתי בהם בשנה שעברה ולנסות להמליץ לפורום הזה איך אנחנו יכולים להתגבש בצורה שבאמת אולי נצליח להשפיע.
אודי גל: התחושה שלי היא שאם אנחנו נבכה אחד על כתפו של השני על בעיות התקציב שלנו או נביא לכאן את נציג האוצר, זה לא יעשה כלום.
אודי גל: אני חושב שאנחנו צריכים להגדיר לעצמנו קודם כל מה היעדים של הפורום הזה ואיפה הפורום הזה יכול להשפיע.
אודי גל: אנחנו מסכימים כולנו שאנחנו קצרים בתקציבים, ואם אנחנו עכשיו נשב וכל אחד יבדוק איך הוא יכול לקחת ממשרד אחר כסף ולאזן משרד אחר, לא נפיק מזה כלום.
אודי גל: אני חושב שהיעדים שאנחנו צריכים בעצמנו לשבת ואולי להקדיש איזה שהוא דיון ולראות איפה אנחנו יכולים להשפיע.
אודי גל: אולי נשפיע בכך שהפורום הזה ישב וימפה את ההדגשים בעדיפות הלאומית, אולי משהו כמו לקיים יום מדע בישראל, נושא שהועלה בכנסת הקודמת, ומה יכול להיות יום מדע כזה.
אודי גל: מקומות פרקטיים שאנחנו יכולים באמת בהסכמה משותפת ליצור פורום שיפעיל לחץ, ולא בהכרח כסף בקצה למרות שיכול להיות שבסוף התוצאה הכוללת היא כסף.
אודי גל: התחושה שלי מדיונים קודמים לפחות בסבב הקודם שישבנו כאן ובסוף הדיון הבנת שלא הולך לקרות כלום, אתה לא הולך להשפיע על כלום והתחושה היא רעה.
אודי גל: להערכתי יש כאן
אודי גל: פורום שהוא באמת יכול להוות חזית משפיעה אם אנחנו נפעיל את הפורום הזה נכון.
אודי גל: אני הייתי מצפה שאנחנו בשיתוף האנשים שמסייעים לנו להוביל את הפורום הזה או להשתמש בפורום הזה, נגדיר לעצמנו את היעדים.
אודי גל: זה חשוב מאוד להגדיר לעצמנו את היעדים לפני שאנחנו מתחילים לרוץ, כי בסופו של דבר אפשר לקיים כאן דיון על השפעה של אנטנות ואני אומר לך בסוגריים שזה מקום ששווה בדיקה ונכון לעשות שם משהו, למרות שאני לא בטוח שזה תפקיד הפורום הזה.
אודי גל: מוליכות על – אני לא בטוח שאנחנו צריכים להיכנס לנישה כזאת, עם כל זה שזה יכול לעניין אותנו לקבל סקירה, אבל אני לא בטוח שזה הפורום שכדאי לנצל אותו.
אודי גל: אני חושב שהפורום הזה צריך להיות מנוצל לטובת ההשפעה באמת בראייה הלאומית.
ענת מאור: אני מצטערת שלא הייתי, אבל אני רואה שאתם הולכים לכיוון של סיכום וזה כיוון שאני מאוד מאמינה בו.
ענת מאור: אני חושבת שהרעיון שאתם קבוצת עבודה וקבוצת לחץ הוא מאוד פורה.
ענת מאור: אני אפילו ממעיטה בתפקידנו, אבל אני רוצה להיות ישרה.
ענת מאור: לנו יש תפקיד מאוד חשוב, אבל גם לכם.
ענת מאור: הדיבור המשותף הוא תמיד עוזר, ואגב, זה מה שאנחנו עושים בשדולה למען הילד.
ענת מאור: אנחנו נשמח לסייע, אבל לא מוכרחים להיות היחידים.
ענת מאור: אם הרעיון מתקבל אני בעד לומר כמה צעדים מעשיים כבר היום, וקודם כל בגלל העיתוי של הדיון על תקציב המדינה.
ענת מאור: הדיון מתחיל בממשלה באוגוסט ובכנסת במהלך נובמבר-דצמבר.
אליעזר כהן: יש הרגשה שאנחנו קצת מאחרים בקשר לתקציב.
ענת מאור: התקציב קל יותר מבחינת המהלך, אבל המודעות זה הדבר השני.
ענת מאור: לגבי התקציב, יש לי שאלה מרחיקת לכת, כי כנראה לא הבנתי משהו.
ענת מאור: איפה פה משרד האוצר מעורב?
ענת מאור: האם לא כל משרד מחליט מהו האחוז מתוך תקציבו שמוקדש לנושא המחקר והפיתוח?
אליעזר כהן: כיום מסתבר שכל מדען מקבל פחות או יותר חלק ממשרדו, וזה תלוי בשר המכהן באותו זמן.
אליעזר כהן: אין חלוקה מוגדרת כמה המדע מכל משרד מקבל, ובוודאי זה לא קבוע.
אליעזר כהן: זה תלוי בתקציב של אותו משרד ובאותו שר.
ענת מאור: נניח ששר האוצר מחליט שהמחקר במשרד התשתיות, משרד הבריאות הוא מאוד מאוד חשוב, האם האוצר יכול להחליט שהוא מעביר כסף דווקא למחקר כזה ולא למשרד החינוך?
קריאה: אם הוא רוצה, הוא יכול לגרום לזה.
ענת מאור: אנחנו יודעים שהאוצר מעביר כסף מסומן.
מוני בן-בסט: הנקודה היא מאוד פשוטה.
מוני בן-בסט: האוצר באופן עקרוני יכול באמת להחליט.
מוני בן-בסט: מאחר שהכסף של המדענים איננו בדיוק מסומן מראש אלא הוא מתקבל רק לאחר קבלת התקציב של המשרד כמשרד, כאשר פונקציונרים במשרד – השר, המנכ"ל ואחרים – יכולים להחליט כמה הם מקצים.
מוני בן-בסט: אין הנחיה מסודרת ולכן אנחנו תלויים בשר או במנכ"ל כאשר הוא יכול לראות בזה חשיבות והוא יכול לא לראות בזה חשיבות.
ענת מאור: אנחנו מבינים שבחלק מהמשרדים זה כך ובחלק מהמשרדים זה לא כך.
ענת מאור: כל מקום שהמצב הוא כמו שדוקטור בן-בסט תיאר אותו, זה מאבק פנימי בתוך המשרד וזה צעד ראשון שצריך לעשות.
מוני בן-בסט: זה אנחנו עושים.
אהובה שפיגלמן: יש הנחיה של האוצר.
ברכה רגר: במשרד הבריאות זה מופיע עם ספר מתוקצב ועם הצעת התקציב.
ברכה רגר: לפני שנתיים רצו להעלות את התקציב של המדען, אבל משרד האוצר לא איפשר זאת וקיצץ אותו.
זמירה מברך: יש שתי אפשרויות: אפשרות אחת היא שמשרד האוצר יגדיל את התקציבים, יוסיף עוד תקציב לכל משרד ויסמן אותו.
זמירה מברך: אפשרות שנייה היא לקחת את התקציב של כל משרד ולומר שבכל משרד איקס אחוז מתקציב המשרד מסומן למחקר ופיתוח.
זמירה מברך: אז המשרד יחלק לפי דרי העדיפויות שלו דבר שלא נעשה היום.
זמירה מברך: היום התקציב קבוע.
ענת מאור: אני רוצה להציע תכנית בת שני שלבים.
ענת מאור: אין סיכוי להגדלת תקציב בשנה הקרובה וזה ברור.
ענת מאור: יש גרעון והם צריכים לצמצם בשלושה מיליארד שקל ועל זה הוויכוח, היכן מצמצמים.
ענת מאור: לעומת זאת, מאבק על שני דברים לשנה הקרובה: האחד, באמת לסמן, שזה יהיה ברור ולא יתחרה עם כל הוצאה אחרת, והדבר השני, לקבוע אחוז מסויים מגובה תקציב המשרד.
ענת מאור: אני שומעת שכאן התקציב הוא בערך חצי אחוז לעומת חמישה אחוז.
ענת מאור: הדבר השני שבעיני הוא יותר חשוב לטווח ארוך, ואני מדברת על תקציב 2001.
ענת מאור: מדברים על שינוי ואני מאמינה בזה.
ענת מאור: יש שתי נישות שנותנות סיכוי להתקדם בעתיד: האחת, נדמה לי ששני העומדים בראש, גם ראש הממשלה שאבא שלו מעיד שעד היום הוא מדען מתוסכל בגלל שהוא לא מדען, וגם שר האוצר שוחט שבמקצועו הוא מהנדס.
ענת מאור: אם באמת 15 חודש יהיו 15 חודש, מה שאני מאוד מקווה, ובאמת נתחיל לבוא לצמיחה כלכלית, אז אפשר לדבר על דברים אחרים.
ענת מאור: צריך לחשוב איך בענין הזה להגיע – לא היום, רק אחרי ינואר – ללבבות של ראש הממשלה ושל שר האוצר.
ענת מאור: אני אומרת ינואר בכוונה כי אני בטוחה שעד ינואר לא יעסקו בנושא הזה.
ענת מאור: יכול להיות שצריכה לקום כאן קבוצת עבודה, לקיים עוד פגישות עבודה ולחשוב איך לעשות את זה מאוד מדעי-שיווקי.
ענת מאור: צריך להגיע ללבבות ולראשים של האנשים שעל פי הרקע שלהם אין סיבה שלא יבינו שאם הם רוצים באמת להצעיד את העולם קדימה, הם צריכים להיות פתוחים לנושא.
ענת מאור: זאת ההצעה שלי בת שני החלקים.
אליעזר כהן: אני רוצה להמשיך בדבריך.
אליעזר כהן: יש לך את ההזדמנות והכבוד להיות מנהיגה של קבוצה כזו נכבדה.
אליעזר כהן: אני חושב שזו הזדמנות עבורם שתייצגי אותם.
ענת מאור: אני רוצה להיות מאוד בהירה, ולכן אני אסתמך על דבריו של אל"מ אודי גל.
ענת מאור: אני נציגה שלכם וגם אתה, אליעזר כהן, אבל אנחנו גם פוליטיקאים.
ענת מאור: האמינות שלי היא מוחלטת, כך שאני לא רוצה להבטיח דבר שאחר כך אני לא אעשה אותו.
ענת מאור: אני אומרת לכם שאנחנו יכולים להיות הלוביסטים שלכם.
ענת מאור: אני רוצה להיות בהירה ועניינית.
ענת מאור: אני מציעה שתהיה קבוצת אנשים שתיקח על עצמה ליזום פגישה עם משרד האוצר, עם אגף התקציבים.
ענת מאור: אני לא מדברת על הגדלה, למרות שאם תחליטו אחרת, זכותכם להיאבק.
ענת מאור: אני אומרת שהמאבק כרגע צריך להיות על סימון ועל נסיון להגדיל בכל משרד.
ענת מאור: הקונספציה כולה היא שנת 2001.
ענת מאור: אם מישהו מכם מוכן לקחת על עצמו, הוא יוכל להיות בקשר איתנו.
מרדכי בשארי: לפי החלטת ממשלה משנת 1993, יושב ראש פורום המדענים הוא שר המדע, והפורום הזה מתכנס פעם בחודשיים-שלושה, ואז יש לנו ממש מצב מצויין שיושב הראש הזה, שהוא שר המדע, מגבש מדיניות וביחד עם הוועדה הזאת מהווה כוח אדיר, גם הכוח המניסטריאלי, גם הכוח הביצועי וגם הכוח הפרלמנטרי שיכול לחוקק.
מרדכי בשארי: זה ממש כוח אדיר ואפשר לעשות דברים נפלאים.
מרדכי בשארי: לגבי התקציבים, כיוון שאני מנכ"ל, אני אגיד לכם איך זה הולך.
מרדכי בשארי: אני קודם כל מגיש הצעת תקציב, בדרך כלל יותר כי בשטח המדענים צריכים יותר, אחר כך הם באים, השר והמנכ"ל, נפגשים עם שר האוצר ומנכ"ל האוצר וראש אגף תקציבים, ואז דנים על זה, יש משא ומתן.
מרדכי בשארי: כשאומרים שצריך לקצץ - בדרך כלל מקצצים – אומרים לנו להחליט איפה לקצץ.