GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארנון בן-עמי: צמודים ושותפים כמובן יחד עם משטרת ישראל שמקימה משל"ט ארצי, קודם כול, כמובן, לצרכים שלה, ובנוסף לזה יוכל לשמש המשל"ט של משטרת ישראל לתת גם תמונת מצב עדכנית, משולבת עם המערכת המל"חית, על מנת שאפשר יהיה לקבל החלטות, היה ונצטרך לקבל החלטות ברמה לאומית.
ארנון בן-עמי: נוסף לזה אנחנו היום חושבים על עיבוד הצעה להחלטת ממשלה, שהיא גם חלק מתחום ההסברה, שתאפשר למעשה באופן רשמי לפרוס את מערך מל"ח במינון נמוך מאוד.
ארנון בן-עמי: דבר נוסף שאני רוצה לחדד - הזכיר את זה חבר הכנסת לשעבר, פרופ' אלכס לובוצקי - הוא הנושא של המוכנות הכוללת של מדינת ישראל.
ארנון בן-עמי: צריך לזכור שיש לנו יתרון יחסי על הרבה מאוד מדינות, לא רק בנושא של מלאים אסטרטגיים, שיש למדינת ישראל כתוצאה מההיערכות המל"חית למלחמה כוללת, אלא גם בתוכניות חלופיות בכל התחומים כמעט.
ארנון בן-עמי: אנחנו נותנים תמיד את הדוגמה של חברת מקורות, שבמשך שנים רכשה מאות גנרטורים, על מנת לאפשר אספקת מים במידה ויהיו הפסקות חשמל.
אליעזר כהן: היום יש דוגמה בולטת.
ארנון בן-עמי: היום הגנרטורים עובדים, אבל האנשים לא קיימים.
אליעזר כהן: חבר הכנסת ליצמן רצה לשאול שאלה, אחריו - חבר הכנסת אופיר פינס, ואחרי זה אני מבקש מד"ר בועז לב לעלות את הנושא שלך.
יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשאול את נציג משרד הבריאות, למשל, לגבי הנושא של היערכות בתי החולים והמחשוב.
יעקב ליצמן: השאלה שלי היא, האם משרד הבריאות בודק כל בית חולים לגופו?
יעקב ליצמן: אם, נניח, שמשרד הבריאות יגיע למסקנה שעלולה להיות בעיה באיזה בית חולים, אפילו סיכון קטן, האם יפורסם שבבית החולים הזה, בתאריך ה-1 בינואר, עלולה להיות בעיה, כדי שאנשים יידעו ולא יבואו לשם?
יעקב ליצמן: אני מדבר גם לגבי בתי חולים וגם לגבי מרפאות קופת חולים, שבדרך כלל בשבת לא עובדים בהן, מגן דוד אדום, וכל מה שקשור לנושא הבריאות.
אליעזר כהן: יש פה כמה כוחות עליונים, בהתחלה יהיה ליקוי חמה, אחרי זה תבוא השבת.
יעקב ליצמן: ברור לי שאם יחללו את השבת, יהיה ליקוי חמה.
אופיר פינס-פז: לפי התסריטים הטובים, שאני מאוד מקווה שהם יתגשמו, אני מבין שהכול יהיה בסדר, ואנחנו נקום למילניום חדש, לאלף חדש, כמו שהיינו באלף הקודם.
אופיר פינס-פז: אבל בתסריטים הקטסטרופליים, כל אחד בתחומו, שיצייר מה עלול לקרות.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, מה עלול להתרחש רע מבחינתנו, מבחינת ביטחון, ניהול מדינה ובכל התחומים, כדי שנדע, ואולי אחרי זה רק נופתע לטובה.
אליעזר כהן: חבר הכנסת אופיר פינס, פרופ' אלכס לובוצקי יענה לך אחר כך.
אליעזר כהן: ד"ר בועז לב, בבקשה.
בועז לב: קודם כול, מערכת הבריאות נמצאת בשלב מתקדם מאוד של הכנה, ואין ספק שהוועדה הזאת תרמה רבות מתחילתה - אני מציין את זה בכל פעם - להתקדמות מערכת הבריאות במוכנות שלה, המערכתית.
בועז לב: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם מאוד, שבו למעשה סרקנו וסקרנו את כלל הציוד במערכת הבריאות, פחות או יותר, וודאי וודאי את כל המכשור תומך החיים, המכשור שיש לו איזו נגיעה לחייהם של חולים במערכת הבריאות ושבשימוש בו אפשר לצפות גם לנזקים, והרחקנו לכת עד דברים שבאמת איננו יודעים אם הם בכלל קיימים, כולל קוצבים ממזרח אירופה, שאנחנו לא יודעים אם הם עובדים או לא על "ריל טיים".
בועז לב: הרחקנו לכת בעניין הזה גם כן, כדי למצוא אלגוריטמים של טיפול בסוגייה הזאת.
בועז לב: בכל אחד מהתחומים האלה יש שאלות ופתרונות שצריך לפרט.
בועז לב: במקביל גם הקמנו צוותי עמיתים שהולכים מבית חולים לבית חולים ובודקים, על-פי אלגוריתם מאוד מסוים את המוכנות של כל אחד מבתי החולים.
בועז לב: מערכת הבקרה הזאת תסתיים בסוף אוגוסט השנה, אנחנו נמצאים במהלכה, כאשר כל בית חולים קיבל גם הדרכה ומשוב איך לעשות את זה אם נמצא כשל באחד התחומים.
בועז לב: כדי לגרום לתקשורת בין סגמנטים שונים במערכת, בין בתי חולים, שיכולים להיות בבעיה של כשל נקודתי, יוקם חמ"ל מרכזי של מערכת הבריאות באגף לשעת חירום, הוא יהיה מתואם עם החמ"ל של קופת חולים ויהיה במספר חלופות קשר עם בתי החולים, שבהם אנחנו צופים את הבעיה הפוטנציאלית העיקרית.
בועז לב: אם נצפה שעשויה להיות בעיה נקודתית של בית חולים כזה או אחר, אין ספק שאנחנו נודיע לציבור ונדאג שאותו בית חולים לא יהיה בקבלה לפני שהוא יהיה מוכן ויבטיח ששלום מאושפזיו יובטח.
אליעזר כהן: אתה יכול להמשיך בקו הזה לשאלתו של חבר הכנסת פינס על קטסטרופה אפשרית.
בועז לב: בתוך הקומפנדיום הגדול הזה של חוקי מרפי למיניהם יש דבר אחד: SOMTHING ARE IMPOSSIBLE TO KNOW, BUT IT IS IMPOSSIBLE TO KNOW THIS THINGS.
בועז לב: זאת אומרת, אנחנו באמת מנסים להיערך לכל סצנריו שעולה על דעתנו, ולתת לו איזה מענה ולבחון אותו, ולבחון גם מבחוץ אם נתנו מענה לתרחישים שלא חשבנו עליהם.
יעקב ליצמן: בקוצבי לב, למשל, אין דבר כזה.
בועז לב: בקוצבי לב אין בעיה.
יעקב ליצמן: בדקתם?
בועז לב: בוודאי, אחרת לא הייתי טורח ואומר כאן.
בועז לב: קוצבי לב אינם עובדים על בסיס של מה שנקרא "ריל טיים", שעון זמן אמיתי, ואין בהם בעיה.
בועז לב: כל זה לא בא לומר שלא יהיו תקלות במערכת.
בועז לב: לא זה מה שאני אומר.
בועז לב: קרוב לוודאי שיהיו תקלות במערכת, תקלות יש, דרך אגב, דבר יום ביומו.
בועז לב: דווקא המוכנות היתרה לאותו יום, אולי, בעזרת השם, תפחית במידה מסוימת את התקלות היומיומיות שאנחנו צופים במערכת.
בועז לב: אינני מקל בעניין הזה, אני רק אומר שאנחנו בסך הכל מנסים להיערך.
מיכאל איתן: הבשורה הטובה, חבר הכנסת אופיר פינס, כך אומרים כל המומחים בעולם, שכנראה לא יהיו קטסטרופות גדולות, הבשורה הפחות טובה, שאף אחד מהם לא מוכן לחתום על זה.
ענת מאור: אנחנו נשמע נציג אחד נוסף, את מר צבי חרפק מחברת החשמל.
צפי חרפק: בוקר טוב, אני רוצה להתחיל בברכה לוועדה הקודמת וליושב-ראש שלה על העבודה שעשו מאז דצמבר 1997, ולאחל לך ולוועדה הצלחה.
צפי חרפק: התלות הזאת של בעצם כל המשק, והיותנו אי-מבודד מבחינה זו, אנחנו לא יכולים לקבל חשמל ממדינות שכנות וכן הלאה, מה שקיים באירופה המערבית ובארצות הברית, התלות הזאת, יחד עם האסטרטגיות של החשמל בחיים במדינה, גרמו לזה שהמודעות בחברה היתה גבוהה מאוד מההתחלה, ובשלוש השנים האחרונות בוצעה עבודה אדירה בכל קנה מידה, גם כספי, גם מבחינת אנשים וגם מבחינת המתודלוגיה שלפיה עבדנו.
צפי חרפק: הסטטוס הנוכחי - אנחנו סיימנו בעצם את כל שלבי הטיפול במוכנות שלנו בכל מה שקשור לתיקון דברים.
צפי חרפק: כלומר, כל תהליך ההסבה, השדרוג, ההתאמה של המערכות, הבדיקות.
צפי חרפק: בעניין הבדיקות יצאנו מתוך נקודת הנחה בסיסית של אי-אמון בהצהרות של הספקים, כלומר, גם ספקים שמצהירים שהמוצרים שלהם תואמי 2000, לא הסתפקנו בזה וביצענו בדיקות מקיפות של עשרות אלפי פריטים בחברה, ללא שום תלות בהצהרת הספקים, כך שאנחנו נמצאים היום בסיום של כל שלב הבדיקות, והן לא היו בדיקות מדגמיות, אלא בדיקות כוללות.
צפי חרפק: עשינו מהלך די חדשני יחסית ומקורי והעברנו את מרבית יחידות הייצור שלנו לשנת 2000.
צפי חרפק: את כל השעונים שבהם העברנו לשנת 2000, בהתחלה כניסוי, ואחרי שראינו שזה בסדר, השארנו אותם בעבודה בשנת 2000, והם פועלים כבר עם שעונים של 2000, והם יישארו כך במשך כל החודשים הקרובים, כלומר, אנחנו לא מחזירים את כל אותן יחידות ייצור חזרה לשעוני 1999, הן פועלות כבר בשנת 2000.
צפי חרפק: במרבית יחידות הייצור של חברת החשמל עברו כבר בעצם את בעיית ה-2000.
צפי חרפק: כשהן יגיעו ל-1 בינואר, המערכת לכאורה לא תדע שזה 1 בינואר 2000, מבחינתה זה יהיה מאי, יוני, יולי, כל אחת בזמנה שלה.
צפי חרפק: הפעולה הזאת אפשרית במערכות מסוימות, היא איננה אפשרית בכל המערכות.
צפי חרפק: באותן מערכות שזה אפשרי, ביצענו את זה.
צפי חרפק: זה נקרא בשפה שלנו "גיול של המערכות" או "AGEING" באנגלית.
צפי חרפק: שאל חבר הכנסת פינס לגבי כל מיני מצבים.
צפי חרפק: הכנו מעל 500 תרחישים שונים, מן הפשוטים ועד החמורים, כאשר לכל אחד יש תוכנית מדויקת, הן ברמה של כל תחנת כוח, או כל תחנת משנה, והן ברמה של השליטה על כלל המערכת כדי לעשות את זה.
צפי חרפק: הפכנו את עצמנו ליחידה צבאית במובן של הכנת מבצע לליל המעבר.
צפי חרפק: כלומר, יש היערכות כמו בפקודת מבצע, עם כל השלבים של פקודת מבצע.
צפי חרפק: אנחנו מתרגלים גם את תרחישי הכשל וגם את פקודת המבצע הזאת.
ענת מאור: האם ב-7 בספטמבר 1999 צפוי משהו בעייתי, והאם זה יהיה יום תרגול?
צבי חרפק: קודם כול, אנחנו מקדימים את התרגול הכלל חברתי ל-26 באוגוסט.
צבי חרפק: ב-26 באוגוסט אנחנו מקיימים תרגיל, אחד לאחד בלילה, שמדמה בדיוק את הלילה של ליל המעבר מה-31 בדצמבר ל-1 בינואר.
ענת מאור: תרגיל מל"ח ב-26?
ארנון בן-עמי: ב-29 התרגיל של מל"ח.
צבי חרפק: התרגיל ב-26 באוגוסט הוא תרגיל נפרד של חברת החשמל.
צבי חרפק: אנחנו מתואמים עם מל"ח לגבי התרגילים שלהם.
צבי חרפק: לגבי פורום התשתיות.
צבי חרפק: ביוזמת מנכ"ל חברת חשמל הקמנו בפברואר השנה פורום של כל גופי התשתית של המשק וכל מה שאנחנו לפחות ראינו כגוף תשתיתי שפועל בזמן אמיתי, ויש צורך בתיאום בין אותם גופים בליל המעבר לגבי תרחישי כשל הדדיים, בעיות, העברת מידע וכן הלאה.
צבי חרפק: הגוף הזה כולל קרוב ל20 גופים, שהם גם מתחום התשתיות, כמו בתי זיקוק, תשתיות נפט, מקורות, בזק, רשות שדות התעופה, רשות הנמלים, רכבת ישראל, אגד, וגם גורמים כמו מל"ח, משטרת ישראל, צה"ל, איגוד הבנקים, לשכות המסחר, איגוד התעשיינים - כל אותם גורמים שחשבנו שיש להם איזו שייכות, ושצריך בתיאום בין הדברים.
צבי חרפק: הפורום הזה התכנס מספר פעמים מאז פברואר, הפורום הזה גם הקים מספר ועדות משנה שעשו עבודה, ואני רוצה לציין שלוש ועדות, שביצעו עבודה ספציפית.
מיכאל איתן: זה מתואם עם מל"ח?
צבי חרפק: זה מתואם עם מל"ח.
צבי חרפק: זו החלטה של יוסי קוצ'יק.
צבי חרפק: לצוות השלישי יש חשיבות גבוהה ביותר בהיערכות בחמישה החודשים שנותרו לנו, והוא עוסק בכל מה שקשור למדיניות אחידה ומתואמת של הסברה לציבור.
צבי חרפק: כאן צריך להגיע לאיזון מסוים בין הרצון שלנו, מצד אחד, לתדרך את הציבור כמה שיותר, ובין הסכנה לגרום לפניקה, מצד שני.
צבי חרפק: מתוך כל מיני סימולציות שעשינו, הפניקה עלולה להיות יותר מסוכנת מחלק מאירועי הבאג.
צבי חרפק: הכנס הבא של אותו פורום תשתיות הוא ב-10 באוגוסט, בשבוע הבא.
ענת מאור: אחרון הדוברים לפני שאלות של חברי הכנסת, הוא נציג השלטון המקומי.
ענת מאור: מה קורה ברשויות המקומיות כולן?
שמעון בוקשפן: הוקם צוות היגוי בראשות ראש מועצה ובהשתתפות כל הפונקציונרים ברשויות, אם זה מים, ביוב, חשמל וכן הלאה.
שמעון בוקשפן: עד כה התקיימו מספר ימי עיון וכנסים לראשי רשויות, מנכ"לים, גזברים ופונקציונרים נוספים.
שמעון בוקשפן: אנחנו מתכננים להפיץ חוברת הסברה לציבור ולרשויות, כדוגמת חברת חשמל, שצירפו את הפרוספקט שלהם, כפרוספקט הסברתי, יחד עם חשבון החשמל האחרון.
שמעון בוקשפן: ברשותכם, אימצנו את הרעיון הזה ואנחנו כנראה נפיץ דוגמה לכל הרשויות המקומיות וגם לציבור התושבים, אותה נצרף להודעת ארנונה שתישלח בעוד כחודש.
ענת מאור: הוחלט על תקצוב?
שמעון בוקשפן: אולי נציג משרד הפנים יענה.
שמעון בוקשפן: אנחנו הרשויות מצפות.
גדי אייזנרייך: התקציב עבר.
שמעון בוקשפן: יש לנו מגמה, במסגרת דיוני צוות ההיגוי, להנחות לא לקבל קהל ברשויות המקומיות בימים 2 ו-3 בינואר, כלומר, בימים ראשון ושני.
שמעון בוקשפן: עדיין לא הוחלט בעניין, אנחנו נקבל החלטה.
מיכאל איתן: למה לא לקבל קהל?
שמעון בוקשפן: עובדי העיריות יהיו במשרדים.
שמעון בוקשפן: אבל אולי, לדוגמה, תהיה בעיה במערך מחשוב הגבייה.
שמעון בוקשפן: זו המגמה, עדיין לא הוחלט.
ענת מאור: אם רשות מקומית לא מגיעה לכנס ולא נערכת, האם יש אמצעי אכיפה ובקרה?
שמעון בוקשפן: אחד הדברים שאנחנו מנסים הוא, למנוע העברת תקציבים, שיהוו גורם לכך.
שמעון בוקשפן: לשם דוגמה, פנינו לכל הרשויות המקומיות, כשאני אומר אנחנו, זה משרד הפנים.
ענת מאור: לפי המידע שיש לי, רשויות רבות עוד לא התחילו לעסוק בעניין בכלל.
גדי אייזנרייך: מי אמר את זה?
גדי אייזנרייך: יש מישהו שיכול להגיד את זה ולהציג את זה?
שמעון בוקשפן: ההיפך הוא הנכון.
שמעון בוקשפן: לדוגמה, פנינו יחד עם משרד הפנים לכל הרשויות המקומיות כדי לקבל כתובת של אדם שיהיה אחראי לבאג 2000.
מיכאל איתן: מתי פניתם?
שמעון בוקשפן: בחודשים האחרונים.
גדי אייזנרייך: גברתי היושב-ראש, יש היום 263 אחראים בנושא באג 2000, מתוך 265 רשויות מקומיות.
ענת מאור: הוועדה רושמת את זה בפניה בשמחה.
גדי אייזנרייך: הרשימה הזאת קיימת כבר מחודש מאי.
גדי אייזנרייך: נעשתה פנייה של מנכ"ל משרד הפנים, ובכל רשות מקומית מונה אחראי על באג 2000.
שמעון בוקשפן: יש לנו כתובת בכל רשות מקומית.
ענת מאור: חברי הכנסת, שאלות והערות בקצרה.
ענת מאור: חבר הכנסת פינס, בבקשה.
אופיר פינס-פז: האם העובדה שכל העניין קורה בשישי-שבת תורמת להיערכות?
אופיר פינס-פז: האם זה טוב, האם זה רע?
אופיר פינס-פז: האם יש אחראי ברמה האסטרטגית הכוללת מטעם ממשלת ישראל על כל ההיערכות של באג 2000, של הממשלה והרשויות המצויות תחתה?
ענת מאור: אני מבקשת תשובה מפרופ' אלכס לובוצקי.
אלכס לובוצקי: בסופו של דבר, יש אחראי, והוא מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אלכס לובוצקי: לגבי השאלה הקודמת, בנושא השבת.
אלכס לובוצקי: כבר אמרתי, יש לזה יתרון אחד גדול, המשק נמצא ברמת פעילות נמוכה יותר, ולכן זה מאוד מקל.
אלכס לובוצקי: יש לזה שני חסרונות: האחד, נושא השבת, שהוא רגיש מבחינה הלכתית, השני, העובדה שזה יום חג נוצרי ונופל באותו יום גם יום חג מוסלמי.
אלכס לובוצקי: החג הנוצרי משמעותי יותר, מפני שייתכן ויהיה גל גדול של תיירים שיעמיס על המערכות.
אלכס לובוצקי: רבותי, אני רוצה להזהיר, העלאת כל תרחישי הקטסטרופה האפשריים, כמו, למשל, הידיעה בעיתון שעלול להיות שבין 700 ל-1,000 חולים ימותו בבתי החולים.
אלכס לובוצקי: מצד אחד, זה נכון, עלול גם להיות שבשבוע הבא ימותו 1,000 חולים בבתי החולים.
אלכס לובוצקי: אם תשאלו אותי מה ההסתברות, כן, זה עלול להיות.
אלכס לובוצקי: העלאת התרחישים הללו, במיוחד על-ידי מומחים או פסיבדו-מומחים היא מסוכנת, היא גורמת פניקה, בהלה ונזקים.
אלכס לובוצקי: באג 2000 זה לא וירוס.
אלכס לובוצקי: שמתי לב שאנשים חושבים שזה וירוס שמכה במחשבים, זה לא וירוס.
ענת מאור: אריה רסלר, תשובתך לדברים.
אריה רסלר: אני אנסה להיות קצת יותר קונקרטי.
אריה רסלר: אני מסתכן, אבל בהחלט יכול להיות מצב שמערכות התשתית המרכזיות של מדינת ישראל יעבדו ללא כשל.
אריה רסלר: בהחלט יכול להיות מצב כזה.
אריה רסלר: הסיכוי הוא גבוה.
ענת מאור: אני רוצה לסכם את הישיבה בדברים הבאים: ראשית, הוועדה רושמת בפניה את הפעילות שנעשתה עד כה, גם על-ידי משרדי הממשלה השונים, גם עלידי ועדת המשנה בכנסת הקודמת בראשות פרופ' אלכס לובוצקי, ומציינת בסיפוק את העובדה שמנכ"ל משרד ראש הממשלה מרכז אישית את העבודה.
ענת מאור: שלישית, לאור הדוח שקיבלנו עכשיו על היערכות משרד ראש הממשלה - חבר הכנסת איתן, תראה שאני מאוד לא פוליטית בעניין הזה - אני רוצה לציין, שאנחנו לא יכולים להגיד שיש היערכות מספקת לאור זה שנשארה תקופה של חמישה חודשים לפנינו.
ענת מאור: בשם הוועדה אני מציינת, שלא נקבל שכבר עכשיו עוברים לטפל בשלב הכשל, אנחנו תובעים לראות את סיום שלב ההיערכות.
מיכאל איתן: אנחנו מציעים שלא יטפלו בשלב הכשל?
ענת מאור: גם וגם, אני מיד אסביר לגבי לוח-זמנים.
ענת מאור: נושא ההסברה - הבנו שחשוב שיהיה תיאום ושיתוף-פעולה בהסברה.
ענת מאור: אנחנו לא נפנה לתקשורת שלא להכניס לפניקה.
ענת מאור: אם יהיה מערך הסברתי חיובי, שייתן גם את המידע וגם את ההמלצות בצורה אמינה, הרי שגם העסקים וגם משרדי הממשלה וגם הציבור כולו יידעו איך לנהוג.
גדי אייזנרייך: בתנאי שאמצעי התקשורת יעבדו.
ענת מאור: נכון לעכשיו לא קיבלנו את תוכנית מערך ההסברה, רק הוסבר לנו על הוועדה המשותפת שהוקמה, ושמשרד ראש הממשלה מתכוון לטפל בנושא.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לדעת בעניין.
מיכאל איתן: שלא יישתמע מהדברים שלך דברים שונים, שיהיה ברור שעכשיו זה הזמן, וצריך לעבוד באינטנסיביות כדי לקדם את כל ההיערכות לתוכניות ההמשך, למקרה של כשל.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן, אני מקבלת, אבל יש שני שלבים.
ענת מאור: האחד, הוא ההיערכות המוקדמת והמונעת.
מיכאל איתן: אין לנו הרבה זמן.
ענת מאור: אני מבקשת במהלך אוגוסט, שמשרד ראש הממשלה יסכם את כל בדיקת הנושא, ושהוועדה תקבל עד סוף אוגוסט דיווח על השלב הזה, במקביל לדיווח על השלב של טיפול בכשלים וההיערכות ליום עצמו.
ענת מאור: נציג חברת החמשל, מר צבי חרפק, הוועדה תשמח לבוא לליל התרגול בחברת חשמל, ב-23 באוגוסט, כדי לעקוב מקרוב איך הדברים מתבצעים בטיפול עצמו.
ענת מאור: התרגול חשוב לכל הרשויות, לא לחכות רק לבדיקה תיאורטית, אלא לתרגולים.
מיכאל איתן: הרשויות לא מסוגלות, הן לא בנויות לזה.
מיכאל איתן: מי שלא הכין את עצמו, כמו חברת חשמל, הוא לא יכול לבצע את מה שהם מבצעים.
מיכאל איתן: מתי התחלתם?
צבי חרפק: ב-1996.
מיכאל איתן: הם מריצים את כל המערכות, או חלק מהמערכות, כאילו התאריך כבר חל.
מיכאל איתן: כדי להגיע למצב כזה, היה צריך להתחיל כבר לפני שנים.
מיכאל איתן: הרשויות המקומיות דיברו על מה שהן עשו, אבל זה עניין של כמה חודשים אחורה סך הכל.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן, הערתך נרשמת.
ענת מאור: אין ספק שטיב התרגול צריך להיות מותאם לכל תחום ולמידת ההיערכות בזמן שנותר בחמשת החודשים הקרובים.
ענת מאור: אנחנו נבקש לקבל דיווח גם על זה, תוך ידיעה שזה יהיה מותאם.
מיכאל איתן: בכל אופן אני מתעקש.
מיכאל איתן: הרשויות המקומיות זה גוף בעל משמעות בכל ההיבטים של הנושא הזה.
מיכאל איתן: הן כן נמצאות בפיגור מסוים.
מיכאל איתן: אם לא יקרה כלום, יכול להיות שהן חסכו.
מיכאל איתן: אבל אם מסתכלים על מה שהיה צריך לעשות, ולוקחים את חברת חשמל או קופת חולים כאב טיפוס, אז הרשויות המקומיות נמצאות בפיגור גדול, לעומת מה שעשו בחברת חשמל.
ענת מאור: אני מקבלת את התיקון של חבר הכנסת איתן.
ענת מאור: אנחנו נסכם כך: אנחנו מבקשים, נוסף לדיווח ממשרד ראש הממשלה עד סוף אוגוסט, לקבל גם פירוט יתר מהשלטון המקומי על מידת ההיערכות ועל ההיערכות הנוספת הנדרשת.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שמנכ"ל משרד ראש הממשלה יגיע לכאן.
ענת מאור: חבר הכנסת אופיר פינס, איחרת, הישיבה הבאה תהיה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הודעתי זאת בראשית הישיבה, הוא התחייב לכך, זה יתואם אתו.
שמעון בוקשפן: אני רוצה להעיר הערת ביניים.
שמעון בוקשפן: השלטון המקומי לא נערך רק בחודשים האחרונים, השלטון המקומי כבר נערך קרוב לשלוש שנים, בחודשים האחרונים אנחנו נכנסים יותר לשלבי הביצוע.
ענת מאור: תודה, ואנחנו מבקשים לקבל דיווח מכם בישיבת הבקרה הנוספת.
ענת מאור: אנחנו נזמין גם את מנהלי הבנקים לישיבה הבאה, כדי לראות את טיב היערכותם להבטחה של חסכונות, קופות גמל, הפנסיה של כל אזרח ואזרחית, יהיו הכשלים אשר יהיו במערך הבנקים.
ענת מאור: אם נדרש שיום זה יוכרז כיום חירום, אני מבקשת שלא ניתקל בבעיות שאחר כך יפגעו ביכולת ההיערכות בנושא באג 2000.
ענת מאור: תודה רבה לכולם.
ענת מאור: הפסקה של חמש דקות, ואנחנו עוברים לנושא הבא: הרומן הווירטואלי באינטרנט.
מיכאל איתן: אני מבקש להסב תשומת לב היושבת-ראש וחברי הוועדה לשביתה המתוכננת של צרכני האינטרנט בישראל ב-13 לחודש.
מיכאל איתן: נעשתה שערוריה בקנה מידה לאומי, שנוגעת לא רק לצרכני האינטרנט, אלא למשק הלאומי ולחברה הלאומית.
מיכאל איתן: חברת "בזק" עושה דבר שלא ייעשה.
מיכאל איתן: לפני עידן האינטרנט הישראלי, שיחה מקומית בלילה היתה פעימה אחת, יכולת לדבר כל הלילה, כשהתחיל עידן האינטרנט, וראו שאפשר לנצל את המצב שגולשי אינטרנט מחוברים זמן ממושך, התחילו לחייב כל רבע שעה או כל חצי שעה.
מיכאל איתן: בזק צריכה לעמוד אל עמוד הקלון.
מיכאל איתן: אני קורא מכאן: לא רק לעשות שביתה, אלא לכל הציבור, שיחרים את בזק בכל מקום שאפשר, עד שמדיניות המחירים הזאת תשתנה.
מיכאל איתן: אני מצפה מהוועדה הזאת, שהיא הוועדה הרלוונטית בכנסת, שתגן על גולשי האינטרנט ועל אלה שלא מגיעים לשם בגלל המחירים, כי אין להם כסף, ושהוועדה הזאת תעשה מעשה.
מיכאל איתן: אפשר לקרוא לנציגי בזק, אפשר לקרוא לנציגי משרד התקשורת ולתבוע מהם הסברים על הפרשה החמורה הזאת.
ענת מאור: אני רוצה להודיע בשם הוועדה: ברגע שהתברר לנו על הכוונה של משרד התקשורת - של בזק, אבל באישור משרד התקשורת - להעלות את מחיר השימוש באינטרנט, ובמיוחד בצורה שפוגעת דווקא באנשים עובדים, שכן שעות הערב והלילה הם שעות השימוש באינטרנט, פניתי בשם הוועדה למשרד התקשורת שיבטל את העלאת המחירים הגורפת והבלתי מוצדקת.
ענת מאור: אני חוזרת על הפנייה.
ענת מאור: קיבלתי תשובה לא מספקת ממשרד התקשורת.
ענת מאור: אנחנו נמשיך לתבוע מהם לאפשר לאזרחים להשתמש באינטרנט כמכשיר מידע.
מיכאל איתן: נזמן אותם הנה.
ענת מאור: נזמן אותם, אם נידרש לזמן אותם לישיבה.
ענת מאור: מכל מקום, ב-13 באוגוסט, יום השביתה של אנשי האינטרנט, שצמחה מהשטח, הוועדה, אם הנושא לא ייפתר, תהיה יחד איתם, גם בהזדהות וגם במעשה.
ענת מאור: לא מדובר במותרות, לא מדובר בלוקסוס, תפקידנו להגן על ציבור הצרכנים, האזרחים והאזרחיות של המדינה, שיוכלו לעשות שימוש בתשלום סביר בנושא האינטרנט.
ענת מאור: נמשיך לעקוב ולטפל.
אלי הכהן: היקף פניות כזה של גולשות וגולשים הוא ממש חסר תקדים, הגיעו פניות גם לרדיו וגם למוסף הארץ.
אלי הכהן: אנשים מהשטח אומרים: עד כאן, זה לא הוגן.
סופיה מינץ: בזק העלה יותר מ-40% את מחירי קווי פריים-ריליי.
סופיה מינץ: זאת אומרת, כל המוסדות, בתי ספר ואחרים, ששם השימוש ייעשה כמובן באמצעות קווי פרייםריליי, בכלל לא יוכלו לעמוד בעלויות האלה.
ענת מאור: במה הם העלו את השימוש?
סופיה מינץ: קווי פריים-ריליי אלה קווים שמאפשרים שימוש מסיבי.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל בעניין הזה את ההתכתבות שלכם או את התביעה שלכם ונטפל גם בכך.
מיכאל איתן: כשניכנס לדיון תלמדי, שלא רק מדובר בהעלאת מחירים.
מיכאל איתן: מדובר במדיניות שלמה שמונעת פיתוחים טכנולוגיים.
מיכאל איתן: אפשר להוזיל את זה לא דרך בזק, אבל סותמים לנו את הדרך.
ענת מאור: חבר הכנסת איתן, ביקשת שלא נעסוק בפוליטיקה, אבל תאמין לי שהתיק נגד בזק בחסות משרד התקשורת, שייקרו בהרבה את האחזקה הקבועה וכו', לכאורה בשם הקלות והוזלות, עזרו רק לחברות הגדולות מאוד.
ענת מאור: זו פרשה שנוהלה לאורך חודשים ושנים.
ענת מאור: אין ספק שהוועדה תצא נגד העניין.
מוחמד כנעאן: אני אישית מצטרף לדבריו של חבר הכנסת איתן במלואם.
מוחמד כנעאן: הדבר הזה מצריך דיון, אפילו דיון דחוף בנושא הזה.
מיכאל איתן: אני מציע שהעתק מהפרוטוקול הזה יישלח גם לבזק וגם למשרד התקשורת, שהם יידעו שיש חברי כנסת מכל הסיעות שערים לעניין הזה ותובעים מהם הסברים.
אהוד גלב: והציבור.
ענת מאור: הנושא חשוב מאוד, ואכן החלטת הוועדה ותביעתה שלא לייקר את התעריפים, ודאי לא בצורה גורפת כזו, ודאי לא בצורה של חלוקה בלתי הולמת, תועבר מהוועדה אל בזק ומשרד התקשורת.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את החלק השני של ישיבת הוועדה שמוקדש ל"רומן וירטואלי" באינטרנט.
ענת מאור: אנחנו רוצים לבחון היום בצורה מקצועית ללא דעות קדומות, זה נושא שפעם ראשונה דנים בו, את כל נושא ה"רומן הווירטואלי" באינטרנט.
ענת מאור: עם זאת, מהמחקר ומהמידע שמצוי בידינו, אנחנו יודעים שיש גם בעיות וסכנות כמו שימוש על-ידי פושעים, כמו שימוש על-ידי סוטים, כמו אי-הפרדה בין מציאות ודמיון על-ידי אנשים בחיי היומיום הרגילים, זה כמעט כמו התמכרות.
ענת מאור: ברשותכם, לפני שנתחיל את הדיון, אני רוצה להזמין את גב' שרית פרקול, שתמחיש להדיוטות, שפחות מצויים באינטרנט, מהם אותם צ'אטים, מהי אותה הידברות, אותם רומנים אפשריים באינטרנט.
ענת מאור: בבקשה, גב' שרית פרקול, ותודה על תרומתך.
שרית פרקול: אני אנסה להמחיש, למרות שיש פה מחשב שלא מותכנות עליו התוכנות הרלוונטיות לסוג הזה של הצ'אטים.
מיכאל איתן: לא התקינו את המכשיר הנכון.
ענת מאור: שרית פקרול, חבל שאת אומרת לנו רק הרגע.
ענת מאור: אני מבינה שאין אפשרות להראות את זה באופן מקצועי לוועדה.
שרית פרקול: כרגע לא.
שרית פרקול: אני יכולה להסביר איך זה מתנהל.
ענת מאור: גב' שרית פרקול, בבקשה, הסבר קצר.
שרית פרקול: העניין הוא לרוב התכתבות, בעיקר מסרים, ואפשר להעביר אותן בכל מיני דרכים.
שרית פרקול: הדבר שהיה אפשר להדגים בצורה טובה זה מה שנקרא "ICQ", זה פשוט פינג-פונג של דיבורים, וזו הדמיה הכי טובה של שיחה כביכול, בגלל זה קוראים לזה "דיבור באינטרנט", כך אפשר גם לנהל רומן, אפשר לעשות שיחה, לראיין מישהו, אפשר לנהל עסקות דרך זה, אפשר לעשות כל דבר.
ענת מאור: מה רע בזה?
שרית פרקול: מי אמר שזה רע, אני "מתה" על אינטרנט, אבל כשיושב פה ילד, ויכולים להגיע אליו דברים שלא בהכרח הוא ימצא אותם במקום אחר, ובוודאי שאנחנו לא רוצים שהוא ימצא אותם.
שרית פרקול: הצדדים החיוביים ברורים לכולם, זה עולם ומלואו.
ענת מאור: אבקש מד"ר יצחק קדמן, יו"ר המועצה לשלום הילד, שהיתה לי הזכות לעבוד אתו באופן הדוק בכנסת הקודמת כיושבת-ראש השדולה למען הילד, לדבר.
יצחק קדמן: כפי שהיושבת-ראש פתחה, הנושא הוא לא בעד ונגד האינטרנט ככלי תקשורת חדש יחסית, חשוב מאוד, שיש בו הרבה מאוד שימושים חיוביים, גם לילדים, גם למבוגרים; הנושא איננו האם אנחנו נגד האינטרנט, זהו איננו הנושא.
יצחק קדמן: אני מניח שבאותה מידה כאשר התפרסמה המצאת הדפוס, היו מי שיצאו נגד המצאת הדפוס, כי אפשר להדפיס בדפוס החדש דברים נוראים ואיומים.
יצחק קדמן: וודאי שהיום איש לא מצטער על המצאת הדפוס, ואנחנו רואים בה חלק מתהליך הקידמה של העולם.
יצחק קדמן: בהתחלה אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה לכך שארגון יונסק"ו, שהוא ארגון התרבות הבינלאומי של האו"ם, הקים ארגון מיוחד שעוסק בנושא הזה, בין השאר הוקם גוף שנקרא "נורדיפון" שיושב באוניברסיטת גטבורג בשבדיה, שכל עיסוקו בנושא הסכנות של חשיפת ילדים לאלימות לצורותיה השונות באמצעי התקשורת, ובמיוחד באינטרנט.
יצחק קדמן: הם מוציאים שלוש פעמים בשנה חומר כתוב בנושא הזה, וכל מי שמעוניין, ברצון אני אמסור לו את הדרך להשיג את זה.
יצחק קדמן: יש מספר סכנות.
יצחק קדמן: החל במה שאמרה שרית פרקול באתרי הצ'אט, שילדים עושים בהם שימוש כמו מבוגרים, אלא שלילדים יש הרבה פחות יכולת בקרה ואמצעי בקרה כדי לא ליפול בפח.
יצחק קדמן: דרך אגב, גם מבוגרים נופלים בפח, וידועים מקרים שאתרי צ'אט הביאו לפגישות של אנשים שאחר כך הסתיימו ברצח.
יצחק קדמן: היה מקרה ידוע בארצות-הברית בנושא הזה.
יצחק קדמן: אנחנו יודעים על מקרים שהיו בארץ, שילדים בעקבות שיחות באתרי צ'אט, פותו לבוא ולהיפגש עם מי ששוחחו אתו, נפגשו ונפגעו מינית על-ידי אותו אדם שפיתה אותם.
יצחק קדמן: אנחנו עדיין לא התאמנו את מערכות ההסברה והחינוך שלנו לכך שילדים היום לא פוגשים אנשים ברחוב, חלקם לפחות פוגשים אנשים באתרים שבהם הם משוחחים עם אנשים, ואם הם לא יודעים לשים את הגבול בין מציאות לדמיון הם נגררים לפגישות שיכולות להסתיים באסון.
ענת מאור: ד"ר קדמן, בהנחה שאנחנו לא רואים באינטרנט סוס טרויאני, האם יש המלצות לוועדה?
יצחק קדמן: מיד אתן את ההמלצות, אני רק רוצה דבר אחד קודם לכן.
יצחק קדמן: מעבר לאתרי צ'אט יש בעיה אחרת, קשה מאוד, שכל העולם מתלבט בה, לגבי אותם אתרים שמשמשים פדופילים, שכוללים גם אפשרות להורדת תמונות של ילדים גם בעירום, גם בקיום יחסי מין.
יצחק קדמן: יש אתרים שלמים שעוסקים בזה.
יצחק קדמן: אני יודע שיש פתרונות טכנולוגיים, אבל ככול שהטכנולוגיה מתקדמת, לכל מחיקון יש אנטי-מחיקון, כידוע.
יצחק קדמן: וחלק מהאתרים האלה כבר לא מופיעה עליהם הכותרת "WE LOVE CHILDREN", וודאי לא "פדופיליה", זה מסתתר תחת מלות קוד שונות, אלה שמשתמשים, יודעים במה מדובר.
יצחק קדמן: אנחנו יכולים לשחרר פה הצהרה שההורים יותר יפקחו על מה שהילדים עושים וידריכו אותם.
יצחק קדמן: מההתרשמות שלי בהרבה מאוד בתים, ההורים לא מסוגלים להדריך את הילדים, מפני שהמשתמשים היחידים בבית שבקיאים בעניין אלה הילדים.
יצחק קדמן: בחלק מהבתים ההורים אפילו לא יודעים איך להדליק את המחשב, ודאי שהם לא יכולים להסביר לילדים מה לעשות או לא לעשות.
יצחק קדמן: למערכת החינוך יש תפקיד עצום בעניין הזה.
ענת מאור: ד"ר קדמן, האם יש דוגמה של חקיקה באחת מהמדינות הדמוקרטיות, ומה יכולת האכיפה באותה מדינה?
יצחק קדמן: יש בעיה עם אכיפה, אם כי אני יודע גם על העמדות לדין שנעשו בארצות שונות.
יצחק קדמן: יש לזה ערך חשוב לא כלפי מי שמחליט להיות פושע בכל מחיר.
יצחק קדמן: חלק מהמשתמשים הם משתמשים שלא מועדים להיות פושעים.
יצחק קדמן: צריך לשדר להם נורמה: אתה איש מן היישוב, לאתר הזה אל תיכנס, מפני שאם אתה תיכנס לאתר הזה ותוריד תמונות, כי רצית להסתכל רק לרגע, אתה עובר עבירה.
ענת מאור: נודה לך אם תמציא לוועדה דוגמאות חוק ממדינות אחרות.
יצחק קדמן: אני אתן ברצון.
יצחק קדמן: שוב, יש פה הרבה מאוד חומר.
יצחק קדמן: צריך להיות חינוך, חקיקה, הסברה, ואני בהחלט ממליץ.