GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל קרניאל: בשל השעה, והואיל וגם הוקמה ועדת משנה לאינטרנט, אני מניח שהדיונים האלה עוד ימשיכו, אז אני מניח שאשמיע את הצעותי בנושא חקיקה בוועדת המשנה.
ענת מאור: ללא ספק, נושא החקיקה יידון בנפרד, אבל הוא לא יידון אם לא יביאו הצעות ודוגמאות בינלאומיות וכן הלאה.
יצחק שלדוב: אני רוצה לדבר כמשתמש ותיק.
יצחק שלדוב: קודם כול כהקדמה, אחר כך אני אגיע לנושא המידע, שאני רוצה להתייחס אליו.
יצחק שלדוב: כשמדברים על כסף ועל חינוך הילדים, אם בעוד זמן מסוים מחליטים לערוך חידון באינטרנט של דן חמיצר במקום ברשת ב', אני לא נכנס כרגע לטכניקה ואיך עושים זאת - - -
גדי שמשון: כבר שלוש שנים יש חידון של חמיצר.
יצחק שלדוב: אני לא מעודכן, כי הילד שלי בן 30.
יצחק שלדוב: אני אומר בוודאות, ויתקנו אותי במשרד החינוך אם אני טועה, ההצעה שלי אומרת דבר אחד.
יצחק שלדוב: האינטרנט, עם כל הכבוד לצ'אט, צריך להיות כלי מידע ממדרגה ראשונה וצריך ללמד את הילד מהרגע הראשון.
יצחק שלדוב: ההצעה שלי.
יצחק שלדוב: שבתוכניות לימודים, מצד אחד, וזה עולה כסף, ובתוכניות של חברות שירות אינטרנט, צריך לעודד את הצעירים איך להתמודד עם חיפוש מידע באינטרנט, חיפוש מידע אמיתי.
יצחק שלדוב: המסר שלי הוא הבאה בחשבון של חינוך לשימוש במידע.
דורון שמעוני: אני רוצה להצטרף לכל מה שנאמר קודם, עיקר העניין הוא חינוך, וזה חינוך לשימוש במדיה חדשה.
דורון שמעוני: עלתה פה טענה לגבי צנזורה או לא צנזורה, והמלה צנזורה נשמעת כמלה גסה.
דורון שמעוני: כמובן שלא יעלה על הדעת לצנזר, אבל כן יעלה על הדעת, ומן הסתם כנראה שזה צריך לקרות באיזו נקודת זמן, סיווג.
דורון שמעוני: אם מגיעים לבגרות יותר גדולה במדיה הזאת, יש מקום לסווג את האתרים, כמו שנעשה לגבי סרטים.
דורון שמעוני: כל מערכת הסרטים בארצות-הברית מסווגת.
ענת מאור: מה איגוד האינטרנט יכול לתרום לכך?
דורון שמעוני: איגוד האינטרנט התחיל להתעניין בתחום הזה ביישום ישראלי, אנחנו כמובן שותפים לכל מיני סטנדרטים בינלאומיים.
גדי שמשון: יש העניין של אישורים.
גדי שמשון: יכול יצחק קדמן לתת אישור לאתר מסוים, ואז המחשב יוכל להיכנס אליו, ומחשב של מישהו אחר יהיה בהכשר של הבד"ץ לצורך העניין.
רונן לזרוביץ: יש לך מושג כמה אתרים יש?
דורון שמעוני: יש לי איזה מושג כמה אתרים יש.
רונן לזרוביץ: ומה לגבי כוח האדם שיסווג אותם.
דורון שמעוני: יש לי עוד מושג לגבי עוד שניים-שלושה דברים ונדבר עליהם בצד.
דני מילין: לא הוזכר במלה אחת תהליך הגדלת הפער החברתי כתוצאה מהשימושים.
דני מילין: נדמה לי, שהדבר הזה חשוב ביותר.
דני מילין: כל הזמן אנחנו מדברים על עשירון עליון, אולי טיפה יותר.
ענת מאור: הערה חשובה מאוד.
ענת מאור: בבקשה, נציג המשטרה.
מאיר זוהר: מנקודת ראות משטרתית, קודם כול אני רוצה לציין ולהסכים עם גדי שמשון, שהאנונימיות כאן היא לא מוחלטת.
מאיר זוהר: זאת אומרת, אדם שמבצע עבירה, המשטרה ערוכה לטפל בו.
ענת מאור: בכמה מקרים טיפלתם בשנה האחרונה?
מאיר זוהר: אנחנו מדברים על נושא כללי, אנחנו מדברים על עבירות באינטרנט בפרט, ולמעשה על עבירות מחשב בכלל.
מאיר זוהר: אני רוצה להזכיר לחברים פה שיצא חוק המחשבים, התשנ"ה-1995, שבעצם מהווה יריעה ומכלול לכל אותם דברים שאנחנו מדברים כאן.
מאיר זוהר: נוסף על כך רציתי להתייחס להיערכות המשטרתית.
מאיר זוהר: בהיערכות המשטרתית שמעבר לצוות עבירות מחשב - יש צוות מיוחד שהוקם לטיפול בעבירות המחשב האלה - יש גם חוקרים מיומנים במחוזות ובמרחבים השונים שבהם אפשר להיעזר ולקבל טיפול משטרתי במידת הצורך.
ענת מאור: משרד החינוך, בבקשה.
סופיה מינץ: אנחנו נתחיל בנושא שהוזכר פה כלא רלוונטי, וגם אנחנו הגענו למסקנה הזאת, זה הנושא של צנזורה יזומה מטעם משרד החינוך.
סופיה מינץ: קיימנו מספר דיונים עם גורמים שונים, והגענו למסקנה שהדרך שלנו היא לאפשר שירות של הגבלת שימוש בבית ספר.
סופיה מינץ: בית ספר שרוצה יכול לרכוש את השירות הזה, ובאמת יש בתי ספר שעושים את זה.
סופיה מינץ: אנחנו אפשרנו את השירות הזה.
סופיה מינץ: זה ברמה הטכנולוגית, ברמה הפשוטה ביותר.
ענת מאור: לא יאומן.
סופיה מינץ: אני חברה בהנהלת המשרד, לא השתתפתי בשום דיון מסוג זה, אני מניחה שהוא לא התקיים.
סופיה מינץ: אולי פה ושם היו ניצנים של דיון כזה.
סופיה מינץ: אני מצטרפת לכל מה שנאמר כאן, לרבות הזעקה הגדולה בנושא של התקציבים שנדרשים לעניין הזה.
סופיה מינץ: חשוב שכולם יבינו שהדבר הזה בהחלט לא פשוט.
סופיה מינץ: לא נשכח באותה הזדמנות שבשלוש או ארבע השנים האחרונות יש בערך ב1,000 בתי ספר מחשבים שמחוברים לאינטרנט, אני לא יודעת בדיוק להגיד כמה ילדים מחוברים.
סופיה מינץ: לא נשכח גם את הדבר הגדול שנעשה בתחום הזה.
סופיה מינץ: אנחנו היום באווירה של דיבור על כל הסכנות שיש.
מוחמד כנעאן: בבקשה.
רוני דיין: אני אחראי על הטיפול בפדגוגיה של שילוב המחשב בהוראה במשרד החינוך.
רוני דיין: ברמה המקצועית של אנשי המקצוע במשרד היו דיונים די עמוקים ודי מפורטים בנושא הזה.
רוני דיין: נכון שברמת הנהלת המשרד, כמו שהזכירה סופיה מינץ, בקדנציה הקודמת של השלטון, אכן, לא היה דיון מעמיק בנושא הזה, אבל לא בתחום המקצועי של אנשי המקצוע.
רוני דיין: יש דיונים מעמיקים עם מינהל חדש שהוקם במשרד שנקרא "המינהל לחינוך ערכי", והתקיימו דיונים מאוד מהותיים אתו, הוקמה ועדה, ישבו חברים בוועדה, דנו, ואפילו גיבשו תוכניות עבודה עם בתי ספר.
רוני דיין: בנושא הזה אני בהחלט יכול לומר שבתוכניות ההשתלמות, שנעשות עם מורים בבתי הספר, יש מרכיב בנושא הזה שנקרא "חינוך לערכים", התמודדות עם זהות ושינוי זהות של אנשים, התחזות - כל התופעות הללו של מוסר ואתיקה, אכן מופיעות בתוכניות ההשתלמות.
רוני דיין: מצד שני, ואני יכול לומר בצורה ודאית, השר החדש ביקש מאתנו, וכבר לפני שבוע הונחה על שולחנו הצעת עבודה חדשה לטיפול הפדגוגי לעבודה באינטרנט.
רוני דיין: בנושא הזה, אחד מהדברים המרכזיים, שהדגשנו שחשוב לפתח ולממש אותו, זה הקמה של מה שנקרא "שער חינוכי", שדרכו בעצם התלמידים, ההורים והקהילה בכלל ימצאו במה נכונה עם דברים ערכיים ומשמעותיים שהם יכולים לעשות.
יונתן סרגוסי: בדיון עלה שבעצם ההורים צריכים לשבת עם הילדים ולגלוש בין האתרים.
יונתן סרגוסי: עלה כאן הדימוי, שזה כמו לקחת ילד ולזרוק אותו לצרפת.
גדי שמשון: ילד קטן יותר ממך.
יונתן סרגוסי: זה כל הכיף שבאינטרנט.
יונתן סרגוסי: מי מאתנו לא היה רוצה לנסוע לצרפת, להיזרק ולמצוא את הדרך, אבל בלי הסיכונים הממשיים.
יונתן סרגוסי: זה היופי שבאינטרנט.
גדי שמשון: דיברו כאן קודם על כך שנדבר בעוד חצי שנה.
גדי שמשון: בפלאפון שלי אני כבר מקבל ושולח הודעות באי-מייל.
גדי שמשון: האינטרנט כבר מפסיק להיות הדבר הזה שיושב בתוך הקופסה של המחשב, הוא כבר נכנס לפלאפונים, למכשירים ניידים.
גדי שמשון: לחלק מהפלאפונים כבר אפשר לשלוח אי-מייל היום.
גדי שמשון: יש כוחות כלכליים גדולים מאתנו: ה-F.C.C קבע שהטלוויזיה באמריקה מתחילה לשדר במקביל דיגיטלי ואנלוגי, ב-1 ביוני 2006 היא מפסיקה לשדר אנלוגי.
גדי שמשון: כל המכשיר המתוחכם הזה, כל הדברים האלה, זה פשוט עניין של טכנולוגיה שמאפשרת את זה, הטכנולוגיה הזאת תהיה גם בטלוויזיה שלנו.
יאיר עמיחי-המבורגר: אם נמשיך להפיל הכול על משרד החינוך, קרוב לוודאי שלא יקרה שום דבר.
יאיר עמיחי-המבורגר: משרד החינוך נאבק קשות על תקציבים לדברים שכרגע הוא לא מצליח להרים.
יאיר עמיחי-המבורגר: אם "תפילו" עליהם את הפרוייקט הזה באופן משמעותי, זה פשוט אומר שלא נעשה כלום.
דני מילין: הייתי רוצה להעיר לגבי עצם הפעלת האינטרנט.
דני מילין: השוני בין הטלוויזיה לאינטרנט, זה כמו השוני בין שימוש פסיבי לשימוש אקטיבי.
דני מילין: כל נושא האינטרנט הוא פונקציה של הפעלה אישית.
דני מילין: אדם שאיננו מיומן, איננו מסוגל לתפקד בתוך האינטרנט, וכאן הבעיה של חינוך והכשרה.
דני מילין: כלומר, הילדים המוכשרים לומדים לבד, הם לא צריכים, לא את המורה ולא את ההורה.
דני מילין: השאלה היא איך אנחנו מעבירים את היכולת לתפעול האינטרנט.
דני מילין: הקהילות הווירטואליות קמות ומתות.
דני מילין: כשהן מתות זה לא נורא, אין שם שיקום שכונות, הבניינים לא נהרסים, הן פשוט נעלמות והקהילה נגמרת.
דני מילין: אבל כדי שהקהילה תוכל לתפקד, כל פרט חייב לשבת, כמו ששמענו פה, האינטרנט הוא אוסף של פרטים, וצריך את היכולת והמיומנות לתפקד בתוך המערכת הזאת.
דני מילין: הבעיה היא איך מעבירים את המיומנות לפרט.
שרית פרקול: הם מפתחים את מהיומנות הזאת בעצמם יפה מאוד.
שרית פרקול: להיפך, המיומנות הזאת יכולה להיות מסוכנת, אם היא לא מכוונת.
דני מילין: את מדברת על חלק מהאוכלוסייה, זו בדיוק הבעיה.
דני מילין: רק המוכשרים.
שרית פרקול: בקטע הזה לא צריך אפילו הרבה כשרון.
מוחמד כנעאן: מישהו רוצה להוסיף עוד משהו?
רוני דיין: חבר הכנסת מיכאל איתן יצא, אבל אחת הפעולות המשמעותיות שנעשתה בתחום הזה, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, היה ניסיון להקים קהילות ועבודה עם הורים אחר-הצהריים במה שנקרא "מרכזי אינטרנט קהילתיים".
רוני דיין: הפעולה הזאת עוכבה בגלל חוסר תקציבים.
רוני דיין: לכן, אם מהוועדה הזאת ייצא איזה מסר ליחידות השונות בתוך המשרד, באמת ייתנו לזה קדימות בסדרי העדיפויות, ואז נוכל לבוא עם פתרונות ופתרונות חלקיים.
עזי ברק: למעשה התכנסנו פה בעיקר לדבר על הנושא של רומנים וירטואליים, והנושא הפך להיות שונה לחלוטין, ואני רוצה קצת לחזור אליו.
עזי ברק: קודם כול, זה נהדר שיש את האמצעי הזה שלא היה לנו לפני כמה שנים, כדי לקיים שיחות עם אנשים בזול מאוד ובדרך יעילה ביותר, בלי הגבלה של זמן ומרחק.
עזי ברק: גם אם זה מפגיש גבר ואשה לקיים ביניהם קשר רגשי זה או אחר, עם מין או בלי מין, זה לא דבר רע בעקרון.
עזי ברק: להיפך, יש הרבה מאוד מומחים לאינטרנט שחושבים שזה צעד של קידמה, של התפתחות, שנותן להרבה מאוד אנשים אפשרות לספק צרכים נפשיים אלה או אחרים, ולאו דווקא על חשבון צרכים ממשיים.
עזי ברק: אולי זה אפילו תחליף יותר טוב מקיום רומן אמיתי מהצד.
עזי ברק: הוועדה הזאת, או גוף אחר, יכול לעודד, לא בחקיקה, חברות לתמוך בעידוד ההסברה לגבי אנשים שהתמימות שלהם יכולה להפיל אותם בפח.
ענת מאור: ברשות
ענת מאור: כם, אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר כך: ראשית אני רוצה להודות מאוד לכל המשתתפים ולמנהלת הוועדה על הישיבה החשובה, שנפתחה דרך הידברות על מרחב הסוגיות שצריך לעסוק בהן.
ענת מאור: דבר שלישי - אנחנו לא ננקוט בגישות של חברה טוטליטרית.
ענת מאור: אנחנו לא מאמינים בפיקוח בוטה וחוקי, שאין מאחוריו יכולת אכיפה.
מוחמד כנעאן: הוועדה מקימה ועדת משנה.
ענת מאור: הוועדה מקימה ועדת משנה ופונה אליה להכין לפני הוועדה את הדברים הבאים: א) חקיקה - לרכז את כל היידע שקיים בנושא ברמה עולמית או ברמה של רעיונות, וייבדק נושא החקיקה.
ענת מאור: אין לנו אפשרות לקבוע את עמדתנו בישיבה הזאת לגבי החקיקה.
ענת מאור: ג) אני רוצה להביע מחאה חריפה על כך שמשרד החינוך, בקדנציה הקודמת, לא קיים כלל דיון על תוכניות חינוכיות לצריכה מבוקרת, נדמה לי שלא היה פה מומחה או משתתף שלא ציין זאת.
ענת מאור: אני פונה למשרד החינוך והתרבות, אני מבקשת להעביר לשר, שאנחנו מבקשים, תוך חצי שנה, לקבל את היערכות המשרד, הן ברמה החינוכית והן ברמה התקציבית, כך שהתוכניות תוכלנה להיות מיושמות החל מגילאי הגנים וכבר משנת הלימודים תשס"א, ולו גם באופן הדרגתי.
ענת מאור: ד) לגבי עניין המחקר.
ענת מאור: אנחנו פונים לספקיות האינטרנט, וגם נבדוק את האמצעים החוקיים שעומדים לרשותנו, בעניין הורדת חלק מרווחי האינטרנט לטובת חקירת הנושא.
ענת מאור: ו) לגבי השלטון המקומי.
ענת מאור: מאחר ובעצם פרצנו לתחום שבו מתברר שהיידע של הילדים והנוער גדול יותר מזה של ההורים, אני מבקשת להעביר את פנייתנו לשלטון המקומי, וגם להזמין אותם בקרוב.
ענת מאור: אני רוצה לפנות אליהם ואל חברת המתנ"סים, שיחשבו על הדרכת מבוגרים והורים, כך שגם הם יבינו את נושא האינטרנט על היתרונות הרבים שבו ועל הבעייתיות שיש בו, ויקצו לכך משאבים וכו'.
ענת מאור: ח) אני רוצה לפנות לחברות האינטרנט לבדוק את הדברים הבאים: נושא הסיווג, מה קיים בעולם בעניין הזה, האם ניתן להתקדם; אני רוצה לפנות אליכם שתבדקו את העניין, שיחד עם חוזה הרכישה של תוכנות תתנו דף הנחיה, דף הדרכה; אני לא מציעה שנאמץ את הגישה הקיצונית לחייב הורים להתקין וכן הלאה, אבל כן לקבל, שהורים שמעוניינים בהדרכה, יידעו כיצד הם יכולים לפי שיקול דעתם להשתמש באמצעים טכנולוגיים מגבילים, שיוכלו לקבל את ההדרכה בחינם, ויידעו את מקורות קבלת המידע.
סופיה מינץ: אני מזכירה לך את העניין של תעריפי בזק באינטרנט.
ענת מאור: בנושא המאבק מול בזק, שהתעריפים שבזק תקבע לשימוש באינטרנט ומערכת המחשוב במשרד החינוך יהיו עם העדפה מתקנת, ואני מבקשת שעל כך נוציא מכתב לשר התקשורת ולחברת בזק.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
ענת מאור: הנושא היום הוא התעריפים שעלולים להיות באינטרנט.
ענת מאור: לפני כן – בהמשך לישיבה הקודמת, ובענין ההיערכות לקראת באג 002, אני רוצה לעדכן אתכם שהיום יצא דוח המבקר לגבי הענין.
ענת מאור: מאחר ופרסום הדוח מותר רק מהשעה 00:61 ואילך, אנחנו נישאר נאמנים לנורמות בכנסת, ולא אציין דבר, פרט לעובדה שהממצאים הם בהחלט קשים.
ענת מאור: אני חוזרת ואומרת שכל מה שהוועדה תבעה ממשרד ראש הממשלה עומד בעינו.
ענת מאור: עוד במהלך חודש אוגוסט יופיע מנכ"ל משרד ראש הממשלה בישיבת הוועדה, וימסור דוח מדוייק על ההיערכות, כולל עמדות מבקר וסוגיות נוספות שהועלו פה בוועדה.
ענת מאור: ביום ראשון נכנס לתפקידו שר המדע.
ענת מאור: נושא התרבות והספורט צריך להצטרף אליו.
ענת מאור: אני מצטערת בפני חברי הוועדה שבגלל העיתוי הקצר לא הספקנו להודיע לכולם.
ענת מאור: אני ייצגתי את הוועדה, ונכחה גם מנהלת הוועדה, ענת לוי.
ענת מאור: אני מאמינה ומקווה שיהיה שיתוף פעולה פורה והולם בין המשרד לבין הוועדה, כאשר אנו נושיט את כל היד לשיתוף הפעולה, ונשמור על הזכות והחובה לפקח וללוות את פעילות המשרד.
ענת מאור: שלישית, ברצוני לעדכן לגבי הישיבה הקודמת, שדנה באינטרנט, והנושא של הרומן הוירטואלי.
ענת מאור: פנייתנו הועברה, והמסדר העיקרי היה שמשרד החינוך והתרבות חייב להיערך לאינטרנט.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שאנו רואים בברכה רבה את כל נושא פיתוח האינטרנט, ואת התרומה שלו למידע, לידע, ולכניסה למילניום הבא.
ענת מאור: עם זאת, יש בו איים של קשיים וסכנות, של ניצול רעה על ידי פושעים או סוטים.
ענת מאור: יש בעיה של ניתוק מהמציאות והדמיון בגלל אובדן האנונימיות, וכן הלאה.
ענת מאור: דיברתי עם שר החינוך, יוסי שריד, ואני מצפה שתוך חצי שנה המשרד יביא בפני הוועדה את ההיערכות שלו.
ענת מאור: באשר לנושא של היום, אני רוצה להזכיר שבישיבה קודמת, על פי הצעה לסדר של חבר הכנסת מיכאל איתן, הבענו את עמדתנו באשר לשמועות בדבר העלאת המחירים ב"בזק" בכלל, ועל שינוי שיטת החישוב, שתפגע גם בגולשים.
ענת מאור: מאז קיום הישיבה קיבלנו הרבה מאוד פניות מחברת בזק, ממשרד התקשורת, מהגולשים עצמם ומחברות האינטרנט.
ענת מאור: אנחנו לא במקום ועדת הכספים.
ענת מאור: אישור העלאת התעריפים של בזק שמור ונתון לממשלה, ולוועדת הכספים של הכנסת.
ענת מאור: דיברתי עם חבר-הכנסת אלי גולדשמידט.
ענת מאור: הישיבה הזו היא בידיעתו ועל דעתו, שכן מטרתה היא להגיע להסכמות, או למנוע את עצם הפנייה של בזק אם אמורה להיות כזו – שתפגע בגולשים.
ענת מאור: היינו עדים למודעות ולפרסומת שעשתה חברת בזק בזו הלשון: "כן, תשתנה שיטת החיוב של בזק.
ענת מאור: לא, הגולשים לא ישלמו יותר".
ענת מאור: אנחנו לא יכולים לקבל את הדברים בלי לשמוע את הנתונים.
ענת מאור: לפיכך, נוהל הישיבה יהיה כזה – נשמע את נציגי חברת בזק, שיעבירו את המידע.
ענת מאור: לאחר מכן ניתן את זכות התגובה לנציג הגולשים, מריוס זכריה, ולנציג חברת האינטרנט, איגוד האינטרנט הארצי.
ענת מאור: נמצא איתנו מנכ"ל משרד התקשורת, מר דני רוזן, ואני רוצה להודות לו על השתתפותו, שכן מדי פעם שולחים המשרדים נציג פחות בכיר לדיונים.
ענת מאור: לאחר הדיון וההערות, אנו נשמע את עמדת המשרד.
ענת מאור: אם נשתכנע, יכול להיות שנפנה לגולשים לדחות את השביתה.
ענת מאור: אם לא – תמיכת הוועדה בשביתה עומדת בעינה.
ענת מאור: קיבלתי גם זימון למפגש שיהיה באותו יום.
ענת מאור: כמובן שנשמח לקבל מידע אחר ומסלולי התדיינות.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני אראה מספר שקים, ואני רוצה לומר בקצרה, שיש פה, לצערי, חוסר בהירות לגבי מה שעומד להיות.
ענת מאור: הוצהרו כל מיני הצהרות.
ענת מאור: מחירי בזק היום הם מהזולים בעולם.
ענת מאור: שינוי שיטת המחירים אינו התחכמות אלא שינוי.
ענת מאור: נכון שבשוליים יש קבוצות שעלולות להיפגע, כמו קבוצות האינטרנט, אבל להם יש פתרונות ספציפיים.
ענת מאור: אנחנו הצהרנו על כך הרבה פעמים, ומשום מה מתעלמים מהענין הזה, ואני אציג אותו עכשיו.
ענת מאור: יש תפיסת מחירים מוטעית לגבי מחירי בזק.
ענת מאור: נכון להיום, אחרי השקעה של שנתיים בפרסום, הצלחנו לשכנע את הציבור שלנו, שפעימת מונה, שאגב – עולה24 אגורות, ולא 28 כפי שכתבתם פה – הצלחנו לשכנע את הממוצע של הגולשים, כי לפני שנתיים חשבו שזה 2.40 שקלים.
ענת מאור: פעימת מונה היא 24 אגורות, וחושבים עדיין בציבור שזה 2.80 ₪.
ענת מאור: מייד אסביר מדוע חושבים כך.
ענת מאור: אנחנו רוצים לשנות את תפיסת המחיר, אנחנו רוצים לצמצם את הסבסוד הצולב של שיחות מקומיות ובינעירוניות, כי היום השיחות הבינלאומיות יקרות, בדיוק כפי שהיה בעבר, והתריעו על כך.
ענת מאור: כל זאת ללא שינוי סך ההוצאה הממוצעת לקו.
ענת מאור: תזכורת קלה – אנחנו מדברים על פעימות מונה.
ענת מאור: יש לנו 9 תאים בשיחות: 18:00-08:00, 22:00-18:00, 22:00 ואילך, ויש לנו שלוש רצועות זמן – מקומי, בינעירוני ואזור א', תזכורת לגולשי האינטרנט: לא כל הגולשים מדברים בשיחה מקומית.
ענת מאור: חלקם מדברים בתעריף שהוא פי שלוש יותר יקר, והם לא יודעים את זה ומתעלמים מכך.
ענת מאור: זה המבנה היום.
ענת מאור: אני מוכן להתערב שאף אחד לא יכול לומר לי מכל היושבים פה כמעט, כמה עולה שיחה בת חמש דקות מתל-אביב לירושלים, בשעה 10 בבוקר.
ענת מאור: לא אעמיד אתכם באתגר, ואראה לכם למה זה כל כך מסובך.
ענת מאור: כדי לחשב מחיר של שיחה בת חמש דקות מתל-אביב לירושלים בשעות הבוקר, צריך לעשות את חמש הפעולות הבאות:
ענת מאור: לתרגם 5 דקות ל-300 שניות, אחר כך לחפש בתאים שהצגתי לכם קודם מה התא הרלבנטי, אחר כך אומר לכם – אף אחד לא יודע מה המחירון של בזק, ואנחנו הולכים למבנה שיאמר: שיחה בינעירונית ביום עולה 28 אגורות.
ענת מאור: זה המחיר כפול הזמן של השיחה.
ענת מאור: חישוב כזה הוא זול יותר ופשוט יותר.
ענת מאור: כדי לחשב את מחיר השיחה לפי השיטה החדשה, יש להכפיל את משך השיחה כפול 28 אגורות.
ענת מאור: מאוד פשוט וברור.
ענת מאור: זה השינוי, ואנחנו מדברים על שינוי לכלל האוכלוסיה, לא רק לצרכני האינטרנט.
ענת מאור: 97 אחוז מהשיחות הן לא של אינטרנט, ועליהם אנחנו מדברים.
ענת מאור: עם זאת, אוכלוסיית הגולשים חשובה לנו, ואני אתייחס ספציפית גם אליהם.
ענת מאור: מיכאל איתן: אבל מדובר פה על הגולשים.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני מייד אתייחס.
ענת מאור: זו בדיוק הנקודה.
ענת מאור: מתעלמים מהפתרון לגולשי האינטרנט, ואני אומר: אל תתעלמו, יש פתרון לגולשים.
ענת מאור: המבנה שהצענו למשרד התקשורת עדיין לא התקבל.
ענת מאור: שר התקשורת עדיין צריך לאשר אותו, והענין צריך להגיע לוועדת הכספים.
ענת מאור: הבמנה מדבר על 4 תאים בלבד, במקום 9, על שיחה מקומית ובינעירונית במחירים 19 – 28 משעה 18:00 – 4.5 אגורות לדקה, בכל הארץ, ללא קשר אם השיחה היא בינעירונית או מקומית.
ענת מאור: אנחנו מקרבים את הפריפריה למרכז.
ענת מאור: זה מסר ציבורי מאוד חשוב.
ענת מאור: אנחנו מדברים על אגורה וחצי בלילה, מהשעה 22:30 .
ענת מאור: המחירים מחושבים פר שנייה, ויש מינימום של 24 אגורות, כמו היום.
ענת מאור: זה מבנה התעריפים החדש.
ענת מאור: אני רוצה להראות איך מה שנכתב פה, על ידי גולשי האינטרנט, אינו נכון.
ענת מאור: לקחנו חמש דקות בשתי חברות אירופאיות.
ענת מאור: לפי תעריף גוף בלתי תלוי שמציג את המחירונים, אנחנו נמצאים בין המקומות הזולים בעולם.
ענת מאור: כדי לסבר את האוזן – זולים לא ב-10 או 20 אחוז .
ענת מאור: אם ניקח כדוגמה שיחה מקומית של חמש דקות בין 08:00 ל-18:00.
ענת מאור: שיחה כזו עולה בקניה, למשל, 74 אגורות.
ענת מאור: בבריטניה – 110 אגורות, בישראל – 45 אגורות.
ענת מאור: וכמה עולה שיחה כזו בארצות הברית?
ענת מאור: ושאלה שנייה – האם יש לך את הנתונים האלה גם בכתב, ולא רק בשקפים?
ענת מאור: הרצל עוזר: אני אעביר לך את הנתונים בסט מיוחד.
ענת מאור: בחלק מהמקומות בארצות הברית נותנים תעריף חודשי קבוע גבוה יותר, ובתמורה מפחיתים את המחיר לשיחות.
ענת מאור: בארצות הברית, בחלקים מסויימים, זה קיצוני , עד כדי הפחתת המחיר של השיחות המקומיות לאפס.
ענת מאור: מיכאל איתן: אני רוצה לומר שהייתי בשבדיה, התחברתי לאינטרנט, ובבית המלון גבו ממני כסף עבור שיחה מקומית אחת.
ענת מאור: זה היה לפני כחודש.
ענת מאור: אני מוכן לבדוק עם המלון, אולי הם עשו טעות בחשבון.
ענת מאור: למדתי להיזהר מהנתונים שאתם מציגים, זו לא פעם ראשונה.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני מבקש ממך להיות אובייקטיבי עכשיו.
ענת מאור: אני אתן לך את התעריפים.
ענת מאור: אנחנו דיברנו אישית עם השבדים.
ענת מאור: אפשר להתווכח על הערכות, אי אפשר להתווכח על עובדות.
ענת מאור: זה שיטתי שמסלפים את העובדות, ואני מבקש מהוועדה המכובדת הזו: תבחנו את הדברים.
ענת מאור: בארצות הברית נותנים מחיר תעריף קבוע, שלפעמים מגיע לעשרות דולרים, וכנגד זה מפחיתים עד כדי אפס את מחיר השיחות המקומית.
ענת מאור: חלק מהפתרונות שאנו רוצים לתת הם באמת בכיוון הזה.
ענת מאור: עוד לפני הפתרון הספציפי שיש לנו לגולשי האינטרנט, תראו מה קורה מבחינת המחירים לדקה בשעות הלילה בעולם: פרנק טלקום: 9 אגורות.
ענת מאור: בלגקום: 8 אגורות, טלקום דנמרק: 6 אגורות, פינלנד: 4 אגורות, בזק לפי השיטה החדשה: אגורה וחצי.
ענת מאור: כאמור – גם על זה יש פתרון.
ענת מאור: מיכאל איתן: סליחה, במחשבה שנייה אני חוזר בי – יכול להיות שמה ששילמתי בשבדיה לא משקף את המחירים שם.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני רוצה לשים את הדגש – אנחנו מחזיקים את שוק השיחות המקומיות, אנחנו מדברים על שוק השיחות המקומיות, לא על האינטרנט.
ענת מאור: אין התייקרות.
ענת מאור: השיחה הממוצעת בבזק היא בת שלוש דקות.
ענת מאור: אלה המספרים, אלה העובדות.
ענת מאור: מיכאל איתן: מה הוא זמן הגלישה הממוצע?
ענת מאור: הרצל עוזר: 23 דקות.
ענת מאור: היות ויושבת הראש אמרה שהיא תשוחח עם ועדת הכספים על כל שינוי מבנה המחירים, חשוב להדגיש שכל שינוי מבנה המחירים אינו מייקר.
ענת מאור: ראו, לדוגמה, מה קרה לשיחה הממוצעת.
ענת מאור: נכון, יש התייקרות קלה של 3 דקות, מ-24 אגורות ל-27 אגורות ביום בשיחה מקומית, אבל השיחה הבינעירונית יורדת מ-97 ל-84 אגורות.
ענת מאור: כך תוכלו גם לראות מה קורה פה, מ-49 ל-24 אגורות.
ענת מאור: לא אכנס לכל הפרטים, רק אחזור על מה שאמרתי: שיחות בזק לא מתייקרות, בממוצע.
ענת מאור: מיכאל איתן: אבל באנו לפה כדי לדבר על האינטרנט.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני חוזר על המשפט, שבעקשנות אתה מתעקש להתעלם ממנו: ש פה פתרון לגולשי האינטרנט.
ענת מאור: תסכים לשמוע אותו, בבקשה.
ענת מאור: 64 אחוז מהשיחות הנוכחיות לאינטרנט, במבנה התעריפים הקיים היום, לא מתייקרות.
ענת מאור: אלה מספרים בדוקים.
ענת מאור: ההצעה שהגשנו אתמול למשרד התקשורת, מדברת על שיטה שנקראת FRIENDS AND FAMILY .
ענת מאור: זו שיטה שמזכירה, במידה מסויימת, את מה שקיי בארצות הברית.
ענת מאור: השיטה הזו אומרת כך: ניתנת אפשרות לשלם תשלום חודשי קבוע – שעדיין לא נקבע סופית בינינו לבין משרד התקשורת – והוא בסדר גודל של בין 10 ל-15 שקלים.
ענת מאור: וכנגד זה מקבל הלקוח 3 מספרי טלפון, ואחד מהם יכול להיות של ספק האינטרנט שלו – ואליהם הוא מתקשר באגורה אחת לדקה, החל מהשעה 18:00 בערב.
ענת מאור: היות ומרבית הגלישה באינטרנט היא מהשעה 18:00 בערב.
ענת מאור: מיכאל איתן: זה המון כסף, 06 אגורות לשעה.
ענת מאור: רגע.
ענת מאור: מ-18:00 עד 22:00 , במחירון החדש, שהוא 4.5 אגורות, אנחנו יורדים לאגורה.
ענת מאור: תעשו את החשבון מה אחוז ההנחה.
ענת מאור: מ-22:00 ועד הבוקר, המחירון החדש הוא 1.5 אגורה, ואנו יורדים לאגורה.
ענת מאור: זו ההצעה שלנו.
ענת מאור: אקריא נתון אחד, לדוגמה: 60 דקות בין 18:00 ל-22:00 – 60 דקות גלישה שהיום עולות 1.94 שקל, יעלו בשיטה החדשה 60 אגורות.
ענת מאור: יכול להיות שזה הרבה, אך אזכיר דבר אחד, גם לגולשי האינטרנט.
ענת מאור: קל מאוד להשתלח בבזק.
ענת מאור: גולש ממוצע משלם היום לשעה בין 3.60 ₪ ל-4.60 ₪. ה-60 מתוך זה, זה לבזק, גם בשיטה הישנה וגם בחדשה.
ענת מאור: רוב התשלום אינו לבזק.
ענת מאור: אני חושב שממקדים פה את המאבק במקום הלא נכון.
ענת מאור: אני פונה גם אל מיכאל איתן, אם אתם רוצים להוזיל את מחירי הגלישה באינטרנט, אל תתפסו על אותם 60 אגורות בלבד, ותבקשו להוזיל אותם ל-40 . לא שם טמונה הבעיה.
ענת מאור: בניגוד למה שמנסים להציג פה, אוכלוסיית האינטרנט חשובה לבזק מי שעוקב אחרי השיחות שלנו עם משרד התקשורת רואה שבזק מאוד רוצה להיות ספק אינטרנט.
ענת מאור: אנחנו מקווים שיתנו לנו להצעיד את שוק האינטרנט קדימה.
ענת מאור: להציג את בזק כאילו היא נגד האינטרנט זה מאוד לא אחראי.
ענת מאור: אני רוצה, קודם כל, לברך על העובדה שלקראת הישיבה, חברת בזק הגישה הצעה מחודשת.
ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל אותה בכתב.
ענת מאור: מיכאל איתן: ההצעה גרועה מאוד.
ענת מאור: נשמע גם את נציג משרד ראש הממשלה, מר אמיר עציוני, שעשה עבודת מחקר לגבי התעריפים.
ענת מאור: לאחריו – נציג הגולשים.
ענת מאור: אני גם מבקשת להעביר את ראשות ניהול הישיבה לחבר הכנסת מיכאל איתן, שכן עלי לעבור לדיון בוועדה לביקורת המדינה.
ענת מאור: אמיר עציוני: המחקר שיושבת הראש הזכירה, עוסק לא רק בתעריפים, אלא בכלל בנושא האינטרנט בישראל.
ענת מאור: אני בהחלט חושב שיש מקום לשביתה, אני רק לא חושב שהשביתה האמיתית היא השביתה של יום שישי הקרוב.
ענת מאור: השביתה האמיתית מתרחשת היום, התרחשה בשבוע שעבר, ומתרחשת כבר הרבה מאוד זמן.
ענת מאור: זו שביתה של ציבור רחב מאוד, שבגלל התעריפים הגבוהים לא נכנס לעניין האינטרנט.
ענת מאור: זו שביתה של חברות, שלא מפתחות יישובים חדשים – לימוד מרחוק, עבודה מרחוק, וכן הלאה.
ענת מאור: זו שביתה שלא פוגעת בציבור איזוטרי קטן של צרכני אינטרנט, אלא שביתה שפוגעת במשק בכללותו.
ענת מאור: בניגוד למה שהוצג פה כרגע על ידי סמנכ"ל בזק, אני מסתייע במחקר שפרסם איגוד התקשורת העולמי באפריל השנה.
ענת מאור: הוא ערך השוואה בין 45 מדיניות, בכלל לגבי תעריפי השימוש באינטרנט, במשך 20 שעות, מחוץ לשעות העומס.
ענת מאור: בדירוג לפי המדינות השונות ישראל הגיעה למקום ה-33 מתוך 45.
ענת מאור: הרצל עוזר: סליחה, כולל תעריף ספקי האינטרנט?
ענת מאור: אמיר עציוני: כן.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: אתם מייקרים את התעריף של הספקים על ידי המונופול שלכם ביציאה החוצה.
ענת מאור: מה, זה לא ידוע?
ענת מאור: אתם תמנון, ידיכם נמצאות בכל מקום.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני חושב שזה לא מכובד שאתה מדבר כך, בתור חבר כנסת.
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: בתור ממלא מקומה של יושבת ראש הוועדה, אני צריך באמת לעבור לסגנון אחר.
ענת מאור: אלי בירן: על איזה מונופול מדובר בדרך החוצה?
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: סלח לי, כמה משלמים כאן מנהריה עד לחיפה.
ענת מאור: מגה?
ענת מאור: וכמה עולה המגה הזה מתל-אביב לקפריסין, לארצות הברית, או דרך אירופה?
ענת מאור: את זה אנחנו נבדוק.
ענת מאור: הרצל עוזר: למה זה רלבנטי?
ענת מאור: מ"מ היו"ר מיכאל איתן: זה רלבנטי, כי ספק האינטרנט שמביא את התעבורה שלו מנהריה לחיפה ומשם מפזר אותו, אתם לוקחים ממנו על כל מגה פי עשרה ממה שעולה בארצות הברית להעביר מקצה אחד של היבשת לקצה השני.
ענת מאור: מאחר ואני צריך לנהל את הישיבה, אולי ניצלתם מחלק מהביקורת שלי, כי לא אוכל להביע אותה במלוא חריפותה.
ענת מאור: הרצל עוזר: אני הערתי הערה לגבי המחירים, ו— מ"מ היו"ר מיכאל איתן: ההערה שלך נשמעה כאן, היא נאמרה על ידך, והיא ידועה לכולם.
ענת מאור: המחקר הזה משקף שני מרכיבים: מחיר עלויות הספק, ומחיר הטלפוניה.
ענת מאור: בשני הדברים האלה, לבזק יש יד בעלויות הגבוהות של ספקי האינטרנט.
ענת מאור: אמיר עציוני: גם בניתוח, אם מחלקים מה היא העלות של בזק ומה העלות של הספק, גם פה – בזק מתקדמת בדירוג, היא בהחלט במצב טוב יותר, אך בהחלט לא במצב טוב.
ענת מאור: בהחלט יש עלויות לספקים, והן מגולגלות בצורות עקיפות, ובמבנה של סבסודים צולבים, כמו דמי נגישות שלש הבינלאומיים, צריכים לכסות את זה מאיפה שהוא, אז לוקחים יותר.
ענת מאור: בהחלט יש פה לבזק טביעת יד.
ענת מאור: אני מסכים עם חברת בזק שהם לא האשמים היחידים.
ענת מאור: למעשה המחירים הם רק סימפטום לבעיה.