GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מאור: לכן אני חושב שאם הדבר הזה כבר עלה בטעות, כן כדאי להבהיר.
ענת מאור: בפני הוועדה הוצגה היערכות הבנקים.
ענת מאור: ההיערכות הוצגה גם על-ידי הבנקים וגם על-ידי נייר שראיתי אותו שסקר את היערכות הבנקים על-בסיס מידע פומבי שפורסם.
ענת מאור: אני חושב שהוועדה יכולה להתרשם לגבי רמת המוכנות של הבנקים, או לפחות לגבי היקף ההשקעה והיקף המאמץ שנעשה בבנקאות הישראלית כדי להתכונן לקראת האירוע הזה שאני חושב שהרבה ענפים היו רוצים להתברך במאמץ או בהצלחה ובהיקף שנעשה.
ענת מאור: לגבי מה שאמר חבר הכנסת איתן.
ענת מאור: אנחנו אכן התלבטנו בנושא הזה של המשלוח.
ענת מאור: הנימוק העיקרי שלא לחייב בנקים לשלוח, ואנחנו נועצנו בנושא הזה במר פרגרסון שהוא יושב-ראש ועדת G-2000, שזו ועדה מיוחדת של בזל, ואנחנו נועצנו גם ברשויות אחרות.
ענת מאור: הנימוק העיקרי שהעלו גם הבנקים שלנו שלא לשלוח משלוח יזום מוקדם של דפי יתרות זה כדי לא להכניס לציבור את המחשבה בכלל שהיתרות אמורות להימחק.
ענת מאור: יחד עם זאת, כמו שאמרת, לא נעים לראות תור ארוך ולכן מה שאנחנו החלטנו - והודעתי את זה בישיבה הקודמת - זה שאנחנו לא נחייב את הבנקים לשלוח, כי אנחנו לא חושבים שזה נכון לחייב את הבנקים, אנחנו כמובן לא נאסור על בנק שיבחר כשירות לציבור לעשות זאת, אבל אנחנו לא נחייב אותם, אבל מה שכן, בגלל הבעיות התפעוליות האלה או בגלל העניין שיכול להיות שיותר קשה לבנק לתת ביד לכל לקוח או במכשיר האוטומטי ובכל האמצעים החלופיים, אם בגלל ביקוש מרחיק לכת שלא היה כדוגמתו קודם, בגלל שהציבור יקבל עצות מכל מיני גורמים שיציעו לו לרוץ ולהוציא אגרות, אם כתוצאה מזה יקרה כזה דבר שהרבה אנשים ירצו, ביקשנו מהבנקים שיהיו מוכנים כי מצב כזה יכול לקרות.
ענת מאור: זאת אומרת, אנחנו מתכוננים ומבקשים הבנקים להתכונן גם למצבים שלא אמורים לקרות.
ענת מאור: מיכאל איתן: הדברים שאתה אומר הם מאוד חשובים ואני גם קורא ליושבת-ראש הוועדה ולוועדה עצמה לתת יד לפעמים באומץ לב ציבורי, גם לקחת אחריות בכיוון החיובי.
ענת מאור: לא תמיד להתריע מפני אסונות שיהיו ואם יקרה להגיד אמרנו.
ענת מאור: צריך גם אומץ לב לבוא ולהגיד שהתרשמנו שהבנקים מוכנים, כי לבנקים יש אלמנט אחר, שעצם הבהלה עלולה ליצור את הבעיה ואז לא באג 2000 יהיה הבעיה.
ענת מאור: כאן תפקיד הוועדה הוא למנוע.
ענת מאור: אם הוועדה באמת מאמינה והפיקוח על הבנקים אומר לה שהבנקים מוכנים, אני לא חושב שזה חוסר אחריות מצידנו להודיע לציבור שאין לו מה לדאוג, אנחנו מודיעים לכם שבדקנו, קיבלנו עדויות של המפקח על הבנקים, קיבלנו עדויות מהבנקים ואל תבהלו, יהיה לכם יתרות והכסף שלכם יהיה.
ענת מאור: אם בזה נתרום למנוע בהלה, אני חושב שזה צעד חיובי.
ענת מאור: היו"ר ענת מאור: ללא ספק ניקח את כל הדעות בחשבון.
ענת מאור: נועה חקלאי: אני מסכימה עם דברי המפקח על הבנקים שזה באמת עניין פסיכולוגי.
ענת מאור: אם לא יישלחו הדפים אנחנו נקרא לציבור לעשות את זה בעצמו.
ענת מאור: אנחנו חושבים שלו משום ההיבט הפסיכולוגי, להרגיע את הציבור, יש לשלוח איזה מכתב של הבנקים שיאמר שלא אמור לקרות שום דבר.
ענת מאור: מיכאל איתן: תנחו את הציבור שהוא ידרוש את זה.
נועה חקלאי: אברהם בר-דוד: אני חושב שהבעיה שיכולה להתעורר היא בעיית הפאניקה ועל פאניקה לא אנחנו אחראים.
נועה חקלאי: אם יומיים לפני כן או שבוע לפני כן איזשהו עיתונאי יכתוב בעיתון שלהערכתו הדבר לא מאורגן, התופעה שהציבור יבוא לבנקים למצוא את הפתרונות, לדעתי היא הרבה יותר גרועה מאשר להכין את כל המוכנות הזאת מראש.
נועה חקלאי: לכן צריכה להיות אחת משתי אפשרויות: או שמישהו מוכן בצורה אחראית ובצורה ממלכתית להגיד שהכל מוכן, הכל בסדר, הכל ראוי, אל תדאגו, אנחנו חושבים שזה מוכן בצורה אופטימלית, אם זה המפקח על הבנקים, אם זה ועדת הכנסת למרות שזה לא חשוב מי זה אלא שתהיה זו רשות ממלכתית.
נועה חקלאי: לחילופין, לתת לו ביד את הפתרון.
נועה חקלאי: כי אם לא יהיה זה וזה, עיתונאי, ולא חשוב באיזה רמה, יכתוב יומיים לפני כן ואחר-כך כולם יצטרכו להוכיח שאין אחות.
נועה חקלאי: רוב הציבור לא יודע על רמת המוכנות וכל הפרטים שידועים כאן.
נועה חקלאי: לגביו יקבע מה שיהיה כתוב בעיתון יום לפני.
נועה חקלאי: נועם קדם: יש לי פה סקר של חברת גאלופ שנערך בארצות-הברית שבדק בדיוק את כל הדברים האלה שקשורים למגזר הבנקאי והאזרחי, אני רוצה להביא שני נתונים כדי להאיר את תשומת לבכם.
נועה חקלאי: 61 אחוז מהנשאלים הודיעו שהם יוציאו מזומנים בכמות עודפת, ו40- אחוז מתוכם אמרו שהם יעשו זאת בכמות שתספיק להם לשבוע עד שנה.
נועה חקלאי: יש גם התייחסויות ספציפיות לגבי המודעות של האזרחים.
נועה חקלאי: הנושא של ההיבט הפסיכולוגי שדובר בו, הוא היבט פסיכולוגי שעובד גם בדיוק בכיוון ההפוך.
נועה חקלאי: זאת אומרת, לשלוח לאזרחים את תדפיס היתרות יכול גם באמת להרגיע אותם מצד אחד ויכול גם לגרום לאזרחים מסויימים לפאניקה, אבל אם אנחנו באמת חושבים על התקשורת והעיתונות, ולא בקטע של לתקוף את התקשורת, זה די ברור שבימים האחרונים לפני שנת אלפיים, ב"מעריב" וב"ידיעות אחרונות" יהיו כתבות גדולות שאומרות לאזרח מה לעשות, ובין השאר יהיו עצות שיאמרו להם לרוץ ולהוציא אולי קצת מזומנים, אולי להוציא תדפיסים.
נועה חקלאי: הדברים האלה יקרו בפועל.
נועה חקלאי: אם תרצו את הסקר של גאלופ, הוא ברשותי.
ענת מאור: נועם קדם: אם אפשר, שאלה למפקח.
ענת מאור: בנאום שאלן גרינשפן נתן לפני שלושה ימים בארצות-הברית, הנגיד של הפדרל ריזרב, הוא מדבר על הנושא של רמות הנזילות.
ענת מאור: זאת אומרת, עסקים שלאט לאט יש תחושה, על-בסיס נתונים, של הגברת רמות הנזילות של העסקים בארצות-הברית.
ענת מאור: זאת אומרת, מנסים להימנע ממצב שלא יהיה כסף נזיל בסוף השנה ופחות ופחות להסתמך על שווקי האשראי.
ענת מאור: השאלה היא האם גם כאן בארץ יש לכם או לבנקים איזשהם נתונים שנאספו כבר לגבי מה שקורה בתחום הזה.
ענת מאור: עדי קידנר: הייתי מבקש להמשיך את השאלה.
ענת מאור: הייתי בקשר בזמנו גם עם המפקח הקודם וגם אתך, אני לא יודע אם אתה זוכר, אבל שלחתי לך בזמנו מכתבים בנושא.
ענת מאור: אחת החששות לדעתי בנושא הבנקים זה לא אם יהיו תקלות או לא, לדעתי הבנקים די ערוכים, אבל הבעיה היא המגזר של העסקים הקטנים והבינוניים שעובדים על אשראים עם הבנקים.
ענת מאור: אני יודע שבזמנו ניתנה הוראה לשלוח כל מיני דרישות.
ענת מאור: אני ביררתי והבנקים אמרו לי שאין להם את הכלים באמת לבדוק אם כל הצהרות המוכנות הן באמת הצהרות שאפשר לסמוך עליהן.
ענת מאור: כמו שיודעים היום, העסקים הקטנים והבינוניים לא בדיוק ערוכים, ואם תהיה הנפילה, זה יכול לפגוע גם באשראי כי הבנקים באיזשהו מקום ירצו את הכסף חזרה.
ענת מאור: ברוב המקרים שיעבדו להם את הציוד והציוד זה בדיוק מה שמביא את החברות למצב.
ענת מאור: השאלה אם הבנקים יכולים היום לומר שחלק גדול מהאשראים לא ניתנו בהמשך בגלל ההצהרות מוכנות או שהאשראים ניתנו אותו הדבר.
ענת מאור: טל נדב: איגוד הבנקים, בעצה אחת עם בנק ישראל, אולי אפילו ביוזמה של בנק ישראל, עומד להוציא בימים הקרובים, בשבועות הקרובים, חוברת הסבר לציבור שבה תינתן סקירה בצורה של שאלות ותשובות.
ענת מאור: אז יהיה אפשר לדעת מטעם הבנקים לפחות איזה דברים נעשו.
ענת מאור: מיכאל איתן: אני חושב שאנחנו כועדת כנסת והפיקוח על הבנקים, דווקא בגלל שאנחנו לא הצד של הבנק, אמירה שלנו בעניין הזה יכולה יותר לסייע מאשר הבנקים אומרים בעצמם.
ענת מאור: ירון לוינסון: לדעתי הבנקים לא צריכים לשלוח לכל אחד את ההודעה.
ענת מאור: אנחנו בהחלט נמליץ בפני כל אחד בכל המקומות שהוא יפנה וזה צריך להיעשות באופן קבוע ולאו דווקא לקראת באג 2000.
ענת מאור: טוב שיהיו חוברות שיציינו את האפשרות הזאת ולא צריך להיות בפאניקה.
ענת מאור: אני לא חושב, בניגוד לדברים שנאמרו כאן, שתפקיד הוועדה במקרה זה לטפוח על השכם ולציין לשבח את הבנקים.
ענת מאור: אני מקווה שיום אחר-כך הוועדה תצא עם השבח, אבל זה לא המקום להודות ולציין את המאמצים וכולי.
ענת מאור: אולי זה ירגיע את הציבור, אבל לדעתי זה לא המקום כי זה יכול אחר-כך לגרום לדברים אחרים שאני לא ארחיב עליהם את הדיבור.
ענת מאור: אפשר לומר שהוועדה דנה, שוקלת בכובד ראש וכולי.
ענת מאור: אני לא חושב שצריך לומר שהוועדה נחה דעתה מאחר שנעשו כל המאמצים.
ענת מאור: מיכאל איתן: למה לא להגיד?
ענת מאור: אם לא בוצעו, הוועדה כן צריכה להגיד?
ענת מאור: נגיד שהיא הגיעה למסקנה שלא בוצעו, היא לא תגיד?
ענת מאור: ירון לוינסון: יכול להיות שיש עוד הרבה מה לעשות.
ענת מאור: אני לא יודע.
ענת מאור: יואב ליימן: לגבי סיכוני אשראי, הזכרתי בפעם שעברה ואני יכול להוסיף עוד משפט אחד.
ענת מאור: אנחנו הוצאנו פעמיים הוראה כאשר בהתחלה הייתה הוראה כללית יותר שבה כיוונו את הבנקים אכן לבדוק את ההיבט הזה של סיכוני האשראי אצל לווים שלא נערכים כיאות לנושא באג 2000.
ענת מאור: בהתחלה הבנקים נתקלו בשיעור היענות נמוך מאוד ואכן היה קושי גדול מצד הבנקים ליישם את ההוראה הזאת שלנו.
ענת מאור: אנחנו הכרחנו או פרטנו את ההוראה הזאת בצורה יותר חד-משמעית.
ענת מאור: כעבור תקופה, כאשר ראינו ששיעור ההיענות נמוך יותר, חייבנו את הבנקים להגדיר את האוכלוסייה.
ענת מאור: כפי שאמרתי קודם, האוכלוסייה הזאת, הבנק היה צריך להגדיר את זה כאוכלוסיית הסיכון שמאיימת על איכות תיק האשראי שלו.
ענת מאור: לא התכוונו בהזדמנות זו שהבנקים יהיו השוטר של המשק ושהם יהיו אלה שיוודאו שכל עסקים הקטנים והבינוניים במשק נערכים אלא אותם עסקים שחשיפת האשראי כנגדם עלולה ליצור בעיה לבנק.
ענת מאור: הבנק הגדיר לעצמו את האוכלוסיות ועבד מולן הן באמצעות השאלונים והן באמצעות בירורים נוספים.
ענת מאור: ברור שרמת הבירור שבנק יכול לעשות מול מאות ואלפי לקוחות כאלה היא לא אותה רמת בירור שאנחנו עשינו מול הבנקים, אבל רמה מסויימת, להניח את דעתו שהחברה כן מודעת לנושא וכן מטפלת בו כן נעשה.
ענת מאור: בביקורות האחרונות, ואנחנו ערכנו ביקורות מעת לעת לראות כיצד ההוראה הזו מיושמת, אני יכול לומר שהופתעתי לטובה שבחלק מהבנקים שיעור ההיענות, שיעור הטיפול מסך האוכלוסייה שהוגדרה הגיעה ל85- ו90- אחוזים, שזה בהחלט דבר ראוי לציון.
ענת מאור: אני שוב מסייג ואומר שזה מתייחס לחברות יחסית גדולות ולא לחברות קטנות.
ענת מאור: מיכאל איתן: בשנות ה50- ממשלת ישראל עשתה תרגיל.
ענת מאור: היא החליטה שמחליפים את הניירות.
ענת מאור: תעשו את זה עוד פעם ואף אחד לא יקח את המזומנים אלא יברחו מהם.
ענת מאור: יצחק טל: מערכת המס היום היא יותר משוכללת ולא צריך להזדקק לאמצעים האלה.
ענת מאור: הייתה שאלה שנגעה לנושא הנזילות.
ענת מאור: כמובן שהנושא הזה מטופל בכל העולם בצורה כזאת וגם אצלנו.
ענת מאור: אנחנו גם שיחררנו הודעות לציבור בעניין הזה ואפשר למצוא מידע גם באתר האינטרנט של בנק ישראל.
ענת מאור: מחלקת המטבע אצלנו בהחלט נערכת למצב שבו יהיה ביקוש גדול למזומנים בסוף שנה.
ענת מאור: צריך גם להבין שאנחנו מדברים על כמה ימים שבהם הבנקים יהיו סגורים.
ענת מאור: אנחנו דרשנו שהבנקים יהיו סגורים שלושה ימים כאשר מתוך זה יום אחד בלאו הכי הם היו סגורים ואנחנו הוספנו עוד יומיים.
ענת מאור: גם זה בעקבות דברים שנעשו בעולם.
יצחק טל: אנחנו מדברים בכל מקרה על סוף שבוע ארוך הציבור ודאי ירצה להצטייד ביותר מזומנים מאשר בימים רגילים.
יצחק טל: בנק ישראל נערך לזה בדרכים שונות והוא הגדיל מאוד את כמות המזומנים שברשותו.
מיכאל איתן: יצחק טל: אני לא זוכר כרגע.
מיכאל איתן: זה לא שייך לממלכה שלי אלא זו ממלכה אחרת בבנק ישראל.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: אמרתי קודם שרואים שלושים אנשים עומדים בתור כדי לדעת מה היתרה שלהם.
מיכאל איתן: אני מניח שרוב הציבור, במיוחד הישראלים, לא יטריחו את עצמם לעמוד רק כדי לדעת תיאורטית מה היתרה, כי לחצי מהם הייתה חובה ולא איכפת להם שזה יימחק.
מיכאל איתן: כשיגידו להם רגע אחד, עומדים שלושים איש בתור כי יש בהלה ואולי לא ישאר כסף בכספומט כי היום שבת ולא ממלאים ומחר הבנקים סגורים ויש באג 2000, נדמה לי שחצי מאלה שלא היו עומדים בתור במקרה הראשון, כן יעמדו בתור במקרה השני.
מיכאל איתן: לדעתי כאן יש בעיה שהיא כן צריכה להיות יותר מחודדת וצריך להגיד לציבור שהכספומטים יעבדו וימלאו אותם ומה היקף המזומנים.
מיכאל איתן: אם נכון למשל שיש מספיק מזומנים לענות לכל היתרות, אז הציבור יירגע לגמרי.
מיכאל איתן: השאלה היא האם אני יכול להגיד דבר כזה.
מיכאל איתן: אברהם בר-אילן: לגבי נושא המזומנים.
מיכאל איתן: בנושא המזומנים, ואני מדבר רק בשם בנק הפועלים, מושקעת הרבה מאוד חשיבה.
מיכאל איתן: כדי להיערך לביקושים של הלקוחות, שאנחנו לא יודעים מה הם, נעשית יותר מהכפלה של כמות המזומנים מרגע מסויים וזה לא היום האחרון של השנה אלא זה הרבה לפני כן.
מיכאל איתן: תהיה מערכת מעקב יומית כדי שנוכל לקבל בכל סניף בכל רגע כמה מזומנים הלקוחות מושכים.
מיכאל איתן: נכפיל את כמות הכספים בבנקטים.
מיכאל איתן: הדבר המרכזי מבחינתנו זה לא כמה כסף יש בכספות, אלא מערכת הובלה נוספת שתאפשר לשנע במהירות את הכספים לפי הביקושים.
מיכאל איתן: אני מקווה שהקהל לא ייגרר לבהלה כי הוא לוקח גם סיכונים.
מיכאל איתן: אני מניח שמה שקורה אצלנו נעשה גם בבנקים אחרים וזה נעשה בתיאום עם בנק ישראל.
מיכאל איתן: כלומר, יעמוד לרשותנו כל מה שנרצה בתחום כמות הכסף ויש לנו היום מערכות ששילמנו הרבה עבורן כדי שנוכל לתת לקהל כל כסף שהוא ידרוש.
מיכאל איתן: נקודה שנייה שהיא מעוררת בי תמיהה לגבי הנושא הזה של התורים ליתרות.
מיכאל איתן: חבר הכנסת איתן בוודאי מודע לכך שיש היום אמצעים אלקטרוניים לקבל מידע על יתרות.
מיכאל איתן: אם מחכים לרגע האחרון, לשעה 12:00 בלילה ב31- בדצמבר, ברור שאי-אפשר לענות על כל הביקושים, אבל בסך הכל נכסים והתחייבויות של לקוחות הם נכונים בתשעים וכמה אחוזים גם יום לפני.
מיכאל איתן: מה שיש עוד, זאת עוד פעולה בעובר ושב.
מיכאל איתן: בכל הבנקים ומחוץ לבנקים, מי שרוצה מידע אלקטרוני כמו עדכנים או כל מיני מכשירים אחרים שלקוח בשניות ספורות מגדיר מה הוא רוצה לקבל, אם זה היתרות הכוללות או מה קורה בקופות גמל או מה קורה בפקדונות, הוא יכול לקבל אותם בחלק מהמקרים תוך 24 שעות ובחלק מהמקרים רק כשהסניף פתוח.
מיכאל איתן: אני רגוע לגמרי ואם הלקוחות באמת ירצו לקחת יתרות, תהיה להם אפשרות לקבל את כל המידע ללא תורים לחלוטין.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: שמונים אחוז מהכספומטים בכל נקודת זמן יעבדו ויוכלו לתת כסף לכל אדם שיפנה.
אברהם בר-אילן: מיכאל איתן: כי יש גם מגבלה בסכום שאתה מוציא מהכספומט.
אברהם בר-אילן: מנחם גוטרמן: מה שנאמר על-ידי נציג בנק הפועלים זה דבר תקף ונכון לגבי כל המערכת הבנקאית שכולה התארגנה סביב הפעולה הזאת.
אברהם בר-אילן: נועם קדם: בארצות-הברית החוקים הפדרליים חייבו את הבנקים לשלוח ללקוחות הודעה או להודיע להם באמצעים אחרים לגבי שני סוגים מאוד נפוצים של הונאות שקרו בארצות-הברית: האחד, הונאה לגבי כרטיסי אשראי, שזה אנשים שמתקשרים לבעלי כרטיסי אשראי ואומרים להם שהם אוספים כרגע מידע עבור בנק זה וזה, יש להם כרטיס אשראי, אתם תצטרכו להחליף את הסרט המגנטי בכרטיס האשראי כדי שהוא יעבוד אחרי שנת 2000 ובשביל זה אתם צריכים לתת לנו את המספר האישי ואת הנתונים, ויש אנשים שמתפתים ונותנים.
אברהם בר-אילן: סוג שני של הונאה הוא מה שנקרא חשבון עמיד שנת 2000.
אברהם בר-אילן: אנשים מתקשרים ומבקשים מבעלי חשבונות להעביר את הכסף שלהם לחשבון מסויים שהוא בבנק החשבון שעמיד בפני בעיות שנת 2000 ויש אנשים שמתפתים לעשות את הדברים האלה.
אברהם בר-אילן: עובדה שהבנק הפדרלי ביקש מהבנקים להדגיש את זה.
אברהם בר-אילן: יצחק טל: בדרכים שונות הבאנו את העניין הזה בפני הבנקים.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הישיבה ואומר מה משותף לכל חברי הוועדה ובמה אנחנו חלוקים וזה לגיטימי.
ענת מאור: הישיבה היא בת שני חלקים.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן הציע ביוזמתו שניתן אשראי, לא אשראי כספי אלא שניתן את האמון, את התמיכה ואת הגיבוי.
ענת מאור: אני אומרת עם כל הכבוד לפנייה, על חלק אחד אני נותנת את האשראי, האמון והתמיכה ועל חלק אחד באופן מסוייג.
ענת מאור: החלק שאני נותנת, ואגב, הוצאנו את זה לעיתונות שגיבתה ואמרה שההיערכות הטכנולוגית, הטכנית, המקצועית הייתה עם כל הצעדים הנדרשים ככל שניתן.
ענת מאור: הנתונים היו משכנעים ואנחנו מעריכים ומכבדים את זה.
ענת מאור: בחלק השני תשובה אחת היא מאוד חשובה וגם לא ניתן ביטוי.
ענת מאור: גם בחוק וגם במסר ובנורמה יש מחוייבות בסיסית של הבנקים כולם, לא של הפיקוח על הבנקים, לחסכונות, לפקדונות, לזכויות, לזכאויות של האזרחים והאזרחיות וזו הנורמה.
ענת מאור: לכן אני לא אתן את הגיבוי ואגיד לאזרחים שיירגעו.
ענת מאור: איפה הבעיה.
ענת מאור: ראשית, לגבי פנייה והתביעה לשלוח תדפיסים.
ענת מאור: לנו אין יכולת לחייב.
ענת מאור: שמענו ממועצת הצרכנות גם את הפנייה וזה מה שאני אמליץ לכל האזרחים לעשות.
ענת מאור: אני חושבת שהסיכום יהיה - ברוח שתהיה ואנחנו לא יכולים לחייב - שכל בנק שישכיל לעשות זאת, יעשה זאת מיוזמתו, כן ייטב.
ענת מאור: אני גם יכולה להגיד שכל בנק שיעשה זאת פלוס התחייבות שלו, אז במקרה זה אני חושבת שיש לי אפשרות וזכות לומר שאני מגבה את המחוייבות של הבנק.
ענת מאור: במצב שיש סעיפים מקפחים, לשיטת הפיקוח על הבנקים, והבנקים לא משתכנעים והמשפט לא יסתיים עד ה1- בינואר, חבר הכנסת איתן אני מציעה לפחות על-דעת שני חברי כנסת, ואחרים לא התבטאו, שאנחנו לא יכולים לתת את הגיבוי ואת הערבות.
ענת מאור: אני חוזרת ואומרת שאני אעשה זאת באופן אישי רק לגבי בנק שהשתכנע בלי משפט על-ידי המפקח על הבנקים מוטי פיין ויסיר את הסעיף שהוא בהחלט סעיף מקפח.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: זה רלוונטי מאוד.
מיכאל איתן: בסעיף הזה כתוב "פטור מאחריות כתוצאה מנסיבות שאין לבנק שליטה עליהן" ואנחנו שומעים שכל אזרח יצטרך ללכת למשפט לראות האם לבנק יש שליטה או לא על באג 2000.
מיכאל איתן: עדי קידנר: גם לגבי החוזים האחידים זה לא נותן חסינות נגד תביעות.
מיכאל איתן: תביעות ממילא יהיו.
מיכאל איתן: זה בסך הכל משנה את המנגנון של השופט אם למחוק את הסעיף הזה או לא למחוק אותו.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: זה מה שאני אומרת.
מיכאל איתן: אם הסעיף לא קיים, אז האזרח באמת מובטח לאור התשתית וכולי.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: הבנקים יקראו עכשיו לכל הקליינטים וכולם יחתמו על טפסים חדשים עד ה1- בינואר.
מיכאל איתן: מה את רוצה שיצא מזה?
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: אני רוצה שיצא אחד משני הדברים: פנייה שלנו בתוספת הפנייה של מועצת הצרכנות לבנקים באופן יזום להוציא את הפלטים.
מיכאל איתן: כפי שהציע חבר הכנסת כהן, בנק שלא יעשה זאת, להיות ערוך לפנייה של אזרחים רבים שיבואו לבקש.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: אנחנו צריכים להדריך את כל האזרחים במסגרת כללית.
מיכאל איתן: צריכים לדון על זה ולא לקבל החלטה חפוזה.
מיכאל איתן: נתכנס בינינו ונקבל על עצמנו החלטה מה פניית הוועדה לאזרחים.
מיכאל איתן: לא לשלוף אלא לחשוב.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: האזרח צריך בסוף להחליט מה שהוא רוצה.
מיכאל איתן: אנחנו לא צריכים להיות מדריכי האזרחים.
מיכאל איתן: לכן אני אומרת שאם המועצה לצרכנות תפנה לאזרחים או אם העיתונים יפנו, בסדר.
מיכאל איתן: אנחנו כן פונים לבנקים ומבקשים מהם להיות מוכנים למצב שבו אזרחים רבים יחליטו לפנות אליהם, וסביר להניח שיעשו את זה רבים ביומיים-שלושה אחרונים ואנחנו מבקשים מהבנקים להיות ערוכים לתת את השירות.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: את חייבת לציין נתונים לומר שהוועדה שמעה.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור:
מיכאל איתן: דיברתי לגבי החלק הראשון של ההיערכות הטכנית, ההיערכות הטכנולוגית, ההיערכות המקצועית.
מיכאל איתן: אני רוצה להזכיר סעיף מסויים שאנחנו טוענים שיש בו בעייתיות.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: אני פשוט רוצה שתשקלי עוד פעם את העניין.
מיכאל איתן: הבעיה המרכזית לדעת כולם וגם לדעתך היא הבעיה הפסיכולוגית.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: לא.
מיכאל איתן: אני טוענת שיש פה בעיה משפטית שהיא לא תיפתר עד ה1- בינואר.
מיכאל איתן: מיכאל איתן: יש פה גם בעיה משפטית, אבל עזבי לרגע את הבעיה המשפטית שאת ננעלת עליה.
מיכאל איתן: זה לא שבהזדמנות הזאת שפושקין מת אנחנו הולכים לעשות מי יודע מה.
מיכאל איתן: בהזדמנות החגיגית הזאת שיש לנו באג 2000, אנחנו לא יכולים לפתור את הבעיה המשפטית שאת מדברת עליה.
מיכאל איתן: את צריכה להבין.
מיכאל איתן: כשאנחנו נצא מכאן במסר וזאת ועדה לשנת 2000 ואנחנו מתחילים לדבר על בעיות שהן לא בהכרח קשורות לדבר הספציפי הזה, אז אנחנו מסבכים את המסר שלנו.
מיכאל איתן: זה לא תפקידנו בהכרח.
מיכאל איתן: נדון בזה בפברואר.
מיכאל איתן: הרי אנחנו לא נפתור את הבעיה הכללית עכשיו, לצורך כך יש את הממונה על ההגבלים העסקיים, יש טופס שאנשים חתומים עליו ואת רוצה לפרק טופס שאנשים חתמו עליו.
מיכאל איתן: נגיד שיש בעיה, אבל אי-אפשר לפתור אותה כרגע כי את לא מציעה פתרון אלא את מציעה להעלות בעיה, להכניס אותה בקונטקסט של דברים אחרים והפרשנות תהיה כזאת שאנשים לא יבינו.
מיכאל איתן: העלו כאן את הנושאים שמציקים לנו ובדין.
מיכאל איתן: הנושא של היתרות, הנושא של המזומנים שמתחלק לשני חלקים כאשר לחלק אחד אני קורא המפץ, זה הכספומטים שהוא לא בעייתי אבל הוא עלול לגרום, אם תהיה שם בעיה, שביום ראשון ירוצו כולם למשוך עם הצ'קים את הכספים הגדולים של המזומנים.
מיכאל איתן: לכן צריך לדאוג שהמפץ הזה לא יתפוצץ.
מיכאל איתן: לגבי הדברים האלה נשמעו כאן עדויות וגם בנק ישראל אומר לך שהכינו רזרבות אדירות, וכך אומרים גם הבנקים.
מיכאל איתן: אולי צריכים עוד פעם לבדוק, אבל אם הגענו למסקנה שהמערכת נערכת לספק מזומנים ושהכספומטים יעבדו, כדאי גם להגיד את זה לציבור, שהציבור ידע ששמענו את זה לפחות.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: אני רוצה לחזור על מה הסכימו כל חברי הוועדה ועל מה הם חלוקים ויותר לא אחזור על הדברים אלא בזה אנעל את הישיבה.
מיכאל איתן: אנחנו מסכימים ונותנים גיבוי מלא לעובדה שיש היערכות טכנולוגית, היערכות מקצועית וכולי, ואני מוסיפה שזה כולל את התשובות שקיבלנו היום על נושא המזומנים, היתרות וכולי.
מיכאל איתן: כולנו מסכימים שאנחנו פונים לבנקים לפעול ושמועצת הצרכנות תתן את ההנחיה ולא התקשורת.
מיכאל איתן: חלק יגידו להם שהם לא צריכים לקבל את הפלט, ולחלק יגידו לפנות.
מיכאל איתן: אני חושבת שכל בנק יפעל בצורה נבונה אם הוא יעשה את זה באופן יזום.
מיכאל איתן: היו"ר ענת מאור: ממליצים לעשות את זה באופן יזום.
מיכאל איתן: לחילופין להיערך למצב של פניות רבות יותר ביומיים-שלושה האחרונים.
מיכאל איתן: יש סעיף נוסף ששנוי במחלוקת כך ניפרד.
מיכאל איתן: האם הנושא של אותם סעיפים מקפחים שלא ייפתרו, וזה מקובל שהם לא שייכים דווקא לבאג 2000 והם לא ייפתרו עד ה1- בינואר, בכל-זאת אם חס וחלילה ההיערכות המקצועית בבאג 2000 לא תהיה, דבר אחד כן תלוי בבנקים.
מיכאל איתן: אני בטוחה שמוטי פיין לא יתעקש ללכת לבית-המשפט אם הבנקים ביוזמתם יבטלו את הסעיף.
מיכאל איתן: אני חוזרת ובעניין הזה אנחנו חלוקים בוועדה.
מיכאל איתן: חלק חושבים שלא צריך להוסיף את זה בתורה שבעל-פה של הסיכום אבל לדעתי בהחלט כן צריך להוסיף.
מיכאל איתן: כל בנק שימצא לנכון לבטל את הסעיפים האלה ביוזמתו, בלי קשר לבאג 2000.
מיכאל איתן: אני רוצה לומר למר אברהם בר-אילן שזה חלק מהסעיפים שאתם מחתימים וכאן אנחנו טוענים שזה יכול להכשיל מאוד את האזרחים ב1- בינואר 2000 ואנחנו כן דיברנו על הסעיף באופן מאוד מפורש.
מיכאל איתן: אני אומרת שאלה הם סעיפים שלפי אם הבנקים לא מבטלים אותם, בלי הצהרה נגדית של אחריות מוחלטת לנזק שייגרם לא באשמת הבנקים, ייגרם בגלל באג 2000, כל אזרח ואזרחית יחליטו מה הם עושים.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה, ואני רוצה לפתוח בהתנצלות, אבל חלק מההתנצלות תהיה גם הסבר.
ענת מאור: אנחנו דנים היום באינטרנט בפריפריה, וגם בבעיית האינטרנט והלוויין.
ענת מאור: אבל הפריפריה כנראה נשכחת מן העין לא רק בענייני אינטרנט, אלא גם בענייני כבישים, הדרום הוא חצי מנותק מבירת ישראל.
ענת מאור: אני אומרת את זה בכאב ובטענה.
ענת מאור: העובדה שמצומת נחשון לצומת לטרון כבר שלוש שנים לא גומרים לסלול את השישה קילומטר זה פשוט חלק מהבעייתיות, ועל כך פנינו כל הנציגים מאזור הדרום ופנינו לשר התחבורה החדש, יצחק מרדכי, שיש לו הבטחות מפורשות שהנושא סוף סוף יקודם.
ענת מאור: אני מספרת את הסיפור הזה לא רק כהתנצלות, אלא כדי לעבור לנושא הבא.
ענת מאור: אדוני מנכ"ל המשרד, אנחנו מברכים אותך.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שהתחלנו לדבר על הסוגייה הזאת בישיבה לפני כחודשיים שהשתתפת בה.
ענת מאור: עלו אז שני נושאים.
ענת מאור: בנוסף למכלול הדברים בנושא האינטרנט, עלה נושא האינטרנט והחינוך.
ענת מאור: יישמנו גם את הפנייה שלך וגם את הפנייה של רבים מאיתנו להעלות את כל סוגיית האינטרנט והחינוך בפני שר החינוך והתרבות.
ענת מאור: הוא אישית התערב לטובת הדבר, וכבר נקבעה פגישה לגבי יישום הנושא.
ענת מאור: אני רק רוצה להדגיש מראש שלענף החינוך יהיו גם תביעות למשרד התקשורת בעניין התעריפים לבתי ספר שאכן ייכנסו לכל נושא האינטרנט, החינוך אליו, היישומים שלו וכו'.
ענת מאור: הדבר השני שהעלינו כבר אז היה עניין הכבלים והאינטרנט בפריפריה.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שיש סוגייה נוספת שלא נדון בה היום, אבל היא כבר תהיה על שולחן מי שיעסוק בנושא הספורט, ואנחנו מקווים שזאת תהיה הוועדה שלנו.
ענת מאור: מדובר בכל נושא בעיית הכבלים ושידורי הספורט, שזוכה להרבה כותרות.
ענת מאור: חשוב לנו מאד נושא הכדורגל והספורט, אבל לא פחות גם נושא האינטרנט וחינוך למדע.
ענת מאור: גם בנושא האינטרנט יש דברים שהועלו לאורך שנים.
ענת מאור: כשאנחנו אומרים פריפריה, אנחנו מתכוונים לארבעה סוגי אוכלוסיות: אנחנו מתכוונים לעיירות הפיתוח, מתכוונים לחיילי צה"ל באשר הם שהם לא במרכז הארץ - לא בקרייה וגם לא בין גדרה לחדרה במוצבים השונים - מתכוונים להתיישבות העובדת - קיבוצים, מושבים, שפרוסים על פני המדינה כולה - וליישובים הערביים.
ענת מאור: הנושא השני שנדון בו היום הוא כל ההקשר של הכבלים והלוויין והטלפוניה, ואחר כך אאפשר לחבר הכנסת איתן לפתוח בנושא הזה.
ענת מאור: אני מבקשת שנתחיל לגבי הפריפריה.
ענת מאור: אני מבקשת להציג את הדברים בין חמש לשבע דקות.
ענת מאור: אז נשמע את תשובת המנכ"ל, ויהיה דיון פתוח לכולם.
ניר חבקין יצחק: אני לא נציג המרכז השלטון המקומי, אבל אני ראש מועצה קטנה שהיא באמת בפריפריה וצמודה לעיר גדולה כמו חיפה.
ניר חבקין יצחק: יש סובלים מכל הסיפור שאנחנו בשוליים: הכבלים הגיעו אלינו יחסית מאוחר, גם אמצעים נוספים, שלא נדבר כבר על לוויין.
ניר חבקין יצחק: אצלנו לפחות ברמת ישי משקיעים הרבה מאד בנושא של אינטרנט במחשבים במערכות בית הספר, אבל עדיין לגבי מרחקי הקווים, מעבר לסיבים אופטיים ודברים אחרים - אנחנו תמיד גם בפאזה אחת מאחור.
ניר חבקין יצחק: אני חושב שדווקא ההתייחסות לפריפריה בפרט בכל הסיפור של החיבור יכולה לעזור ליישובים קטנים, שהרבה פעמים נשכחים מאחור.
בועז שני: ראשית, חילקנו חומר שצריך שתעברו עליו, ורק אגיד מילה לדובר שלפניי שאמר שהם תמיד אחרונים; אז יש עוד אחריך, אלינו הכבלים עוד לא הגיעו.
בועז שני: אנחנו רוצים להדליק פה נורת אזהרה גדולה מאד על כל נושא הפריפריה בהקשר לא רק של שידור כזה או אחר, אלא התייחסות לדעתי של משרד התקשורת לפריפריה.
בועז שני: כמעט עשר שנים אחרי שחברות הכבלים קיבלו את הזיכיון, נוצר מצב שהוא ממש אבסורדי.
בועז שני: חברות הכבלים לא עמדו בתנאי הזיכיון שלהן, על זה אין עוררין לאף אחד.
בועז שני: דוח שהממשלה אימצה - הוא דוח פלד - שבו כתוב על הפרדה בין הולכה לתוכן, בכלל נשכח, והיום חברות הכבלים מנהלות משא ומתן לא רק על התוכן, אלא כדי להמשיך לקבל שירותים נוספים לתוך מרכזי האוכלוסין שבהם כבר מזמן הן החזירו את ההשקעה שלהם, בעוד שלפריפריה הן בכלל לא מתכוונות להגיע.
בועז שני: ואם להגיע, רק למקומות שנוחים.
בועז שני: מייד גם אציע.
בועז שני: גם צירפתי לכאן ניירות שבהם גם יש המלצות מה אני מציע.
בועז שני: נכון להיום, כדי לפתוח את שוק התקשורת לתחרות גם בנושא הטלוויזיה וגם בנושא שוק התקשורת ושיחות פנימיות, חייבים להתחיל מהפריפריה.
בועז שני: חייבים להתנות את פתיחת שוק התקשורת לתחרות קודם כל מהפריפריה.
בועז שני: רק לאחר שהחברות ישוו את תנאי התשתיות של הפריפריה למרכז הארץ, אז אפשר יהיה להרחיב יותר.
בועז שני: אתן כמה דוגמאות: היום למשל הלוויין, שהוא המילה האחרונה לפתיחת שוק התקשורת בנושא תחרות הטלוויזיה הרב ערוצית, נציגיו אומרים: מכיוון שנתנו לנו 250,000 בתי אב, לא נתחיל בפריפריה, קודם ניקח את מרכז העיר ואחרי זה אולי נעבור לשם.
בועז שני: אני לא עוסק בטבעיות, אני עוסק במה שקשור בפריפריה.
מיכל רפאלי-כדורי: אני נציגת הלוויין, וזה פשוט לא מדויק.
מיכל רפאלי-כדורי: אני אשמח לענות על זה.