GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי אייזנריך: יש לי מיפוי של כל הרשויות המקומיות.
עוזי לנדאו: כולל אלה שאין לך תשובות מהן?
עוזי לנדאו: אני הייתי מציע שתשלח אליהן מכתב עם העתק למבקר המדינה, שזה זמן רב אתה מבקש מהן תשובות על 1,2,3,4 שעד כה לא קיבלת.
גדי אייזנרייך: אדוני היו"ר, לפני יומיים יצא מכתב ממשרד הפנים לכל ראשי הרשויות.
גדי אייזנרייך: יצא מכתב מטעמי אל מרכז השילטון המקומי, עם העתק של דוח מבקר המדינה ופנייה לבקש סיוע בדיווח של הרשויות המקומיות.
גדי אייזנרייך: אני לא אחראי לבעיה התרבותית של הרשויות המקומיות.
למשרד הבריאות: אני חושב שתמצית הביקורת של המבקר על משרד הבריאות היא בעיקר על ההתמהמהות בהתארגנות עד כה.
למשרד הבריאות: מה שחשוב, היות ואנחנו מתקרבים ל31- בדצמבר, זה לדעת כרגע מה הם הפערים העיקריים שאתם עדיין רואים לנגד עיניכם.
למשרד הבריאות: אצליכם יכולות להיות מספר מערכות, בעיקר משובצות מחשב, שהן קריטיות.
למשרד הבריאות: האם יש בין המערכות שלכם איזה שהוא ממשק למערכות נלוות שאתם תלויים בהן, ושאם הן כושלות לא משנה כמה טובים אתם תהיו, אתם עצמיכם תכשלו, ומה הן המשמעויות של הכשלים האלה?
בועז לב: אני רוצה להודות לכמה אנשים כאן שהיו באמת מאחורי משרד הבריאות ודחפו אותו קדימה, ואכן נכון, המשרד התמהמה בתחילת התארגנותו.
בועז לב: לשמחתי, מאז חל שינוי או מהפך בגישה.
בועז לב: אני חושב שנכון להיום החולים של מערכת הבריאות בישראל לא נמצאים בסיכון גדול, לפחות כפי שאני רואה את המצב.
בועז לב: ודאי תקלות תהיינה.
בועז לב: אני לא חושב שמכשירים תומכי חיים יסכנו חולים ב1.1 2000.
בועז לב: זה נובע מההיערכות עקרונית, בעיקר מול מערכות שונות, ביניהן מכשירים משובצי מחשב, מערכות אלקטרומכניות, תקשורת.
בועז לב: כל המערכות הללו נבחנו, מופו הפערים, שודרגו והוחלפו, כאשר במקביל הוכנה תוכנית של תוכניות חירום.
בועז לב: לכל בית חולים יש פק"ל אב ויש מערכת שלימה של גיבויים, הן בכוח אדם והן במכשירי גיבוי, כאשר ב9.9- מתוכנן תרגיל כולל של כל מערכת הבריאות, כאשר יקדים לו תרגיל של קופת חולים.
בועז לב: אנחנו פועלים בנושא הזה יד ביד.
בועז לב: נכון לתחילת ספטמבר אנחנו נעמוד במצב שגם ערכנו את פק"ל האב, גם הטמענו אותו וגם תירגלנו את פק"ל האב הזה, כאשר הוא בעצם באותו תרגיל אמור גם לבחון את הממשקים השונים בין מערכת הבריאות לממשקים חיצוניים, כמו מערכות חשמל, מים, דלק, שצריכים לתת גיבוי לכשלים אפשריים ב1.1 2000.
בועז לב: באופן עקרוני אני חושב שאנחנו נמצאים היום במצב שבו המכשור מעל ל95% מופה ונסרק, אבל גם שודרג והוחלף, כאשר לקראת התרגיל כל המערכת תהיה מסומנת, ומכשירים שאינם תואמי 2000 לא יימצאו ליד מיטת החולה.
בועז לב: אם משהו יקרא ליד מיטת החולה או למחלקה, הוא מיד יסומן במדבקה אדומה כדי לסמן את אי תאימותו לשנת 2000.
בועז לב: יש כמובן פערים.
בועז לב: כתוצאה מההיערכות הזאת לבאג 2000, ספגו בתי החולים וקופות החולים עלויות אדירות בתוך מערכת הבריאות של היום, וזה לא עניין של מה בכך.
בועז לב: כתוצאה מזה, חלק מהמערכות לא יפעלו ב100%.
בועז לב: אין הכוונה כאן לכך שהם יסכנו חיים, אבל אם חלק מהמערכות הוצאו בגלל אי תאימותן ולא ניתן היה מפאת בעיות תקציב להחליפן, המשמעות היא שחלק מהתורים עשויים להתארך וחלק מהמערכות לא יתנו את המענה באותו לוח זמנים שאנחנו רגילים אליו היום, וזה נובע מהבעיה התקציבית.
מיכאל איתן: כמה כסף חסר על מנת להחזיר את המערכת למה שהיתה לפני הוצאת אותן מערכות?
בועז לב: זה מספר שמאוד קשה לנקוב בו.
בועז לב: אנחנו בתחילה נקבנו במספר של כ150- מיליון שקל לכלל המערכת.
בועז לב: זה מספר גדול.
בועז לב: זה נכון שהוא כולל בתוכו גם את השידרוגים של מערכות המחשב, גם של התשתיות האלקטרומכניות וכו', אבל אני חושב שסדר גודל של מספר עשרות מיליוני שקלים הוא הדרוש כדי להחזיר את המערכת.
מיכאל איתן: אני חושב שכדאי שאחת מההמלצות תהיה שיתחיל דיאלוג בין משרד הבריאות לבין האוצר, כי אנחנו יודעים מה קורה.
מיכאל איתן: כדאי שאחת המסקנות שלנו תהיה, שצריך להתחיל תהליך של תיקון המערכות, כי אם יהיו תורים בבתי חולים אז זאת אי נוחות, אבל זאת באמת בעיה שכדאי להערך לה.
מיכאל איתן: למה לחכות?
מיכאל איתן: הם יכולים כבר עכשיו להתחיל בדיאלוג כמה כסף הם צריכים בשביל השלמת ציוד מהאוצר, והאוצר כבר היום יכול לומר להם לא.
בועז לב: את הלא הוא כבר אמר.
בועז לב: צריך לזכור שאנחנו פנינו לאוצר במספר בקשות: 1.
בועז לב: לגבות את הגיבוי, זאת אומרת לשפות את הגיבוי בכוח אדם שיהיה צורך בו לקראת ה1.1 2000, לקראת אותו סוף שבוע שבו נצטרך לגבות הן בכוח אדם סיעודי, טכני ורפואי את בתי החולים, ולכך בעיקרון הן נענו.
בועז לב: 2.
בועז לב: להקדים רכש בגלל בעיות של מלאים שעשוים להיות בעייתים לקראת תחילת שנת 2000 בגלל כשל משני ושלישוני של ספקים בתחום הציוד, כמו תרופות וכו'.
בועז לב: גם זה נמצא בטיפול.
בועז לב: כל הנושא הגדול של השיפוי של המערכות הגדולות הוא יותר בעיתי, ושם את הלא כבר קיבלנו.
בועז לב: אנחנו עדיין נמצאים בדיאלוג כדי למתן את הלא.
עוזי לנדאו: מה הפערים שמהם אתם חוששי ם לקראת ה31.12.99?
בועז לב: בהיבט של סיכון, אם לא תקרוסנה התשתיות, וכמו שאנחנו מכירים את הממשקים של חשמל, מים, גז וכו'..
עוזי לנדאו: אם תהיה קריסה של מערכת החשמל בבית החולים, מה יקרה?
בועז לב: בטווח הקצר קרוב לוודאי שום דבר, משום שכל בית חולים יש לו יכולת גנרציה.
עוזי לנדאו: מה הכוונה בטווח הקצר?
בועז לב: בטווח הקצר זה ימים.
עוזי לנדאו: כלומר, אם אפשר יהיה להתגבר תוך ימים על בעיה בחברת החשמל, בית החולים לא יסבול מבעיה של העדר חשמל?
מיכאל איתן: השאלה היא אם בדקתם את הגנרטורים.
בועז לב: כל בית חולים בודק את מערכת הגנרציה שלו.
עוזי לנדאו: למשל, לגבי מערכת המים?
בועז לב: למרבית בתי החולים יש רזרבה משלהם, שגם היא מספיקה למספר ימים.
בועז לב: חלק קטן ביותר של בתי חולים שאין להם רזרבה נתבקשו ליצור התקשרויות עם מי שיכול לספק להם מים ON LINE כדי לפתור את הסוגייה הזאת.
עוזי לנדאו: האם אתם נמצאים בקשר עם בית חולים גדול ביפן, כי הרי יפן היא הרבה שעות לפנינו?
בועז לב: אנחנו חושבים שההיערכות שלהם יכולה לתת לנו משהו מאוד יחודי.
בועז לב: אין ספק שאינפורמציה שתזרום מאוסטרליה, יפן, יכולה לתת לנו איזה שהוא מידע, אבל אין לנו נציג שם.
בועז לב: כי חשבנו שזאת לא הדרך שתתן לנו תשובות.
עוזי לנדאו: אתה לעיתים יכול לראות איזה מערכת קורסת שם שלא חשבת עליה בכלל.
ענת מאור: אנחנו פנינו למנכ"ל משרד ראש הממשלה - זה כבר הועלה גם בוועדה הקודמת - שישלחו משלחת מקצועית ורצינית לאוסטרליה או ליפן.
ענת מאור: אין ספק שאי אפשר להכין ב8- שעות מה שצריך בחודשים, אבל אפשר הרבה מאוד ללמוד ישירות מה מהחשש מתממש ומה לא מתממש.
ענת מאור: אני מקווה שמשרד ראש הממשלה יאמץ את הנושא הזה, ויוכל להעביר בזמן אמת - אם שם לא תקרוסנה כל המערכות - מידע שיהיה מאוד יעיל ומאוד מועיל לכל המערכות פה בארץ.
בועז לב: מערכות משובצות המחשב במערכת הבריאות הן מערכות נקודתיות, ויש מגוון אדיר עם גיבוי רב מאוד של מערכות בתוך מערכת הבריאות.
בועז לב: בניגוד למערכת החשמל שבה באג יכול לשתק חצי מדינה, כאן המערכות הן נקודתיות.
בועז לב: יום ביומו יש תקלות בציוד רפואי שאנחנו מתגברים עליהן בדרך שיגרה, ולכן אני חושב שקטסטרופה גדולה איננה צפויה במערכת הבריאות.
בועז לב: אני חושב שאנחנו נעבור את זה בשלום.
ענת מאור: בנושא שלכם ההסברה לציבור היא מאוד מאוד חשובה כי עשרות אלפים אם לא מאות אלפים תלויים במידע.
ענת מאור: האם אתם ערוכים כבר להעביר את המידע דרך האירגון הכולל של התשתיות?
ענת מאור: בנושא איסוף תרופות לחולים שזקוקים להם בצורה קבועה לחודש או חודשיים, מה היא הנחייתכם?
ענת מאור: האם לא סביר להערך מראש לדחיית ניתוחים שהם לא דחופים לפחות בשבוע, על מנת למנוע תקלות ושיבושים?
בועז לב: בכוונתינו להדמים את המערכת מבחינת הפעילות האלקטיבית לקראת ה1.1 2000, זאת אומרת להתחיל שבוע קודם ולרדת בפעילות האלקטיבית.
בועז לב: אנחנו מקימים חמ"ל של מערכת הבריאות באגף לשעת חירום, שגם הוא יעבוד בשיתוף פעולה עם החמ"ל של קופת חולים, והוא יתן מענה לסוגיות כמו שאת מעלה: צורך בתרופה שמסיבות כלשהן אי אפשר להשיג וכו'.
ענת מאור: מאיזה תאריך יתחיל לפעול החמ"ל?
בועז לב: לקראת ה1.1.
ענת מאור: כחודש לפני?
בועז לב: זה לא חמ"ל למידע.
בועז לב: הנושא של המידע יעבור בצורה מרוכזת דרך משרד ראש הממשלה באמצעות החמ"ל שיוקם בסמוך למשטרה, והוא יתן לסוגייה הזאת את המענה.
אליעזר גולדברג: אתם דיווחתם למשרד ראש הממשלה על בעיות בגנרציה.
אליעזר גולדברג: מצאנו את זה בדיווח של מרס 1999.
אליעזר גולדברג: אם היו בעיות, האם התגברתם עליהן?
אליעזר גולדברג: כי על פי מה שידוע היו בעיות בגנרציה.
בועז לב: נכון להיום חייבנו כל בית חולים לבדוק את מערכת הגנרציה שלו ולתרגל אותה.
אליעזר גולדברג: האם אני טועה בכך שהיו בעיות?
מאיר ריבה: היו בעיות בגנרטורים, כיוון שמערכת הבריאות מתרגלת את הגנרטורים שלה פעם בחודש לזמן של חצי שעה.
מאיר ריבה: הסתבר לנו שאם מפעילים את הגנרטורים תקופה יותר ארוכה יש בו בעיות.
מאיר ריבה: בינתיים חייבנו את כל בתי החולים לעבור לניסוי של יממה שלימה.
מאיר ריבה: אז נמצאו שם בעיות אבל הן תוקנו.
יובל שטייניץ: ההצעה של יפן או אוסטרליה היא הצעה שצריך לקחת אותה בשתי ידיים.
יובל שטייניץ: מודיעים בזמן אמת כמה שעות לפני כן.
יובל שטייניץ: מאחר שכן יש חשש לאיזו קריסה זמנית של מערכות תקשורת עולמיות, צריך יהיה להשתמש באמצעי קשר אלטרנטיביים.
יובל שטייניץ: זה טוב לא רק לכם אלא גם למשרדים אחרים.
יובל שטייניץ: יש שני סוגים של בעיות בבתי חולים.
יובל שטייניץ: אחת זו בעיה של קריסה, והשנייה זו השאלה איך אתם מתפקדים במידה והקריסה הכללית היא יותר חמורה מאשר מה שנראה מלכתחילה, ולכמה זמן כל בית חולים כמו כל ישוב מקומי יכול להמשיך את הפעילות שלו במידה ומסתבר שהקריסה הכללית היא - בניגוד למה שאנחנו מקווים כולם - יותר משמעותית לגבי מים, ביוב , חשמל, מזון?
בועז לב: צריך לזכור שבתחום הזה של מלאים ישבה ועדה שהיתה מורכבת מנציגויות של כל מערכת הבריאות, שאלה בתי החולים וכל קופות החולים, וזאת כדי להגדיר מהן רמות המלאי שאנחנו דורשים מבתי החולים להיות מצויידים בהן.
בועז לב: בתי החולים גם היום לא עובדים רק מהכיס, אלא יש להם איזה שהם מלאים כדי להתגבר על תקלות, ולצורך ה1.1 2000 הגדרנו מהן רמות המלאי בתחומים השונים, כאשר אנחנו מחייבים אותם מצד אחד להצטייד במלאי, ומצד שני להתקשר לספקים כדי לתת מענה אם הכשל יימשך זמן רב יותר.
יובל שטייניץ: האם יש לכם צוות מל"ח בכל בית חולים, כמו שיש לכל רשות מקומית?
בועז לב: לכל בית חולים יש מערכת תחזוקה ואחזקה, כך שיש רשת שמעלה את הבעיות הללו ומנסה לפתור אותן.
בועז לב: החמ"ל שקשור גם למל"ח באגף לשעת חירום הוא זה שיתן את המענה בזמן אמת אם יהיה כשל שלא צפינו אותו.
חזי כאלו: בכל מה שקשור למערכת הבריאות וקופת החולים, מה שנאמר הבוקר זה מוגזם.
חזי כאלו: הOPOSITE של פאניקה לא צריכה להיות שאננות, ובהחלט אפשר לעשות את ההכנות בצורה מסודרת בלי להכנס לפאניקה.
חזי כאלו: קופת חולים מנהלת את הפרוייקט מזה כשנתיים כפרוייקט מרכזי, בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
חזי כאלו: אנחנו לא הסרנו את האחריות מהשטח.
חזי כאלו: זאת טעות להסיר את האחריות מהשטח.
חזי כאלו: יש לנו מינהלת, שעבדיכם הנאמן עומד בראשה, שהיא מינהלת מרכזית שמקבלת דיווחים באופן שוטף על כל אחד מהתחומים - אם זה בתחום הציוד הרפואי, אם זה במערכות משובצות המחשב, אם זה במערכות הלוגיסטיות ההנדסיות ואם זה במערכות המחשביות והמידע.
חזי כאלו: בכל אחד מהתחומים יש לנו רפרנטים ומערכות בקרה ממוחשבות, ובלחיצת כפתור אפשר לתת כל נתון שתרצו, כמו כמה מערכות תומכות חיים מסוג מסויים נמצאות בבית חולים, כמה מוכנות, כמה לא מוכנות, באיזה סטטוס התשובות נמצאות מול הספקי וכו'.
חזי כאלו: צריכים לזכור שאנחנו לא חיים בבועה.
עוזי לנדאו: מה הפער?
חזי כאלו: אנחנו נמצאים בסדר גודל של למעלה מ94%- בציוד הרפואי שכבר הוסב ושודרג לשנת 2000.
מיכאל איתן: הוא גם נבחן?
חזי כאלו: חלקו הגדול נבחן.
חזי כאלו: מתוך כ39- אלף פריטי ציוד רפואים משובצי מחשב, נשארו לנו לשידרוג 350.
עוזי לנדאו: מתוכם כמה קריטיים?
חזי כאלו: סדר גודל של 117 קריטיים, שאנחנו אמורים גם אותם לשדרג.
עוזי לנדאו: יש לכם מספיק זמן כדי לטפל בזה?
חזי כאלו: יש לנו מספיק זמן.
חזי כאלו: על חלק מהמערכות היותר קריטיות עשינו פרוייקט משותף עם משרד הבריאות, שבו אנחנו עושים מה שנקרא אימות על אימות.
חזי כאלו: אנחנו לא מסתפקים בתשובת היצרן.
חזי כאלו: אנחנו על חלק מהמערכות עושים אימות ובדיקה נוספת באמצעות חברת בת שלנו שבנתה תרחישים לכל מכונה.
חזי כאלו: אנחנו עוברים מכונה מכונה באותן מערכות שהגדרנו מול משרד הבריאות על מנת לבדוק אותן, ומוודאים שלמרות תשובת היצרן או הספק שהמכונה הזאת עוברת 2000 המכונה עובדת.
חזי כאלו: כדאי שאת הדברים האלה גם הציבור ידע, ולא רק שיפחידו בכך שימותו אנשים וכן הלאה.
מיכאל איתן: זה נושא שלא דנו בו והוא אחד הנושאים המרכזיים.
מיכאל איתן: גם בביקורת הוא לא הושמע.
מיכאל איתן: כאשר גוף אומר שהוא מוכן לבאג 2000, אתה לא יודע על מה הוא בעצם בונה את המוכנות הזאת, כי לפעמים הוא אומר: קיבלתי אישור מהיצרן שהמוצר בסדר.
מיכאל איתן: אבל זה לא אומר שזה בסדר, כי אנחנו ראינו חברות מחשבים גדולות בעולם שהוציאו קומפק, הוציאו אישורים למחשבים שמוכנים לבאג 2000, אבל אחר כך הסתבר שהם לא מוכנים לבאג 2000.
מיכאל איתן: מה שהוא אומר עכשיו זאת בעצם בדיקה בפועל על בדיקת יצרן, כלומר הוא לא מסתפק בזה שיצרן אמר לו שזה מוכן.
עוזי לנדאו: המבקר מציין את זה מספר פעמים, וגם בתשובות של חלק מן החברות, בכלל זה חברת החשמל, צויינו הדברים האלה.
אלכס לובוצקי: מי שקורא את הדוח של מבקר המדינה יכול לראות שכל משפט הוא אמת.
אלכס לובוצקי: משרד הבריאות מאוד התמהמה בנושא הזה.
אלכס לובוצקי: נדמה לי שאפילו בועז לב היה בוועדה בתחילת שנת 1998 ובקושי ידע על מה מדובר.
אלכס לובוצקי: יש שלושת רבעי כוס מלאה, כי מאז נעשתה העבודה במרץ רב.
אלכס לובוצקי: אני באמת חושב שאזרחי ישראל יכולים להיות רגועים בנושא הזה.
אלכס לובוצקי: כמות ההפחדות בנושא הזה היא בהחלט בעייתית, וההפחדות כאן יכולות לגרום לבעיות משום שחולים עלולים לסרב ללכת לניתוחים באותו שבוע שמא יקרה להם משהו.
עוזי לנדאו: הייתי רוצה לשמוע מחברת החשמל על הפערים העיקריים, איך מתארגנים לקראתם, והקשר שלכם עם מערכות משיקות.
רפי פלד: אנחנו מוכנים.
רפי פלד: יהיה חשמל בשנת 2000, ואם יהיו תקלות הן תהיינה במאפיינים של תקלות יום יומיות רגילות ולא תקלות אסטרטגיות.
רפי פלד: היום, 138 יום לפני הבאג, כל התחנות, פרט לאחת, עובדות כבר בגיל 2000.
רפי פלד: זאת אומרת עשינו להם גיול והזזנו את התחנות קדימה.
רפי פלד: התחנה האחרונה תעבור לשנת 2000 ב6- בספטמבר.
רפי פלד: עשינו את זה בכוונה בשיטה מודרגת, כדי שלא יקרה מצב בליל הבאג עצמו שאם יש תקלה היא תצטבר.
רפי פלד: כל התחנות עברו את זה בשלום.
רפי פלד: אותו הדבר עשינו למערכת השליטה המרכזית של מערכת הפיקוח על העומס, לתחנות המשנה, כלומר הטרנספורמציה, ולקווים שכולם מופעלי מחשב ושליטה מרחוק.
עוזי לנדאו: את חדר הבקרה שלכם בדקתם?
רפי פלד: וודאי.
רפי פלד: החלפנו אותו, כולו חדש.
רפי פלד: להיפך, הישן נמצא עוד לגיבוי, כדי שאם יהיו תקלות אז יהיו לנו שתי מערכות עובדות.
רפי פלד: אני מאוד שקט בעניין הזה.
עוזי לנדאו: כמה כסף השקעתם בזה?
רפי פלד: אנחנו מדברים על סביבות 57 מיליון דולר הכל ביחד.
רפי פלד: בהשוואה בינלאומית זה קצת פחות ממה שחברות מודרניות בעולם המערבי משקיעות.
רפי פלד: הקצת פחות נובע מזה שהתחלנו מוקדם.
עוזי לנדאו: ד"ר לב, כמה כסף אתם השקעתם במשרד הבריאות?
בועז לב: מאוד קשה לומר.
בועז לב: ההוצאות הישירות של משרד הבריאות הן בסדר גודל של בין 10 ל20- מיליון שקל.
בועז לב: בגדול זה כ150- מיליון ש"ח של כל מערכת הבריאות.
ענת מאור: האם חלק מהשידרוג או הרכישה החדשה היא בעצם קידום בטכנולוגיה ולא רק הכנה?
רפי פלד: התהליך כולו הוא תהליך בריא.
רפי פלד: זאת אומרת שאת זורקת תוכנות ישנות, את עושה UPGRADING וUPRATING של תוכנות, את מחליפה מערכות.
ענת מאור: זאת אומרת שזאת לא רק הוצאה אלא גם השקעה?
רפי פלד: בוודאי שזאת השקעה.
רפי פלד: החשמל הוא תנאי הכרחי.
רפי פלד: בעצם כל מה שמדברים עליו פה, בלי חשמל כאילו לא עשו כלום.
רפי פלד: נדמה לי שזאת המערכת היחידה שהיא תנאי הכרחי לכל שאר המערכות, ולכן גם לקחנו את זה בסדר עדיפות ראשון שדוחה כל פרוייקט אחר במשך 3 שנים.
רפי פלד: התחלנו מוקדם בכל קנה מידה בינלאומי של חברות חשמל, וגם בקנה מידה ישראלי של חברות.
רפי פלד: אני מוכרח לומר שאם היינו מתחילים יותר מוקדם, ספק אם היינו יעילים.
רפי פלד: קרה בפועל שאנחנו הערנו ספקים.
רפי פלד: היינו שואלים אותם אם יש בעיה.
רפי פלד: בהתחלה התשובה היתה שאין בעיה, ולאט לאט הלכו עם הבעיה.
ענת מאור: מתי התחלתם?
רפי פלד: התחלנו במיפוי, לימוד, הגדרת הבעיה ב1996-, ועברנו לפרוייקט ממשי בתחילת 1997.
רפי פלד: המתודלוגיה שלנו ושיטת העבודה עמדה במבחן גם של הכינוס האחרון של האו"ם וגם במבחן של יועצים שעובדים איתנו, כולל "גרטנר גרופ".
רפי פלד: נדמה לי שאנחנו בשורה הראשונה של מתודולוגיה בהובלת העניין.
רפי פלד: חשוב לזכור שבחשמל ציון פחות מ100- הוא לא ציון עובר, כי כל צ'יפ בודד במערכת החשמל מסוגל להפיל את המערכת.
רפי פלד: זאת מערכת ON LINE עם קשר בין כל המערכות.
עוזי לנדאו: האם בתכנון הפנימי יש דרך להתגבר על בעיות מהסוג הזה?
רפי פלד: בוודאי.
עוזי לנדאו: אם נופל לכם צ'יפ אחד, כל המערכת נופלת?
רפי פלד: יש צ'יפים מרכזיים שיכולים להפיל את כל המערכת.
רפי פלד: אין אגירה של חשמל, ומדובר במערכת איזונים של ייצור, הולכה והשנעה, שכל הוצאה מאיזון של מערכת אחת יכולה להפיל את המערכת כולה.
עוזי לנדאו: בלילה של ה31- כל הגנרטורים שלכם יעבדו?
רפי פלד: במסגרת תרחישי הכשל אנחנו יודעים בדיוק מה יהיה הביקוש באותו לילה, וזאת בהנחת יסוד שזה שישי ושבת ויהיה חורף סוער.
רפי פלד: חשמל אתה לא יכול לייצר אם אין ביקוש.
רפי פלד: בלילה מטבע הדברים הביקוש הוא מועט.
רפי פלד: זאת אומרת כדי לבחון את השיא זה רק יהיה ביום ראשון בערב.
רפי פלד: אצלינו ליל המילניום מתחיל ביום שישי לפנות ערב ונגמר ביום ראשון בלילה.
רפי פלד: מדובר באתגר ניהולי, שאני שעשיתי לא מעט אתגרים ניהולים אסטרטגיים לא נתקלתי בכמוהו.
רפי פלד: היתה פה מערכת שהייתי צריך לתת לה תשובה של 100, עם הרבה מאוד אי ודאויות בדרך.
רפי פלד: זה די קל לבוא ולבדוק איפה עמדתי בכל דקה, אבל היו הרבה מאוד תחומים שלא היו תלויים בי.
רפי פלד: אני תלוי ב1000- ספקים בעולם, שחלקם נסגרו, פשטו את הרגל, התאחדו, אין להם תוכניות מקוריות, אמרו שיש בעיה או אין בעיה, ואני צריך לתת תשובה כאילו כולם נתנו לי תשובה.
רפי פלד: אני מדבר על 100 אלף תוכנות מחשב, אני מדבר על 100 מיליון שורות קוד, אני מדבר על עשרות אלפי צ'יפים שאני צריך לבדוק כל אחד מהם.
רפי פלד: הנחת היסוד היא שכל שורה, כל תוכנה, כל צ'יפ לא תואם 2000 עד שבדקתי אותו, ואם בדקתי אותו והוא לא תואם אני צריך להסב אותו ואחרי זה לבדוק ולתרגל אותו.
רפי פלד: זה תהליך שלבי רחב היקף.
רפי פלד: אנחנו חילקנו את זה לשתי מערכות עיקריות: מערכת ייצור חשמל ומערכת מינהלית, שגם היא מהגדולות בארץ.
רפי פלד: אני יכול לומר את מה שאני אומר על שתי המערכות, אבל יותר קריטי זה הנושא של הייצור כמובן.
רפי פלד: לקחנו כהנחת יסוד שאף מערכת לא תואמת 2000, ושאף ספק גם אם הוא אומר שהמערכת שלו תואמת 2000 היא לא תואמת 2000.
רפי פלד: אנחנו עושים את הבדיקה כאילו הכל לא תואם, ורק מה שאנחנו בדקנו והסבנו ותרגלנו, הוא מבחינתינו תואם 2000.
רפי פלד: אנחנו היום תואמי 2000 כמעט לחלוטין.
רפי פלד: יותר מזה, אנחנו במצב כמעט של הקפאת מצב, זאת אומרת של הוראה לא לנגוע במערכות כדי לא לעשות רעשים במערכות שהוסבו 2000, כולל אי החלפת בעלי תפקידים ושורה של הנחות יסוד מינהליות.
רפי פלד: אנחנו תלויים בהרבה ספקי חוץ.
רפי פלד: אי אפשר לייצר חשמל בלי מים, בלי דלק, בלי מימן, בלי חלקי חילוף וכן הלאה.
רפי פלד: יצאנו מתוך הנחת יסוד שאנחנו צריכים להבטיח שכל אותם גופים יהיו תואמי 2000.
רפי פלד: תרחישי הכשל שלנו הולכים רחוק.
רפי פלד: אם ניקח פחם, אז עד מכרות הפחם, עד מסועי הפחם, עד אוניות הפחם, עד נמלי הפחם ועד שזה מגיע אלינו, כולל בניית תרחיש כשל מה יהיה אם הם לא יעבדו.
רפי פלד: אותו הדבר למזות, לסולר, למים.
עוזי לנדאו: כמה זמן אתה מסוגל לעבוד אם מטילים עליך מצור?
רפי פלד: יש לי ערימה של פחם שמספיקה לחודשיים ודלקים נוספים לעוד שבועיים.
רפי פלד: אני יוצא מתוך הנחה שלאור הבדיקות שעשיתי במכרות, בנמלים ובאוניות, גם אם יהיו תקלות, אז תוך חודש וחצי יתחילו להגיע טיפין טיפין.
רפי פלד: עשינו סימולציות לפחם.
רפי פלד: עלתה שאלה קריטית: מה יהיה אם כל האוניות לא עובדות, כל הנמלים לא עובדים וכל המכרות לא עובדים.
רפי פלד: למצב כזה היתה לנו תוכנית חירום של לקחת אוניות מלאות פחם ולעגון אותן מול חברת החשמל, שזה יעלה לנו כך וכך דולרים ליום אבל זה יבטיח לנו עוד חודשיים, עוד שלושה, או עוד ארבעה של פחם.
רפי פלד: בסימולציות שהגענו אליהן, הגענו לכך שאם נמלא את הערימות שלנו לחודשיים פלוס במזות זה יהיה מספיק, אפילו אם יהיה משבר בשוק הדלקים הבינלאומי.
רפי פלד: אותו תרחיש עשינו למים, למימן, לחלקי חילוף, ואני יכול לומר שהיום אנחנו שקטים אפילו אם בזק לא יעבוד, מקורות לא יעבדו וכו'.
רפי פלד: אנחנו מבחינה זו ערוכים לחלוטין.
אליעזר גולדברג: ערוכים לחלוטין כבר היום?
רפי פלד: כן.
רפי פלד: יש לנו ליטושים אחרונים.
אליעזר גולדברג: ביוני עוד היו בעיות שלא נפתרו.
רפי פלד: אני במחלוקת איתכם למה אני קורה בעיות.
רפי פלד: כאשר אני צריך לעבור 100 מיליון שורות קוד וספק זה או אחר לא נתן לי תשובה ואני יודע שהוא לא נתן לי תשובה ואני יודע מתי הוא יתן לי תשובה ויש לי מעקב עד הפרט האחרון.
רפי פלד: .
אליעזר גולדברג: לא על זה מדובר.
אליעזר גולדברג: כאשר אני מדבר על כך שביוני עוד לא הייתם מוכנים, את זה קראתי מתוך הדוח שלכם.
רפי פלד: מיוני עבר זמן.
רפי פלד: התחנות שלי, פרט לאחת, כולן עובדות 2000 מזה זמן.
אליעזר גולדברג: אם כך התקדמתם מאז.
רפי פלד: בוודאי שהתקדמנו.
אליעזר גולדברג: המצב היה כפי שהוא בדוח.
אליעזר גולדברג: הדוח משקף את המציאות.
אליעזר גולדברג: יש טענה שהדוח החמיר עם חברת החשמל.
אליעזר גולדברג: האם הדברים שאני קורא אותם בדוח שלכם ביוני אכן תוקנו?
רפי פלד: לא היתה לנו שום בעיה קריטית ביוני.
רפי פלד: כבר הרבה לפני יוני היינו במסלול בטוח שמוביל לאן שאני תיארתי פה.
רפי פלד: אנחנו החלטנו שאנחנו צריכים לסיים עם כל הספקים עד אוקטובר 1998.
רפי פלד: אנחנו החלטנו, אבל הם לא החליטו.
רפי פלד: אנחנו יצאנו גם מהנחת יסוד שאם ספק לא יתן לנו תשובה, אפילו אם הוא ספק חיוני, אנחנו צריכים לבנות תשובה חלופית.
רפי פלד: בנינו לוחות זמנים לפי מאפיין, חומרה וסיבוך של כל ספק וספק מתי אנחנו צריכים לבנות פתרון חלופי.
רפי פלד: היה לנו ספק אחד שהוא ספק חדרי פיקוד לתחנות כוח.
רפי פלד: יש לנו 6 חדרי פיקוד שלו, שהוא נתן לנו תשובה במקום באוקטובר בפברואר.
רפי פלד: אבל כיוון שהייתי אצלו במפעל וכיוון שהייתי איתו בקשר וכיוון שבנינו ביחד את התשובה, הייתי שקט שגם אם אני מקבל את התשובה בפברואר, 6 חדרי פיקוד האלה יהיו תואמי 2000.
רפי פלד: אם לא הייתי מתחיל לפני 3 שנים ולא אני זה שהייתי הראשון שהייתי אצל הספק הזה, אז לספק הזה יש עוד 14 אלף חדרי פיקוד בעולם ואצלי לא היה קורה כלום.
רפי פלד: אני מניח שלא מעט חדרי פיקוד שלו לא יעבדו, אבל שלי יעבדו.
רפי פלד: היה ספק אחד גדול שאמר לי אין בעיה, ובדקתי והיתה בעיה של 2000 מ"ג אצלי, ואני בניתי את התשובה.
רפי פלד: היום את התשובה שלי אפשר למכור בעולם.
רפי פלד: אני בניתי על זה שאני חייב לתת תשובות לכל ספק ולכל תרחיש.
רפי פלד: העבודה שלי מול הצורך לקבל תשובות מגופים חיצוניים הביאה אותי בעצם למקורות, לוז"ן, לתש"ן ולבזק, ובעצם ייסדנו בפברואר 1998 באופן וולנטרי פורום תשתיות שבא להבטיח את יחסי הגומלין.
מיכאל איתן: בשיתוף פעולה עם היחידה של משרד ראש הממשלה.
רפי פלד: לא, זה הוקם באופן עצמאי, ויותר מאוחר כאשר משרד ראש הממשלה התארגן, אז הוא ביקש ממני להפוך את הפורום הוולונטרי לפורום מחייב, ומאז מרס זה עובד כפורום מחייב, שלאחרונה גם הוגברה הפעילות שלו.
רפי פלד: הייתי רוצה לומר פה כאחראי על פורום התשתיות שהתחושה שלי טובה מכל חברות התשתית שנמצאות בפורום.
רפי פלד: אני אומר במידה רבה של ודאות שיהיה מים, שיהיה חשמל, שיהיה דלק, שיהיה זיקוק, תהיה תחבורה ורשות שדות התעופה תעבוד.
ענת מאור: האם נוכל לקבל את הרשימה של כל החברות שנמצאות בפורום, ומי חסר להערכתך?
רפי פלד: תקבלו את הרשימה.
רפי פלד: חשוב מאוד לשמוע את מה שאני אומר, כיוון שאפשר להעביר לציבור תחושה שמערכות התשתית יעבדו.
רפי פלד: בפורום הזה נמצאת גם המשטרה, נמצאת גם מל"ח, גם הבנקים כנלווים וגם הצבא באופן חלקי.
רפי פלד: התחושה שלי מהמשטרה, ממל"ח, מהבנקים היא בסדר גמור.
רפי פלד: כאשר אני מדבר על תרחישי כשל, אני בונה את תרחישי הכשל של חברת חשמל.
רפי פלד: אנחנו בונים תרחישי כשל מערכתיים, זאת אומרת אני מול מקורות, מקורות מול בזק.
רפי פלד: יש לנו צוות של פורום התשתיות שמוביל אותו ראש מל"ח, שנותן תשובות וגם עושה תרגיל ב29- לחודש של תרחישי כשל הדדיים בין גופי התשתית כדי להבטיח שביניהם הם יעבדו.
רפי פלד: צוותים נוספים שלנו זה צוות הסברה שדובר עליו במשרד ראש הממשלה, שהתחלנו אותו כצוות הסברה של התשתיות ומרחיבים לפחות את התפיסה של מדיניות על של ההסברה שנגזרת מפה, וצוות משל"ט.
רפי פלד: החלטנו שבמשטרת ישראל יוקם חמ"ל או משל"ט לאומי שהמשטרה תנהל אותו.
רפי פלד: בחמ"ל הזה ישבו נציגי כל גופי התשתית, וזה יבטיח שיהיו קציני קישור הדדים בין גופי התשתית למשטרה, בין גופי התשתית לבין עצמם.
רפי פלד: יש שם מערכת תקשורת בלתי תלויה, כדי להבטיח שגם אם יהיו כשלים בתקשורת שם כן תהיה תקשורת.
רפי פלד: יהיה לזה קישור למשרד ראש הממשלה, לאיזה שהוא פורום החלטה לאומית.
רפי פלד: זאת אומרת שאם יש אסון - אני לא חושב שיהיה אסון - צריך לשבת מול מישהו שיחליט, כי אני מחליט על החשמל, המשטרה נותנת תשובות לאירועי רחוב.
רפי פלד: אם קורה משהו אסטרטגי ברמה הלאומית, שצריך להרגיע את הציבור, שצריך לתת הודעות לציבור, שצריך לקבל החלטות אסטרטגיות, אז שיהיה איזה שהוא פורום ברמה של מועצה לביטחון לאומי שיקבל את ההחלטות האלה ולא הגורמים שעובדים בשטח.
רפי פלד: אנחנו בשלב של תרגילים.
רפי פלד: כל החברות פחות או יותר עושות תרגילים.
רפי פלד: אנחנו ב26- עושים תרגיל גדול של חברת החשמל.
רפי פלד: מל"ח עושה ב29-.
רפי פלד: יש לנו טבלת אירועים צפויים של פורום התשתיות.
רפי פלד: אנחנו משתתפים האחד בתרגילים של השני כדי להבטיח את השילוב.
רפי פלד: אנחנו בשלב של הכנת פקודת מצב לליל האירוע.
רפי פלד: בליל האירוע תהיה היערכות כמו היערכות צבאית.
רפי פלד: אם ניקח את חברת החשמל, אז תהיה עבודה שכל מי שצריך להיות יהיה.
רפי פלד: תהיה פקודת מבצע שמגדירה כל מנהל איפה נמצא, איפה מרכז השליטה המרכזי, איפה מרכזי השליטה המשניים, ותהיה תשובה לאיש שעובד ליד המכונה הבודדת או ליד הצ'יפ איך הוא מגיב, איזה MANUEL הוא יכול להפעיל או איזה פתרון לתרחיש כשל יש.
רפי פלד: בשביל תרחישי הכשל, מתרחיש לאומי רחב של פחם, דלק או של מים, ועד תרחיש מקומי של צ'יפ בודד שהגיב לא נכון וצריך לבטל אותו, צריך לעקוף אותו, צריך לעשות MANUEL.
רפי פלד: הייתי שמח אם חברי הכנסת יבואו לחברת חשמל לראות את המצגת בעין.
רפי פלד: אני אשמח אם תבואו לפורום התשתיות, כי בהחלט לפורום הזה יש מה להציג, ולדעתי הוא מוכן בצורה ראויה.
רפי פלד: אין 100% בעבודה אנושית.
רפי פלד: אני חושב שעשינו פה הליך שלי לא זכור כמוהו.
רפי פלד: היו לנו פיגורים בדרך, אני חושב שידענו עליהם, עקבנו אחריהם, ואני חושב שהיום אנחנו במבחן התוצאה.
רפי פלד: עוד 138 יום יתברר הכל.
רפי פלד: אני שקט מאוד שהצגתי תמונה מאוד מאוד איכותית.
רפי פלד: הייתי עכשיו בכנס של האו"ם, ואני יכול לומר שרובם יכולים לבוא ללמוד אצלינו.
רפי פלד: אני חושב שהמסר הוא, שהמערכות החיוניות יעבדו.
יובל שטייניץ: לגבי חברת החשמל ההצגה מאוד מרשימה ומאוד משקיטה.
יובל שטייניץ: לגבי מערכות הביוב שהן גם מערכות חיוניות בעיקר בישובים הגדולים - ואמרת שאת הנושא הזה לא בדקתם - רציתי לשאול אותך אם מישהו עוסק בזה בצורה רצינית.
יובל שטייניץ: ציינת את ההתרשמות שלך מ4- גורמים שעמדתם איתם בקשר, אבל שיבחת רק 3 מתוכם, היחיד שהשמטת זה ההתרשמות מהמוכנות של צה"ל.
יובל שטייניץ: האם זה מעיד על ההתרשמות שלך, או שזאת היתה התרשמות מקרית?