GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: הבעיה היא שיש פה שוק מאוד מרוכז ומאוד מפוקח, נעדר דרגות חופש כלכליות.
ענת מאור: אנחנו יכולים לראות את זה בעובדה שרק בזק מייצג פה היום גורם שקובע תעריפים לשימוש באינטרנט בתוך הארץ.
ענת מאור: היו צריכות להיות פה עוד כמה חברות שמעבירות תקשורת באמצעות לוויין,
ענת מאור: באמצעות WIRELESS , באמצעות כבלים, וכל מיני טכנולוגיות אחרות.
ענת מאור: ישראל היתה צריכה להיות מהמובילות בהן.
ענת מאור: יש פה חברות שהן בצמרת העולמית של פיתוח טכנולוגיות כאלה.
ענת מאור: הן משווקות אותן בעולם הגדול, ובישראל, מסיבות רגולטוריות של משרד התקשורת בעיקר, והחלטות שהתקבלו לפני שנים רבות – יש בעיה אמיתית וקשה של פיגור טכנולוגי, הנזק שנגרם לציבור הוא גדול מאוד.
ענת מאור: הציבור ששובת ביום שישי הקרוב הוא ציבור שנאלץ לשלם להערכתי כ-100 מיליון דולר בשעות עבודה מבוזבז ותעריפים גבוהים.
ענת מאור: יתר הציבור, שלא נכנס לעניין הזה, העלות שלו גדולה לאין ערוך, וזו צריכה להיות נקודת הדגש העיקרית.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: מכיוון שאני מכיר את הצורה בה מציגים את הנתונים, אמרתי לעצמי שאביא את החשבונות שלי האישיים מהבית.
ענת מאור: יש אצלי שני קווי טלפון.
ענת מאור: בנוסף לזה, יש קווים שבהם יש רק פעילות של אינטרנט.
ענת מאור: אני גולש לא רק מהבית, אקרא מתוך החשבונות: פברואר-מרץ: 373 שקלים.
ענת מאור: אפריל-מאי: 519 שקלים.
ענת מאור: יוני-יולי: 421 שקלים, אוגוסט-ספטמבר: 477 שקלים.
ענת מאור: פברואר-מרץ: 381 שקלים, אפריל-מאי: 423 שקלים.
ענת מאור: כלומר – בסביבות 400 שקל לחודש— דני רוזן: זה כולל ISDN – מ"מ היו"ר מיכאל איתן: מה שאני אומר הוא שאם אדם צריך לשלם 200 שקל לחודש עבור גלישה באינטרנט, ואני מדבר עתה רק על מחירי הטלפון, עבור פעימות המונה, ומלבד זאת עליו לשלם גם לספק האינטרנט – כמה משפחות בישראל יכולות לשלם 300 שקל לחודש עבור הענין הזה?
ענת מאור: האם אתם לא מבינים שאתם יוצרים מחירים פרוהיביטיביים, שמונעים כניסה של אנשים לאינטרנט, בעיקר של כאלה שאין להם אפשרות כלכלית?
ענת מאור: החסימה הזו יוצרת מצב ששמונה עשירונים במדינת ישראל לא יכולים להרשות לעצמם להיכנס לטכנולוגיה חדשה, ויוצרים פער דיגיטלי.
ענת מאור: הפער הזה הוא לא רק בעיה של צדק חברתי, הוא גם בעיה של משאבי המדינה הזו.
ענת מאור: מי שהיום חוסם כניסה של נוער ושל משפחות לאינטרנט, פוגע בתשתית חיונית להצלחת המדינה בעתיד.
ענת מאור: צריך לבדוק איך אפשר לעשות הפרדה בין אותם 3 אחוז שאתה אומר, שמשתמשים בטלפון לצורך האינטרנט, ל-97 אחוזים, שאנחנו אפילו לא דנים בהם כרגע, כי אנו לא דנים כרגע במדינות הטלפוניה.
ענת מאור: אנחנו שואלים מדוע אי אפשר למצוא שיטה שגלישה באינטרנט תהיה חופשית, ותעלה פעימת מונה אחת, כמו שהיה לפני שהתחיל עידן האינטרנט.
ענת מאור: מה כואב לנו, לאלה שיודעים מה עומד מאחורי הדברים?
ענת מאור: שהיתה, לפי מדיניות בזק פעימת מונה אחת לשיחה בכל הלילה.
ענת מאור: ברגע שבזק ראה שיש עידן אינטרנט ושבניגוד לשיחת טלפון ממוצעת בת 5 –10 דקות, יש גלישה של זמן ממושך יותר.
ענת מאור: יכול להיות שבגלל המחירים הגלישה קצרה יותר.
ענת מאור: כאשר ראו בהנהלת בזק שיש פה ציבור ששימוש של יותר מחמש דקות הוא חיוני עבורו, הם שינו את שיטת הפעימות בלילה.
ענת מאור: זו התחכמות בלילה.
ענת מאור: מה פתאום שינו את השיטה הזו?
ענת מאור: השינוי היה מכוון לציבור אחד – גולשי האינטרנט.
ענת מאור: תעריף של 60 אגורות לשעה, שאתם מציעים היום, מראה שאנשי בזק חיים בעולם של משכורות בזק.
ענת מאור: יש דוח של ועדת גרונאו.
ענת מאור: הדוח אומר שעל שיחות מקומיות בזק גבתה מעבר למה שהיה מותר לה.
ענת מאור: דני רוזן: לא מעבר למה שהיה מותר.
ענת מאור: הרצל עוזר: אתה מצטט רק מה— מ"מ היו"ר מיכאל איתן: אני מצטט מה שאני רוצה.
ענת מאור: אתה צריך להשיב למה שאני מצטט, לא למה שנוח לך.
ענת מאור: מדובר שם על כך שכתוצאה ממדיניות המחירים הזו הצטברו בבזק סכומים שהציבור לא היה צריך לשלם אותם, בעצם.
ענת מאור: אני רואה יפה מאוד את המאמצים האדירים שמשרד התקשורת עושה, כדי להגן על המונופול של בזק.
ענת מאור: היתה לי שיחה עם דני רוזן סמוך לכניסתו לתפקידו.
ענת מאור: דיברנו על נושא ספקי האינטרנט.
ענת מאור: הוא הסביר לי שבגלל המיקום הגיאוגרפי של ישראל ושל ארצות הברית, אין ברירה, וצריך לשלם 20 אלף דולר לכל מגה ביט של תקשורת פר שניה, שמקבלים מארצות הברית.
ענת מאור: באה תוכנית חדשה, שאנחנו העברנו אותה, של אינטרנט 2, ואנחנו רוכשים היום, באמצעים אחרים, 155 מגה, ומשלמים בערך 2,300 דולר, לא 20 אלף דולר.
ענת מאור: היה עוד גורם שהתחיל לחפש, נתן חופש למחשבה ולא נכנס לתפקידים, זו הסיבה לכך.
ענת מאור: דני רוזן: ה-423 שקלים שאתה אומר, 186.
ענת מאור: 15 מתוכם זה ל-ISDN .
ענת מאור: מה לוקחים ממך?
ענת מאור: 200 שקל בערך.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: סליחה, למי מיועדים ה-186.15 שקלים?
ענת מאור: – לבזק.
ענת מאור: הם לוקחים.
ענת מאור: כתוב לי כאן K 64 , אך אני לא מקבל את אותה המהירות שמקבל צרכן אמריקאי.
ענת מאור: למה לא עושים בדיקות איכות של ה-64K שהם מוכרים?
ענת מאור: שלא לדבר על העלאת ה-FRAME RELAY , של העלאת מחירים בעשרות אחוזים.
ענת מאור: הרצל עוזר: אתה יודע למה אתה לא גולש ב-64?
ענת מאור: קל להאשים את "בזק" בכל דבר.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: אני פניתי אל דני רוזן בענין הזה.
ענת מאור: אני רוצה שתדעו שהעידן הזה, שבו איפשר היה לזרוק נתונים ומספרים – נגמר.
ענת מאור: אני רוצה לומר כך: זו לא בעיה שלי.
ענת מאור: אני מוכן לשלם עוד סכום כפול, בתנאי שתוזילו את המחירים.
ענת מאור: המטרה היא שבשכונות ובעיירות הפיתוח, אנשים שאנו עוצרים את ההתקדמות שלהם, יוכלו להיכנס לענין הזה.
ענת מאור: גם אתם תרוויחו יותר, בסופו של דבר.
ענת מאור: למשרד התקשורת אני אומר שיש צורך לשכנע את "בזק" ללכת לבתי הספר, למתנ"סים, ולמצוא מכניזם שאותם אנשים יוכלו להתחבר ללא עלויות ג בוהות.
ענת מאור: צריך לחשוב על האוכלוסיה שלא יכולה לשלם בכל חודש מאות שקלים לספקי האינטרנט.
ענת מאור: כאשר הילדים באים למתנ"ס הם יוכלו לגלוש משם.
ענת מאור: משקיעים בציוד, והכניסו מחשבים, ואין תקציבים להפעיל את הענין.
ענת מאור: למה זה צריך להיות?
ענת מאור: למה ארצות הבריות מסבסדת בצורה מסיבית את הקשר לאינטרנט של מוסדות ציבור שנמצאים במקומות מרוחקים, היכן שמתגוררות שכבות נמוכות?
ענת מאור: למה הם מודעים לענין הזה?
ענת מאור: למה שם יש דאגה שעוד ועוד אוכלוסיות יצטרפו, ואצלנו הלב גס בענין הזה?
ענת מאור: אלי בירן: אבל למה אתה שואל אותנו?
ענת מאור: זה דבר נתון.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: זה מזכיר לי ביטוי: על ראש של מישהו בוער משהו.
ענת מאור: לא אמרתי שהכל זה בזק.
ענת מאור: אלי בירן: יש חשבון ממוצע של כל תושבי מדינת ישראל.
ענת מאור: זה לא רציני כאשר אתה בא עם חשבון הטלפון הפרטי שלך.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: עם כל הכבוד, אני לא מצפה ממך לקבל הערכות לגבי מה רציני ומה לא רציני.
ענת מאור: אני מוכן לקבל תשובה לשאלה כמה אנשים במדינת ישראל, לדעתך, יכולים לשלם את הסכומים האלה, רק לנושא האינטרנט?
ענת מאור: דורון שיקמוני: איגוד האינטרנט הגיש למשרד התקשורת לפני שבוע נייר עמדה שמתייחס לשינוי שיטת החיוב.
ענת מאור: אני רוצה לנגוע בכמה מהנקודות שנגענו בהם.
ענת מאור: לפני כן אני רוצה לברך את בזק על כך שיצאה בהצעה חדשה, ייתכן שבהשפעת הלחץ הציבורי.
ענת מאור: זה דבר טוב.
ענת מאור: נקודה אחת שאנחנו רואים בחיוב לגבי השינוי הזה – הזזת השעה בה מתחיל התעריף המוזל.
ענת מאור: כאן מתחיל התעריף המוזל בשעה 6, ואם זה נכון, יש בכך השפעה חיובית לגבי שכבות גיל מסויימות.
ענת מאור: הצענו למשרד התקשורת ובזק הצעה, להנהיג תעריף שאיננו תעריף ליניארי.
ענת מאור: כל התעריפים פה הם תעריפים לינאריים.
ענת מאור: לדעתנו התעריף יכול להיות לא ליניארי, הווה אומר – ככל שהשיחה מתארכת המחיר ליחידת זמן הוא במתאם הפוך אליה.
ענת מאור: הדבר הזה נתפס על ידי מנהלי משרד התקשורת כהנחת כמות, והנחת כמות נתפסת כסבסוד צולב ולא נוטים לקבל את זה.
ענת מאור: דעתנו שונה.
ענת מאור: אני חושב שתעריף לא ליניארי יכול מאד לסייע, והוא גם כלכלי במידה רבה.
ענת מאור: שיטה קיצונית לתעריף ליניארי היא לתת תעריף שטוח לחלוטין.
ענת מאור: נדמה לנו שבישראל קשה לתת תעריף כזה, בגלל סיבות ידועות.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: אני לא יודע – מה הן הסיבות האלה?
ענת מאור: דורון שיקמוני: הסיבה היא שיש נטייה להשאיר את הטלפון פתוח, אם יש תעריף שטוח לחלוטין.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: למי מפריעה למפעיל.
ענת מאור: הרצל עוזר: בקליפורניה – וזה בדוק, אפשר לראות את זה, כאשר אנשים רוצים להתקשר בשעות הגלישה של האינטרנט, מרימים את הטלפון ולא מקבלים צליל חיוג – הם מחכים.
ענת מאור: הכיוון של ה- FRIENDS AND FAMILY הוא בכיוון של ה=FLAT RATE , רק לא עד הסוף.
ענת מאור: דורון שיקמוני: לא.
ענת מאור: הכיוון של FRIENDS AND FAMILY מדבר על תעריף ליניאר, ואני מדבר על תעריף שאיננו ליניארי.
ענת מאור: אני אומר FLAT RATE זה המקרה הקיצוני, וייתכן שקשה להחיל אותו בארץ.
ענת מאור: נקודה נוספת שאני מבקש להעלות, שלא כל כך מועלית פה – אני מבקש להעלות את חומרת ההעלאות האחרונות, שנאמר שהן תוצאה של דוח גרונאו – בחיבורים הקבועים לאינטרנט.
ענת מאור: אני חושב שהדבר הזה משפיע לפחות באותה מידה.
ענת מאור: עלות של קווי FRAME RELAY בסקלה הנמוכה עד האמצעית עלו ביותר מ-50 אחוז, כך גם קווי סיפרהנט.
ענת מאור: הדבר הזה הוא מאז בעייתי למתנ"סים, לבתי ספר, לכל מיני ארגונים ואותם מקומות שבהם יש חדירה חלשה ואנו רוצים להגביר אותה.
ענת מאור: גם חיוברים קבורים יוצרים בעיה, וההעלאה המסיבית הזו שהיתה יוצרת בעיה מאז גדולה.
ענת מאור: אני מכיר את זה טוב מהשטח.
ענת מאור: זה יוצר בעיה עצומה, ואני חושב ששווה להתייחס גם לנשוא הזה בוועדה הזו.
ענת מאור: דבר אחרון – אנחנו קוראים למשרד התקשורת לזרז את ההכנסה של טכנולוגיות נוספות לתחום.
ענת מאור: אני לא יודע אם זה משחק לידיים של בזק או לא, אך זה לא ממש משנהף ADSL - CABEL WIRELESS כל אלה נמצאים עדיין בשלבים שמוגדרים כניסויים.
ענת מאור: אני חושב שבאמת הגיע הזמן שמשתמש האינטרנט, אם הביתי ואם המוסדי, יהיה מסוגל לגעת בטכנולוגיות כאלה, שחלקן יוצאות מישראל, כפי שנמצא כאן כבר.
מיכאל איתן: לפני שנתיים הייתי ב-ECI וראיתי כבר את המודלים מוכנים, והם אמרו שהם רק צריכים לשלוח את זה לניסוי.
מיכאל איתן: אני לא יודע מה קרה עד היום עם זה.
מיכאל איתן: הרצל עוזר: אתם מדברים על שינוי מחיר, שלא ידוע מתי הוא יהיה.
מיכאל איתן: אולי הוא יהיה בפברואר— מ"מ היו"ר מיכאל איתן: אנחנו מדברים על השינוי שבזק בזמנו הנהיגה, שבמקום שתהיה כל הלילה פעימת מונה אחת, לכל אורך של שיחה, אנחנו צריכים לשלם לפי פעימות מונה.
מיכאל איתן: על השינוי הזה אנחנו מדברים.
מיכאל איתן: הרצל עוזר: אני הוזמנתי לישיבה שהטריגר שלה זה השינוי הצפוי.
מיכאל איתן: השינוי הזה יהיה אולי בפברואר.
מיכאל איתן: לפני שבוע התחיל ניסוי.
מיכאל איתן: אם הכל ילך כמו שצריך, באוקטובר יתחיל שירות ארצי ב-FLAT RATE ללא קשר לפעימות מונה.
מיכאל איתן: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: הנושא הזה הוא נושא שכולנו מעורבים בו, וכולנו מתעניינים בו.
מיכאל איתן: אנחנו מבלים ימים כלילות, וכל אחד מביא את החידושים והטכנולוגיות, לא רק מתוך העמדה שלו בוויכוח, אלא גם מתוך התעניינות ומעורבות.
מיכאל איתן: אני רוצה לתחום את העניין: אנחנו לא מדברים על מחירי בזק הכלליים, ולא על ADSN ולא על טיכנולוגיות חדשות.
מיכאל איתן: אנחנו מדברים על הגולש שיושב בבית, והבן של השכן לא יכול לגלוש, כי לאביו אין את האפשרות לממן את הענין.
מיכאל איתן: האם אפשר או אי אפשר להביא לכך שעוד ועוד ציבורים ייכנסו לעולם האינטרנט כגולשים?
מיכאל איתן: שמעון גבאי: אני רוצה לומר כגולש, שאנו מדברים כאן על המחירים ולא על איכות הקו.
מיכאל איתן: שאלה אחרת שרציתי להפנות לנציג בזק היא: למה אני, כגולש, צריך להתקשר פעמיי או שלוש פעמים לספק עד שיש לי את החיבור?
מיכאל איתן: כל נסיון כזה גם עולה לי כסף.
מיכאל איתן: דני רוזן: אולי זה בגלל הספק?
מיכאל איתן: שמעון גבאי: אני לא חושב כך, כי לספק יש אינטרס- - הרצל עוזר: גם לנו יש אינטרס.
מיכאל איתן: מריוס זכריה: אני רוצה להצטרף לדובר הקודם, ולברך את בזק, על כך שהם מצהירים שהאינטרנט הוא חשוב, ועל כך שהם יוצאים בתוכנית שאמורה לעזור לגולשי אינטרנט.
מיכאל איתן: אני רק חושב שצריך לבדוק את התוכנית לגופו של ענין, ועל כך אדבר.
מיכאל איתן: בתור נציג הגולשים אני רוצה לומר שהשביתה לא גורמת לנו שמחה.
מיכאל איתן: אנחנו לא באים להיאבק.
מיכאל איתן: המטרה היא לאפשר לאנשים לגלוש.
מיכאל איתן: היה איזשהו פרסום של בזק, שעליו אני לא מברך, שבו נאמר שמאחורי הגלישה עומדים כביכול גופים אינטרסנטיים.
מיכאל איתן: אני לא יודע מי הם, ואשמח לשמוע מכם פרטים.
מיכאל איתן: הדברים הכלליים כבר נאמרו, על כך שזה נושא לאומי וחברתי, ולא אחזור על כך.
מיכאל איתן: דבר ראשון שאני מתנגד לו בהצגת הדברים של בזק הוא ההשוואה לאירופה.
מיכאל איתן: כל מי שעוסק בתחום האינטרנט יודע מה המצב באירופה.
מיכאל איתן: הוא עומד עשר שנים לפחות בפיגור לעומת ארצות הברית והעולם.
מיכאל איתן: להשוות את ישראל לסף כל כך נמוך וכל כך גרוע זה פשוט חבל.
מיכאל איתן: זה אומנם נראה טוב בטבלת ההשוואות, הפערים הם אכן גדולים, אך לא לשם אנחנו צריכים להגיע.
מיכאל איתן: אנחנו מתחרים בהייטק של ארצות הברית, לא בהייטק של אירופה.
מיכאל איתן: נושא שני ומרכזי בעיניי הוא נושא שעות הגלישה.
מיכאל איתן: בעיניי, השעות החשובות ביותר הן מ-8 בבוקר, עד 6 או 8 בערב.
מיכאל איתן: נכון שיש נתונים סטטיסטיים, ואני רוצה לבדוק את משמעותם.
מיכאל איתן: קודם כל, אני לא רוצה שהילדים שלי יגלשו בין השעות 10 בערב ל-2 בלילה.
מיכאל איתן: הם צריכים ללכת לבית הספר בבוקר.
מיכאל איתן: יש עוד אוכלוסיה ענקית של משתמשי האינטרנט, והיא האוכלוסיה של המבוגרים והפנסיונרים.
מיכאל איתן: מייד ידובר כאן על הצרכים שלה.
מיכאל איתן: נכון, הרבה אנשים גולשים מהשעה 6 בערב.
מיכאל איתן: אלה, אולי, אנשים שעובדים, באים הביתה וגולשים.
מיכאל איתן: אני מדבר על נוער שנמצא בבית, ורוצה לגלוש אחר הצוהריים.
מיכאל איתן: דברים נעשים ביום.
מיכאל איתן: התעריף שאתם מדברים עליו הוא 9 אגורות לדקה, בשעות היום.
מיכאל איתן: זה שונה מאז מאגורה אחת לדקה.
מיכאל איתן: אני בהחלט חושב שניתן ללכת במסלול של מתן הנחות גם בשעות היום למספרים הספציפיים של ספקי האינטרנט.
מיכאל איתן: רשימת מספרי הטלפון האלה אינה גדולה.
מיכאל איתן: אתם נכנסים לפרוייקט חיוב חדש, שאני מברך אתכם עליו.
מיכאל איתן: המספרים האלה יכולים לקבל חיוב אחר, גם בשעות היום.
מיכאל איתן: דבר נוסף, אני חושב שהורדת המחירים באינטרנט אינה לדעתכם.
מיכאל איתן: בסך הכל, התחרות בשוק התקשורת מוכיחה שכולם מוזילים מחירים וכולם מרוויחים.
מיכאל איתן: ההכנסות גדלות.
מיכאל איתן: תוזילו יותר, אנשים יגלשו יותר, ותוכלו להתרחב.
שמואל גינצברג: יש לזכור שבזק היא חברה ממשלתית.
שמואל גינצברג: התעריפים שלה, כפי שהוצגו כאן על ידי הרצל עוזר, הועברו לאישור משרד התקשורת ולאישור הכנסת.
שמואל גינצברג: יש מחדל ממשלתי ומחדל של הכנסת באי טיפול בנושא, ואני מברך על כך שהישיבה הזו מתקיימת.
שמואל גינצברג: אם היום קראנו בעתון ש"ערוצי זהב" מבקשים אישור לספק שירותי אינטרנט דרך הכבלים, הרי שזה יעזור לכולם.
שמואל גינצברג: הם שבויים בלחץ צולב בהסדר של תוכן, ולכן מעכבים להם את האישור מזה שנה.
שמואל גינצברג: הם אינם יכולים להיכנס לשוק.
שמואל גינצברג: הטענות צריכות להישמע כלפי משרד התקשורת, שנכשל בפתיחת השוק ובמתן רשיונות.
שמואל גינצברג: בארצות הברית, 20
שמואל גינצברג: למיליון בתי אב מחוברים לאינטרנט דרך הטלוויזיה בכבלים.
שמואל גינצברג: זה נתון שהתפרסם ב "הארץ".
שמואל גינצברג: במקומות אחרים, וזה ידוע לי כי גלשתי בעצמי בסן דייגו, המהירות היא פנטסטית, המחירים הם 0 4 דולר לחודש, מחיר קבוע.
שמואל גינצברג: הרצל עוזר מתגונן באשר למחירים.
שמואל גינצברג: זו בעיה שלו.
שמואל גינצברג: הוא צריך לבדוק את הענין, והכנסת צריכה לעזור לו, כי היא המחוקקת והוא המשרד הממשלתי.
שמואל גינצברג: המשרד הממשלתי, מסיבות שאינן ברורות לנו, לא משחרר את המונופול.
שמואל גינצברג: המחדל פה הוא מחדל ממשלתי, שמתעקש להחזיק בכוח הרגולטורי.
סוניה בקר: אני אייצג את הציבור של הגימלאים והאנשים המבוגרים.
סוניה בקר: אני מניחה שלא רבים מכם שואלים עד כמה פנסיונרים הם צרכנים של האינטרנט.
סוניה בקר: ידוע שאנשים מבוגרים מהססים אפילו להפעיל כפתור של מזגן.
סוניה בקר: ובכן, הדברים משתנים.
סוניה בקר: יכול להיות שמי שמחזיק בדעה הזו עדיין דוגל בדעות ישנות, שראו באנשים מבוגרים אנשים שאינם חשובים, אנשים חסרי משמעות, ללא משקל וללא שייכות.
סוניה בקר: רבים היו באים ומשתמשים בשמחה באינטרנט.
סוניה בקר: הם מפלח האוכלוסייה שמנעו מהם להגיע אל הכלי הזה בגלל כל המשוכות ששמענו עליהם קודם.
סוניה בקר: הנגישות של אנשים כאלה לאינטרנט היתה משנה הרבה באיכות החיים שלהם.
סוניה בקר: גמלאות וזקנה קשורים לאובדנים.
סוניה בקר: אנשים שפורשים מהעבודה חווים אובדנים בכך שהם נפרדים מעיסוק שהם אוהבים.
סוניה בקר: אנשים שהם מכירים, ומידע.
סוניה בקר: ניתוק מידע, ממידע, מאינפורמציה מהווה לרבים מהם מכה קשה ביותר.
סוניה בקר: המכה הזו באה לידי ביטוי בכל מיני התנהגויות כמו תחושה של חוסר ממשות, חוסר שייכות.
סוניה בקר: אינטרנט יכול להיות מהפכה לכל הציבור, ולציבור הגמלאים הוא יכול להוות מנוף ליציאה מחושך, ממש.
סוניה בקר: הנקודה מתקשרת גם למחירים.
סוניה בקר: האוכלוסיה הזו לא תשב בלילה על המחשב.
סוניה בקר: הם יכולים להשתמש במחשב במשך היום.
סוניה בקר: עבורם המחיר, שהוא פי שש מהמחיר שמוצע בתעריף הזול בשעות שהן הנחה – פירושו שהם לחלוטין מחוץ לגדר.
סוניה בקר: זו אפליה ברורה מאוד, וסגירת דלת בפני אוכלוסיה מאוד חשובה ומאוד גדולה.
סוניה בקר: אלי הכהן: אני מבקש להמשיך את הנקודה שהעלתה הדוברת הקודמת, לגבי הענין של מחירי יום ומחירי לילה.
סוניה בקר: מהשעה שש בערב – אין לנו ויכוח.
סוניה בקר: מה קורה משעה שמונה בבוקר ועד שש בערב?
סוניה בקר: הרי כל עם ישראל עובד או לומד בשעות האלה.
סוניה בקר: אתם רוצים לגבות 9 אגורות לדקה.
סוניה בקר: 9 כפול חמש זה ארבעים וחמש.
סוניה בקר: היום התעריף הוא עשרים וארבע, קרי, התעריף המוצע הוא כמעט פי שתיים.
סוניה בקר: זה תעריף שערורייתי.
סוניה בקר: השאלה היא – למה לא היתה התייחסות בדבריו של הרצל עוזר לתעריף של שעות היום?
סוניה בקר: הרי כל הפעילות נעשית במהלך היום.
סוניה בקר: אלי בירן: לגבי הנתון – כמה זה חמש ואפסילון?
סוניה בקר: זה דבר שצריך להגיד אותו פעם אחת.
אלי הכהן: מה שרציתי להגיד הוא שההצעה החדשה שלכם מעלה את המחיר בשעות היום בצורה שערורייתית.
אלי הכהן: הוזכר כאן דוח גרונאו.
אלי הכהן: הדוח קבע בצורה נחרצת בהמלצות שלו, על הנחה של 33 אחוז, בזק הורידו בפועל 21 אחוז.
אלי הכהן: זה מה שקיים היום.
אלי הכהן: השאלה היא – למה?
אלי הכהן: המלצת דוח גרונאו לא יושמה, בעצם.
אלי הכהן: אומר הרצל עוזר שהתעריפים האלה יחולו כנראה מפברואר 2000 .
אלי הכהן: השאלה היא מה קורה עד אז.
אלי הכהן: מדוע שבזק לא יתן פתרון מיידי לגולשי האינטרנט, חבר הכנסת מיכאל איתן אמר נכון שפעם, מהשעה 10 בלילה, ועד שמונה בבוקר, היתה פעימת מונה אחת.
אלי הכהן: עכשיו, פעימת המונה היא כל חצי שעה.
אלי הכהן: למה זה כך?
אלי הכהן: בדיוק בגלל הענין של גלישה באינטרנט.
אלי הכהן: למה לא תבואו היום לקראת הגולשים?
אלי הכהן: לגבי השביתה ביום שישי הקרוב.
אלי הכהן: .
אלי הכהן: אני חושב שהלחץ הציבורי עשה את שלו.
אלי הכהן: הפתרונות שמעלים כאן הם צעדים לקראת משהו.
אלי הכהן: יש על מה לדבר.
מיכאל איתן: מה עשה הלחץ הציבורי?
מיכאל איתן: מרים זכריה: קודם כל – אנחנו יושבים כאן בישיבה הזו.
מיכאל איתן: זה דבר אחד.
אלי הכהן: יש היום איזושהי טלטלה בבזק.
אלי הכהן: עובדה – חשבו על שלוש הצעות חלופיות, חשבו על מבצע של 50 אחוז לגולשים.
אלי הכהן: שמואל גינצברג: זה לא חדש.
אלי הכהן: אלי הכהן: זה לא היה לפני שעלה נושא השביתה.
אלי הכהן: אני מציע לשקול את הענין כרגע, לאור הנתונים שמעלים פה בישיבה.
אלי הכהן: אם אכן התיערוף הזה עומד להיכנס לתוקף בפברואר 2000, יכול להיות שיש מקום לדחות את השביתה בשלב הזה, ולהקים קבוצה, שמקובלת מאוד באינטרנט, ואשר נקראת SIBER WATCH , ולראות לאן פני הדברים.
אלי הכהן: אם אכן הדברים פונים לכיוון של פתרון – טוב ויפה.
אלי הכהן: הלחץ עשה את שלו.
אלי הכהן: אם לא יימצא פתרון – נכריז על שביתה רבתי.
מיכאל איתן: אני מציע שלגבי השביתה, וכל מה שמשתמע ממנה – נקיים דיון נפרד מהדיון הפורמלי של הוועדה.
מיכאל איתן: הוועדה הזו לא יכולה לקחת על עצמה להיות הגורם שמארגן את השביתה, למרות שאתם מבינים היטב מה עמדותיי.
מיכאל איתן: מה שהוועדה יכולה לעשות הוא, שאם תקום קבוצה כזו, היא תנסה לסייע לגשר בין הצדיים, או לתת לקבוצה שרוצה לעקוב את האינפורמציה.
מיכאל איתן: אני חושב שכדאי שתקיימו דיון נפרד על הצעתך, בהמשך.
מיכאל איתן: דני רוזן: אני קודם כל ממליץ לכולנו לא להשתלח בחברת בזק על כל בעיה, אמיתית או מדומה.
מיכאל איתן: אני חושב שאתם עושים עוול לחברת בזק, ומן הראוי שלא נעשה את זה.
מיכאל איתן: אתמול בערב ניסיתי להיכנס לאינטרנט, והייתי צריך לנסות שלוש פעמים עד שהצלחתי.
מיכאל איתן: זה לא באשמת חברת בזק.
מיכאל איתן: כל פעם המודם הקים קשר מצויין, אלא מה?
מיכאל איתן: כנראה היה עומד אצל אותו ספק אינטרנט שלי.
מיכאל איתן: תעריפי בזק נקבעים על ידי שר התקשורת בהסכמת שר האוצר, ואז הם מוגשים לאישור של ועדת הכספים של הכנסת.
מיכאל איתן: מנסיוני, ועדת הכספים רחוקה מלהיות חותמת.
מיכאל איתן: יש הרבה דיונים עד לאישור.
מיכאל איתן: אני רוצה להזכיר דבר נוסף – בזק שייכת רק ב-54 אחוז לממשלה.
מיכאל איתן: היתר הוא בידי אנשים פרטיים.
מיכאל איתן: באפריל 1999 , בתקופת הממשלה הקודמת, הופעלו תעריפים חדשים בבזק היו על כך דיונים ממושכים בוועדת הכספים.
מיכאל איתן: מן המפורסמות הוא שבזק התנגדה ליישום שיטת התעריפים על פי דוח גרונאו.
מיכאל איתן: ולכן אין מקום כרגע להאשים את בזק בתעריפים האלה.
מיכאל איתן: הכתיבו את התעריפים לבזק והיא נלחמה בהם קשות.
מיכאל איתן: התעריפים האלה היו ירידה של 6 אחוז בממוצע בתעריפי בזק.
מיכאל איתן: בפועל היו תעריפים שעלו, והיו כאלה שירדו.
מיכאל איתן: הזכירו פה שעלו תעריפי חיבורי נתונים, עלה התשלום הקבוע לקו טלפון – אגב, לא לשכבות של מעוטי הכנסה.
מיכאל איתן: נמצאה הקורלציה בין הנתונים של הביטוח הלאומי לבין האוכלוסיה שכמעט לא משתמשת בטלפון.
מיכאל איתן: נותנים להם הנחה לקווים בודדים בבתי מגורים, שהשימוש בהם מאוד נמוך.
מיכאל איתן: זה תשלום מופחת, זו לא הנחה.
מיכאל איתן: התשלום הקבוע עלה, תעריפי פעימות המונה ירדו בצורה דרמטית, של 21 אחוז.
מיכאל איתן: דבר נוסף שקרה – ביטלו את התעריף הבינעירוני ג', וכך קירבו את הפריפריה למרכז הארץ.
מיכאל איתן: זה דבר מאוד חשוב.
מיכאל איתן: לגבי הפער 33 אחוז לעומת 21 אחוז שמופיעים בדוח גרונאו – מאז שפורסם הדוח ועד שיושמו התעריפים היתה אינפלציה.
מיכאל איתן: הפער הוא בשל התיקונים בגין האינפלציה.
מיכאל איתן: אני מוכרח לתקן עוול.
מיכאל איתן: אני חושב שתעריפי חברת בזק הם בפירוש בין הזולים בעולם.
מיכאל איתן: נכון שיש ברוב ארצות הברית אזורים בהם נהוג תשלום חודשי קבוע לשיחות מקומיות.
מיכאל איתן: התשלום החודשי הוא כפול מהתשלום הנהוג בבזק.
מיכאל איתן: הפרקטיקה יש מעט שיחות מקומיות, גם שיחות של אינטרנט, כי אין "פופים" בכל אזור חיוג כזה בארצות הברית.
מיכאל איתן: אם כך, בפועל, התשלום למנוי אמריקאי ממוצע הוא גדול מתשלום של מנוי ישראלי, בכל מקרה.
מיכאל איתן: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: מה פתאום?
מיכאל איתן: דני רוזן: אני מדבר על נתונים בדוקים.
מיכאל איתן: אתם יכולים לבדוק אותי.
מיכאל איתן: הרבה מאוד נתונים שמוצגים באתרי האינטרנט של השביתה אינם נכונים.
מיכאל איתן: אפילו מחיר של פעימת מונה אינו נכון שם.
מיכאל איתן: בהמשך לוועדת גרונאו אנחנו מטפלים, יחד עם חברת בזק, בשתי בעיות צרכניות מאוד מהותיות, שהוזכרו בדוח.
מיכאל איתן: אחת מהן היא ענין התעריפים האזוריים, והשנייה – ענין פעימות המונה.
מיכאל איתן: מי שנמצא באזור חיוג 03, ומחייג למנוי אחר ב-03, חושב ששיחתו היא מקומית.
מיכאל איתן: הרבה מאוד מהשיחות האלה הן לא מקומיות, אלא שנקרא "שיחות אזוריות".
מיכאל איתן: מי שמחייג ל"פופ" של "נטויז'ן" בתל אביב מחייג על תעריף אזורי.
מיכאל איתן: אנשים חושבים שה"פופ" שלהם הוא באזור החיוג שלהם, ולא כך הוא.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לבטל את התעריפים האזוריים.
מיכאל איתן: אנחנו חושבים שזה לא צרכני.
מיכאל איתן: צרכן צריך לדעת אם הוא מדבר בשיחה מקומית או לא.
מיכאל איתן: אם משווים שיחה מקומית לשיחה שאינה מקומית זוהי פגיעה צרכנית.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לבטל את החיוב האזורי לטובת הצרכן.
מיכאל איתן: זו בעיה צרכנית גדולה.
מיכאל איתן: העניין השני הוא שאף אחד מהצרכנים אינו מבין את פעימות המונה.
מיכאל איתן: פעימות מונה הן מושג היסטורי.
מיכאל איתן: צריך להסביר את זה.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לעבור לשיטת חיוב לפי זמן, ולא לפי פעימת מונה.
מיכאל איתן: אנשים ישלמו בדיוק על השניות שהם צרכו.
מיכאל איתן: זה פחות רלבנטי לאינטרנט, ויותר למנויים אחרים.
מיכאל איתן: חיוב כזה, הן לפי זמן בשניות, והן ביטול החיוב האזורי, הוא נושא צרכני ראשון במעלה, שיש לו חשיבות צרכנית רבה מאד, לכל האוכלוסייה.
מיכאל איתן: כמובן שאנו מעבדים את הפתרון, יחד עם חברת "בזק".
מיכאל איתן: אנחנו רוצים שאף קבוצת אוכלוסייה לא תפגע.
מיכאל איתן: זה לא מיועד לפגוע באוכלוסייה, אלא מיועד לפתור בעיות צרכניות.
מיכאל איתן: הגדרנו סוגים שונים של משתמשים.
מיכאל איתן: לדוגמה: משתמש קל, שגר בפריפריה, משתמש בינוני שגר בעיר, וכמובן – משתמשי האינטרנט.
מיכאל איתן: הם מאופיינים על ידי שיחות מקומיות ארוכות מאד.
מיכאל איתן: אנחנו מחפשים פתרונות.
מיכאל איתן: בסך הכל ההכנסות של "בזק" לא יעלו ולא ירדו, אך אנחנו גם רוצים שאף קבוצה לא תשלם יותר.
מיכאל איתן: אני מקווה שתאשר את הקביעה שאין שום מניעה טכנולוגית ליצור מצב, ששיחות לאותם מספרים שהם מהווים "פופים" יהיו שיחה מקומית, לכל דבר ועניין, ויחוייבו בפעימת מונה אחת לשעה.
מיכאל איתן: זו לב הבעיה – למה אתם מכניסים את ציבור גולשי האינטרנט לכלל ציבור משתמשי הטלפון?
מיכאל איתן: זה דבר אחר לגמרי.
דני רוזן: מה לעשות?
דני רוזן: הם משתמשים בטלפון.
מיכאל איתן: אנחנו מהווים רק 3 אחוז.
מיכאל איתן: אנחנו לא נשפיע על מדיניות המחירים של "בזק".
מיכאל איתן: זה לא ישנה דבר.
מיכאל איתן: אם אתה רואה באינטרנט מכשיר לאומי, מכשיר חינוכי שיכול לקדם אוכלוסיות, אתה יכול לקבוע דבר פשוט: כל מי שמתקשר בטלפון על מנת להתחבר ל"פופ" לקבל שירותי אינטרנט – השיחה תהיה של פעימת מונה אחת לשעה, לאורך כל היום.
מיכאל איתן: מדוע לא? מה המניעה?
מיכאל איתן: "בזק" לא יוכלו לטעון שום טענה, כי העניין הזה לא יעלה ולא יוריד להם.
מיכאל איתן: אתם תעשו שירות לעם ישראל.
מיכאל איתן: מה הבעיה עם זה?
דני רוזן: אין לי שום בסיס חוקי לתת למספר של "אינטרנט זהב" למשל, שיחות בזול, ולמספרים אחרים לא.
מיכאל איתן: האם יש לך בסיס חוקי לתת ל"אינטל" 600 מיליון דולר להשקיע בקרית גת?
דני רוזן: אני לא חושב שמשרד התקשורת נתן 600 מיליון דולר לגורם כלשהו.
מיכאל איתן: לאני לא מדבר באופן אישי.
מיכאל איתן: במקום שתגיד לי שזה רעיון מצויין ושצריך להכין הצעה ברוח זו לממשלה, יש לך התנגדות פנימית לדבר, והיא לא ברורה לי.
מיכאל איתן: למה אתם מתנגדים?
מיכאל איתן: למה אתם רואים בנו אויבים?
מיכאל איתן: בסך הכל אנחנו רוצים שהמדינה תשקיע בדבר חיוני.
מיכאל איתן: אני בשנת 96 הייתי צריך לגייס את כל כושר השכנוע שלי כדי לשכנע גורם בכיר מאד במשרד התקשורת שהאינטרנט אינו אפיזודה חולפת.
מיכאל איתן: טענו שזו אופנה חולפת.
מיכאל איתן: אני לא יודע מה אני צריך לעשות כדי לשכנע אותך.
מיכאל איתן: אתה צריך להיות שותף שלנו, וזה צריך להיות עניין שלך.
מיכאל איתן: מדוע לא נפנה יחד לממשלה?
מיכאל איתן: יש כאן טכנולוגיה חדשה שחיובית לכולנו.
מיכאל איתן: צריך לתת אותה לשימוש לאזרחי המדינה, מבלי ש"בזק" תתנגד.
מיכאל איתן: זה לא יעלה ל"בזק" יותר, ואם כן –נדאג לכסות את זה.
מיכאל איתן: למה זה לא יכול להיות הגיוני?
מיכאל איתן: אני לא מבין את עמיתי כאן
מיכאל איתן: שכל כך מרוצים מההצעה של חיוב בסך 60 אגורות לשעה.
מיכאל איתן: זה מחיר מופקע, אתם לא מבינים?
מיכאל איתן: זה ללא הצדקה.