GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דינה רצ'בסקי: כאשר המיפוי הגיאוגרפי הלאומי עולה שני מיליון שקל, מאיפה אני אביא את הסכום הזה?
דינה רצ'בסקי: לו היה מקבל אגף התקציבים את העמדה שבעצם אנחנו הגוף המרכזי שצורך את העבודה הזאת ואנחנו היינו אמורים את העבודה הזאת לקבל כדי שגם נוכל להשתמש בה, וכמו שאמרתי בהתחלה, שזה יהיה נגיש לכל אזרח ושהוא ידע בדיוק מה שקורה שם, אזרח, מתכנן ורשות מקומית.
דינה רצ'בסקי: יש פה בעיה שגם יובל כהן נגע בה.
דינה רצ'בסקי: כאשר התקציב שלו הוא לא תקציב שהמדינה מממנת אותו אלא אומרים לו שהוא גם ירוץ ויחפש עבודות פרטיות כדי לממן את המכון.
דינה רצ'בסקי: קיימנו ישיבות רבות על הרעיון הזה להקים מרכז מידע.
דינה רצ'בסקי: התעוררה שאלה משפטית אם בגלל עצם העובדה שהוא גם עושה עבודות פרטיות, הוא לא יכול להיות מרכז למידע אלא הוא צריך להתפצל כאשר חלק ממנו יהיה חברת בת וחלק ימשיך להיות כפי שהוא, וזה חלק מהנושאים כאשר גם חשבנו על ועדה מדעית שתחליט אחר-כך על עבודות נוספות.
דינה רצ'בסקי: לצערי העניין הזה השתהה כי כמו שאתם יודעים מינהל התכנון מצוי על פרשת דרכים וכל מיני החלטות שהן קרדינאליות ממתינות היום בגלל שאנחנו עוד לא יודעים בדיוק איפה אנחנו עומדים כאשר גם הכנסת צריכה להחליט בעניין הזה.
דינה רצ'בסקי: כמו שאמרתי, לעניין תמ"א 35, אני אבקש מדרור נחמיאס שיאמר מה הצלחנו להטמיע בתמ"א.
דינה רצ'בסקי: אני רוצה בכל-זאת להתעכב על נקודה שקשורה למטרופולין באר-שבע.
דינה רצ'בסקי: מהתקציב הדל שלנו, אחרי שבתמ"א 31, שאושרה על-ידי הממשלה בתחילת 93', הצבענו על החשיבות של הקמת מטרופולין רביעי בבאר-שבע ושיש לעשות תוכנית, עשינו תוכנית מטרופולין באר-שבע, והתוכנית הזאת כבר הוצגה במועצה הארצית עוד לפני שנה וחצי או שנתיים.
דינה רצ'בסקי: ברור לגמרי שלהקים במטרופולין באר-שבע, זה מטרופולין שמקימים אותו, שלא יתפתח מעצמו והפתרונות שלו משולבים בפתרונות לבדואים ובפתרונות שגם הממשלה תהיה מוכנה להשקיע בדברים שהיא יכולה להשקיע כתמריץ לפיתוח הכללי.
דינה רצ'בסקי: תמ"א 35 אימצה את הרעיונות של מטרופולין באר-שבע.
דינה רצ'בסקי: הבעיה היא שבמסמך של תוכנית אנחנו מציעים שטחים, אנחנו קובעים הוראות, נותנים קדימות, אבל חלק גדול מהדברים הוא מדיניות.
יאיר עציון: אני קורא בעיתונים שהתחילו לעשות את תמ"א 35.
יאיר עציון: אף אחד לא פנה למכון לחקר המדבר לשאול אם הוא יכול לתרום משהו בנושא הזה והמכון הזה עובד כבר עשרות שנים וחוקר את המדבר.
יאיר עציון: יש בידינו הרבה מאוד מידע שייצרנו בעבר ויש גם מידע שאנחנו יכולים לייצר לפי הזמנה, אבל למיטב ידיעתי – מאוד מצער אם אני טועה – לא הייתה שום פנייה אלינו ואף אחד מאתנו אפילו לא ידע שהתוכנית הזאת יוצאת לדרך.
דינה רצ'בסקי: השאלה האחרונה שלך התייחסה להתייחסות האזורית וזו שאלה קשה שניסינו למצוא לה פתרון.
דינה רצ'בסקי: נאמר שלהתחיל לעשות תוכנית גם עבור הרשות הפלשתינאית או לעשות תוכנית עבור הקשרים שלנו עם ירדן, גם מבחינת החוק אנחנו כבולים בגבולות מדינת ישראל כי חוק התכנון והבנייה חל בגבולות האלה.
דינה רצ'בסקי: יחד עם זאת, איך אפשר להתעלם מהשפעות הגומלין וכל מיני דברים משותפים כמו נושא תחבורה?
דינה רצ'בסקי: לכן, כדי שלא נשמע פטרנליסטים יש בהוראות תמ"א 35 הוראה שאומרת שיש אזורי תכנון משותפים שלהם צריך להכין מסמכי מדיניות.
דינה רצ'בסקי: מסמך מדיניות זה לא משהו סטטוטורי וקבענו מה האזורים.
דינה רצ'בסקי: יש לנו את סובב ירושלים, יש לנו אזורים של קלקיליה וכפר סבא, וכך נתנו פתרון שאני מקווה שהפרות התכנוניים שלו יהיו של ממש ומצד שני אין פה הסתבכות יותר מדי גדולה.
דרור נחמיאס: אני מזכיר שתוכנית המתאר הארצית נקראת בעצם תוכנית מתאר ארצית לבנייה ופיתוח, תוכנית מתאר ארצית משולבת.
דרור נחמיאס: זאת אומרת, שאין היא – על-פי התפיסה שלנו לפחות – צריכה להחליף תוכניות מתאר ארציות ממוקדות שעוסקות בנושאים שונים.
דרור נחמיאס: למשל, תוכנית מתאר ארצית למשק המים, תמ"א 34א', ב' וכולי.
דרור נחמיאס: המשימה שלנו בעצם הייתה לקחת את המידע התכנוני הקיים, לבחון אותו יחסית למידע המדעי הקיים שלא שולב במסמכים תכנוניים, לנסות להכניס בקצרה במאפיינים שתמ"א מאפשרת לשלב את המידע הזה ובעצם ליצור ערך מוסף חיובי בתמ"א.
דרור נחמיאס: מתוך סדרה ארוכה של נושאים סביבתיים, בעצם אנחנו בחרנו מספר נושאים לשקול בין חלופות התכנון ובחרנו אותם על-פי סדרת קריטריונים כשהעיקרית שבהם הייתה הרלוונטיות הרגיונלית יחסית לכל האזור.
דרור נחמיאס: אז בעצם העלינו ושמנו על גבי מערכת מידע גיאוגרפית את מרקמי התכנון.
דרור נחמיאס: זאת דוגמה לפריסה של מבחני רעש.
דרור נחמיאס: שמנו את המתחמים הללו על גבי מרקמי התכנון כאשר יש שני מרקמי תכנון עיקריים מבחינת הצפיפות העירונית שלהם, ובדקנו בכל חלופת תכנון מה בעצם נכנס ומה לא נכנס.
דרור נחמיאס: המעשה הזה נעשה לגבי רוב הדיסצפליניות הרלוונטיות לישיבה הזאת ובכלל זה למשל פוטנציאל זיהום אוויר במקרה הזה או למשל פוטנציאל רגישות הידרו-גיאולוגית, כאשר לקחנו את המפות הרגיונליות העיקריות הרלוונטיות – במקרה הזה מפת נציבות המים – ומאוחר יותר היא גם הוחלפה בתוצר האחרון, המפה של סיכונים הידרו-גיאולוגיים שייצרה תמ"א 34א', אני מזכיר שזאת תוכנית מתאר ארצית למשק השפכים.
דרור נחמיאס: בנושא של עוצמת סייסמיות.
דרור נחמיאס: אנחנו מאוד התלבטנו כי לכאורה זה לא בהכרח נושא סביבתי אלא אולי נושא תשתיתי.
דרור נחמיאס: אחרי שחבר בצוות שלנו, עודד פרגוב, נפגש עם חלק מהיושבים כאן, בחרנו במה שנראה לנו כעבודות רגיונליות שמתאימות לרזולוציה של תמ"א ובעצם בחרנו ושיקללנו את חלופות התכנון יחסית למפה, וזו עבודה של דני וקס משנת 1993, ואתכם הסליחה שאני מראה רק את המפה הצפונית אבל יש גם את המפה הדרומית לרוב המפות הללו.
דרור נחמיאס: בעצם שיקללנו את החלופות השונות ביחס למרקמים ועידנו אותן יחסית לממצאים.
דרור נחמיאס: בעצם התוצר הסופי מבחינתנו זה עידון של החלופה הנבחרת במקומות, בעבודה מפורטת בקנה מידה של 1 ל251- ל100- אלף לפרקים.
דרור נחמיאס: על-מנת להראות לאיזה פרוט של נתונים ובאיזה נתונים התלבטנו, הדבר הבלתי אפשרי הזה בעצם מייצג גם אזור של קרינה ממפות רגיונליות של פוטנציאל שחרור רדון, גם אתרים שונים, גם שלוש רגישויות של משאבי מים, גם אתרי סילוק פסולת ושלוש או ארבע רמות של אזורי סיכון סייסמי.
בינה שוורץ: אנחנו המלצנו בוועדה המשותפת שקמה ונקבעה לה ראשית דרך, לדבר על תקנות הבנייה.
בינה שוורץ: כאשר מהנדס הולך לבנות בניין, יהיו לו תקנות מאוד ספציפיות אם הוא נמצא במקום כזה או במקום אחר.
בינה שוורץ: אני חושבת שזה הקשר הנכון בין תכנון לבין בעיות סייסמיות.
בינה שוורץ: דוגמה לחוסר קשר, אבל שהוא מטעמים שונים לחלוטין.
בינה שוורץ: בא מיכאל בייט לסקר שטחים פתוחים, הביא אתו שתי מפות ואמר: הנה, לא כסף, לא כלום, קחו את המידע, תטמיעו אותו אצלכם.
בינה שוורץ: אמרנו תודה רבה מיכאל, התקשרנו לגדעון שטייניץ שהפנה אותנו לנעמי פורת והיא אמרה לי שאין להם קבצים דיגיטליים וכשיהיו להם קבצים דיגיטליים ייצרו אתנו קשר.
בינה שוורץ: מה לעשות שלנו יש לוח זמנים ואנחנו אמורים בחודש הבא להוציא את הדברים.
בינה שוורץ: לעניין הנגב.
בינה שוורץ: תמ"א 35 מפלה לטובה את הנגב.
בינה שוורץ: נותנת העדפה לנגב.
בינה שוורץ: באזורים שהיא קבעה כמותרים לפיתוח, בנגב יש הרבה יותר אזורים כאלה מבחינת התחזיות של האוכלוסייה והתעסוקה שעשינו, ומה שמותר שם, מותר יותר.
בינה שוורץ: אם למשל נתנו מגבלת גודל, בנגב אמרנו ששם אין מגבלת גודל, או במקרים אחרים סף המגבלה גבוה יותר.
בינה שוורץ: אני חושבת שלכולנו ולא רק לאנשי הנגב, הנגב הוא יקר, הוא שארית הפליטה מבחינת האוויר, השטחים הפתוחים וכולי, אבל איפה שאסור בנגב, אסור לחלוטין.
בינה שוורץ: למשל, אזור רמת הנגב והר הנגב, מרכז הנגב, סימנו אותו ברמת השימור הגבוהה ביותר.
בינה שוורץ: אנחנו לא רוצים ששם יקימו מפעלי מחצבים אלא אנחנו מבקשים לשמור על המקום ושם אישרנו למשל תיירות שהיא לא צמודה לכל מקום פיתוח אחר, מה שלא אישרנו בשאר הארץ.
בינה שוורץ: אני שלמה לגמרי עם האמירות של התוכנית לגבי הנגב ואני חושבת שבדרך שהיא מכוונת את הפיתוח לשם, היא תצעיד אותו קדימה וגם תמנע את הפיתוח הבלתי מבוקר, כמו שקרה למשל במרכז הארץ במשך השנים כאשר איבדנו את הנחלים ואת השטחים הפתוחים, וגם מצד שני היא מאפשרת המון פיתוח באזורים שאנחנו רואים אותם כמתאימים.
מנחם ארסלן: אני חושב שצריך פחות להתעכב על העבר אלא להסתכל קדימה ולראות כיצד מקדמים את הנושאים.
מנחם ארסלן: המרכז למיפוי ישראל שמחזיק בתוכו את תשתית הנתונים שהיא בסיס לכל דבר, לתכנון ולדברים נוספים, עשה מלאכה עצומה.
מנחם ארסלן: החומר הזה חשוב מאוד עבור עבודת התכנון.
מנחם ארסלן: לצערנו אנחנו נאלצים לא להשתמש בו או להשתמש במנות קטנות מאוד משום שיש מגבלות תקציביות או משום שלמעשה המבנה הארגוני לא מאפשר שחומר שנאסף על-ידי הממשלה בתקציב ממשלתי, למעשה הוא לא עומד לרשות משרדים ממשלתיים אחרים.
מנחם ארסלן: אני חושב שהוועדה צריכה לקבל החלטה קודם כל לטפל בנושא של העברת נתונים בין משרדי ממשלה ובין גופים שנתמכים למעשה על-ידי המדינה והרחיב את הקשר הזה.
מנחם ארסלן: בין השאר צריך לטפל בנושא של המטה-דאטה שזה הידע על המידע.
מנחם ארסלן: זאת אומרת, להגיד מה רמת הדיוק של מידע מסוים, מה רמת העדכנות שלו.
מנחם ארסלן: המרכז למיפוי ישראל צריך להעמיק את הנושא הזה, לכלול בו לא רק את משרדי הממשלה אלא גם את מכוני המחקר ולהעמיד את האינפורמציה הזאת לרשות כל משרדי הממשלה וכל מכוני המחקר ובשלב מאוחר יותר גם לטפל בנושא של הפצת המידע הזה לרשות הציבור הרחב.
מנחם ארסלן: זאת עמדתנו.
מנחם ארסלן: אנחנו בעד זה שלפחות הנתונים שלנו יהיו זמינים לציבור הרחב ואנחנו עושים כל מאמץ בכיוון הזה.
ואלרי ברכיה: כגוף שפעיל בתוך מוסדות התכנון, מידע צריך להיות זמין במקום, בזמן ובצורה שמערכת קבלת ההחלטות יכולה להשתמש בזה וכך נהגנו במה שיכולנו להעביר.
ואלרי ברכיה: כאשר משהו היה חסר, כמו בסיס לקבלת החלטות על החשיבות של שטחים פתוחים עבור תמ"א 35, לקחנו על עצמנו, יחד עם גופים אחרים, להכין אותו.
ואלרי ברכיה: דיגיטאלית הוא הועבר על-חשבון הגופים הירוקים והעברנו אותו לצורכי תמ"א 35.
ואלרי ברכיה: זאת אומרת, זה עניין של עמידה בלוחות הזמנים ומסירת מידע שמועצות התכנון יכולות להשתמש במידע זה.
ואלרי ברכיה: הדבר השני זה המידע של מכוני המחקר ואנחנו בהחלט מחוברים אליהם.
ואלרי ברכיה: אחת הבעיות שאני רוצה להעלות, ושלא עלתה בדיון, איך אפשר לחבר את המידע בצורה המתאימה, את בדיקת מוסדות התכנון לא לגבי תמ"א 35 אלא בדיקת הצעות פיתוח כמו נמל אשדוד או תחנת כוח.
ואלרי ברכיה: יש יזם שמגיש את התוכנית ועלינו כגופים ציבוריים ממלכתיים לבדוק אותה.
ואלרי ברכיה: מכוני המחקר, המכון הגיאולוגי, המכון לחקר ימים ואגמים, עובדים אתנו בצורה שוטפת לבדיקת הצעות פיתוח, אבל מצד שני מכוני המחקר, בגלל צורת המימון שלהם, עובדים גם עבור היזמים להכנת התוכניות ולכן יש פה בעייתיות של מי מכין ומי בודק.
ואלרי ברכיה: לדוגמה, נמל אשדוד, המכון לחקר ימים ואגמים היה בודק עבורנו.
ואלרי ברכיה: נמל חיפה, המכון לחקר ימים ואגמים הכין עבור רשות הנמלים.
ואלרי ברכיה: זו בעיה שלא יצאנו ממנה.
ואלרי ברכיה: אנחנו נהיה הראשונים ומבקשים ורוצים שהמידע יהיה זמין ופתוח לא רק למוסדות התכנון אלא לכלל הציבור שהוא לפעמים היזם ולפעמים המתנגד וגם לו צריך המידע להיות זמין כדי שיוכל להשתמש בו.
אליעזר כהן: ברור לי שכל אותם מקבלי שירות, זה יותר מלגיטימי לדרוש את התשלום במיוחד מהאזרחים ובמיוחד מגופים פרטיים.
אליעזר כהן: מי שמשתמש במערכות מידע כאלה, זה יותר ממובן מאליו שישלמו עבור זה.
ענת מאור: הוועדה מברכת על העובדה שנקבעו גופים משותפים בין מכוני המחקר לבין משרד הפנים שאחראי על תוכניות המתאר הארציות, לרבות תוכנית תמ"א 35, ואנחנו מבקשים שקצב העבודה של הגופים המשותפים יהיה תואם את לוח הדיון בתוכנית תמ"א 35.
ענת מאור: ברור שבמקביל יש גם תוכניות אחרות אבל אם זאת תוכנית תמ"א 35, מטבע בריאתה היא תוכנית אב מאוד חשובה והבנו שיש כשנה של הליך הדיונים, הבירורים, הדיונים וההחלטות.
ענת מאור: אם כן, חשוב שתהיה תזמון נכון בין העבודה המשותפת לבין גיבוש התוכנית.
ענת מאור: אני חושבת שהנושא של העברת המידע חייב להיות הדדי.
ענת מאור: אני פונה לנציגי משרד הפנים והמינהל לתכנון ארצי להעביר ככל האפשר את המידע למכוני המחקר.
ענת מאור: מצד שני אני פונה למכוני המחקר כי הדברים גם מתפרסמים באמצעי התקשורת והם גם ידועים וצריך גם יזמות, גם רשות, גם העברת המידע כי זה חלק מהמכניזם המודרני שצריך לעשות אותו.
ענת מאור: הוועדה מציינת בסיפוק, גם מקבלת את הפנייה של אזור הדרום, ומבינה שהמתכננים נתנו את דעתם על כל נושא הפריפריה, אזור הדרום, אזור הצפון.
ענת מאור: אנחנו רואים את זה כדבר שהוא בעדיפות מאוד גבוהה ואנחנו מבקשים לעקוב ולשתף את האזורים האלה שהם יותר רחוקים ממקורות המידע.
ענת מאור: חשוב מאוד שהנושא הזה יקודם.
ענת מאור: לגבי נושא הנגישות לנתונים.
ענת מאור: אין ספק שנגישות לנתונים הוא דבר מרכזי בימינו וכך הוא תמיד.
ענת מאור: אנחנו לא יכולים לקדם את זה בלי הצעות לחקיקה וזה מוטל על אלה שחושבים לקדם את הרעיון.
ענת מאור: אני שותפה לעמיתיי.
ענת מאור: בוודאי שהמידע ברמה הממשלתית חייב להיות חופשי וללא תשלום.
ענת מאור: אם אנשים פרטיים ישלמו או לא, זה דיון נפרד.
ענת מאור: אם אפשר לעשות זאת דרך חוק חופש המידע, על-ידי תיקון או הוספה או דרכים אחרות – אני רוצה להזכיר לאנשים מה הליך החקיקה במדינה.
ענת מאור: הצעות חוק ממשלתיות תמיד מועדפות.
ענת מאור: לשכנע את המשרד הנוגע בדבר.
ענת מאור: אם הממשלה לא עושה חקיקה, אפשר להיעזר בנו כחברי כנסת בהצעות חוק פרטיות, אבל לנו אין מנגנון משפטני.
ענת מאור: אנחנו בדרך כלל מקיימים חוק אם באים אלינו ארגונים או אנשים פרטיים, אם זה השדולה למען הילד, המועצה למען הילד, ארגוני נשים, קבלנים, ארגונים לזכויות אדם, ארגוני טבע וכולי.
ענת מאור: מי שחושב שאין סיכוי מספיק שהממשלה תקדם את הנושא – בבקשה, יכול להגיש לנו הצעת חוק ואנחנו ברצון רב נקדם אותה.
ענת מאור: הסעיף האחרון שנראה לי מאוד מרכזי זה נושא הארגון.
ענת מאור: מאחר שהנושא של תמ"א 35 כבר בהליך, אבל נושא ארגון הממשלה בכל נושא התכנון והמינהל וכולי הוא בהתהוות, זה חלון הזדמנויות להשפיע עליה.
ענת מאור: אל לי לתת לכם הצעות איך להיות לוביסטים כלפי הממשלה ברה-ארגון שהיא עושה, אבל אני כן חושבת שאותו פורום מכוני מחקר שהקמתם, פורום תשתית ישראל, טוב יעשה אם הוא ינצל את התקופה הזאת להציג את כל הצרכים לדיון מחודש כפי שניסחתם אותם, או איך לחזק את נושא איסוף הנתונים, מה שקראתם יותר מחקר, איך לחזק את ארגון הנתונים, אך לחזק את נושא ההטמעה וכולי.
ענת מאור: אני בטוחה שיהיו דיונים, אבל ברגע שיוצרים דפוס חדש במשרד חדש, במשרד ראש-הממשלה, בוודאי תהיה חשיבה ועבודה לעניין וזאת הזדמנות לעשות זאת.
ענת מאור: האם יש הערות לסיכום או הצעות שלא נכללו?
ענת מאור: אין.
ענת מאור: אני רוצה להודות לכולכם.
ענת מאור: נשמח להתעדכן על המשך עבודה פורה ביניכם ללא צורך בתיווך שלנו.
ענת מאור: אנחנו מקווים ומאמינים שבישיבה זו אנחנו עוסקים פעם אחרונה בנושא באג 2000.
ענת מאור: מטרת הישיבה, כשמה כן היא, לבדוק באיזו מידה המדינה כולה על מערכות הממשלתיות שלה, על המערכות הציבוריות של השלטון המקומי, ועל המערכות המקצועיות של כל הנוגעים בדבר שיושבים כאן, אכן מוכנה.
ענת מאור: יש מספר דברים שאותם אני רוצה להדוף על הסף.
ענת מאור: יש כאלה שאומרים שזו מניפולציה של אלה שרוצים להרוויח מנושא הבאג ורוצים להתפרנס מכך.
ענת מאור: בשם כל המידע שצברנו - החל מהוועדה שהתחילה לפעול לפני בראשות אלכס לובוצקי, המשך בוועדה שבראשותי, שזו הישיבה השמינית שלה בנושא, והמשך בכל הידע המקצועי שלמעשה נצבר בידי הגופים העוסקים בדבר, - אני רוצה לקבוע שטוב שנערכנו.
ענת מאור: מיד יגיע דוח מבקר המדינה שיצא לפני מספר חודשים והתריע על חוסר היערכות שהייתה בתקופה של לפני כשנתיים.
ענת מאור: הטיעון השני הוא נושא העלויות.
ענת מאור: אני רוצה לקבוע בוודאות מה שכבר ציינו לפני מספר פעמים בישיבות הוועדה שחלק גדול מההשקעות הוא בחזקת השקעה ולא הוצאה ובזבוז כספים וטוב שכך.
ענת מאור: טוב שלא עבדנו בשיטת הסמוך וצריך לזכור שלא אחת משקיעים עשרות אלפי שקלים על הצלת אדם יחיד, ובסוף גם לא מצליחים להציל את חייו אבל לא עושים חשבון של עלות תועלת כל כך ציני או כל כך לא בראייה יותר רחבה.
ענת מאור: לכן אני חושבת שעשו טוב הגורמים והארגונים השונים שכן נערכו לכך.
ענת מאור: הטיעון השלישי אומר שאנחנו נכנסים לפאניקה ולהיסטריה.
ענת מאור: אני רוצה לחזור ולציין שהוועדה שבראשותי, כמו קודמי, החלטנו שלא ניפול לשאננות אבל גם לתבוע ממשרדי הממשלה ומהגורמים השונים להעביר מידע אמין שבאמת לא יעורר פחדים בלי אפשרות לתת תשובות.
ענת מאור: אני רוצה לציין בשמחה שלאחר בקשות והיערכויות יצאה חוברת ההסבר של משרד ראש-הממשלה.
ענת מאור: אני מקווה שכולם ראו אותה, את חוברת המדריך לשנת 2000 שיצאה בתפוצה לאזרחי המדינה, ונבקש לקבל מידע איך היא הופצה, איך האנשים יכולים לקבל אינפורמציה בנוסף למידע שמתפרסם בתקשורת שהוא בוודאי נגיש לכל אחד.
ענת מאור: נבקש לדעת האם זה מתפרסם גם באמצעי התקשורת האלקטרוניים, כפי שעושים במערכות בחירות, כאשר בסך הכל לאוכלוסיות גבוהות זו הנגישות הגבוהה ביותר.
ענת מאור: מכל מקום, הסברה אמינה והדרכה במקום חרדה ופאניקה.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שהישיבה הזו נקבעה כדי לראות באיזה מצב אנחנו עומדים עשרה ימים לפני הכניסה לשנת 2000.
ענת מאור: אני מראש מודיעה שבשעה 10:15 יחליף אותי חבר הכנסת אליעזר כהן בניהול הישיבה כי באג 2000 יוצא יחד עם תקציב המדינה שכידוע הוא אירוע פוליטי מרכזי כל שנה במדינת ישראל.
ענת מאור: אני מקווה שהמשברים הפוליטיים במדינה יהיו תקינים כמו באג 2000, אבל מכל מקום אני צריכה להשתתף בישיבה דחופה בהקשר זה.
ענת מאור: הייתי רוצה להתחיל עם נציג המשטרה, עליה הוטלה ההיערכות של היום עצמו.
שוקי זיסו: אני ראש מדור מבצעים במטה הארצי ואני בעצם מרכז את עבודת המטה יותר בהיבט המבצעי של היערכות המשטרה לבאג 2000.
שוקי זיסו: צריך לזכור שבאג 2000 בא ביחד עם עוד מספר אירועים בעלי משמעות, מספר אירועים שמחייבים את היערכות המשטרה ואני מתייחס לתפילת יום ששי הרביעי של הרמדאן בהר הבית בבוקר, חגיגות הסילבסטר באותו לילה ובאג 2000.
שוקי זיסו: אלה הם שלושה אירועים שכל אירוע בפני עצמו מחייב היערכות נפרדת, אבל כאן הם מתחברים לנו באותו יום ביחד.
שוקי זיסו: אני לא מדבר על פגעי חורף במידה שיהיו, שגם להם יש משמעות.
שוקי זיסו: אנחנו נערכנו בשני מישורים כאשר המישור האחד הוא המישור הטכנולוגי, שדרוג מערכות הטכנולוגיות של המשטרה, והמישור השני זה המישור המבצעי.
שוקי זיסו: אנשי הטכנולוגיה שלנו יוכלו להתייחס לנושא הטכנולוגי ולאחר מכן אני אמשיך בהיערכות המבצעית.
פעולות עיקריות: זה בגדול ברמה של ההיערכות.
פעולות עיקריות: מילה אחת לגבי המשל"ט הארצי.
פעולות עיקריות: אנחנו פותחים במטה הארצי שש זירות שבעצם אמורות לרכז את כלל המידע וכלל האירועים במידה ויהיו , כולל מרכז תקשורת בשיתוף עם גורמי התקשורת של באג 2000.
ענת מאור: אני מבקשת את תשובת נציג משרד ראש-הממשלה לעניין החמור הזה.
רפי פלד: אנחנו ערוכים בפקודת מבצע גדולה לליל המעבר.
רפי פלד: יעבדו כ1,600- איש בנוסף לעובדים הרגילים שעובדים עם אישורים בששי-שבת.
רפי פלד: אנחנו העברנו רשימות שמיות, העברנו בהתחלה רשימות גדולות יותר, ערכנו צמצום מירבי והשארנו את כל מי שלדע
רפי פלד: תנו חיוני כדי לא לסכן את המערכת.
רפי פלד: יש לנו עבודה מול משרד הדתות, אבל בכל מקרה אותם 1,600 איש יהיו בלילה ההוא ויעבדו, אלא אם נקבל מהממשלה הוראה אחרת.
רפי פלד: מעבר לחשמל, טיפלנו בלקוחות הגדולים.
רפי פלד: יש לנו אלפיים לקוחות גדולים שזה בעצם כל התעשייה הכבדה והלקוחות הגדולים במדינה, ומולם עשינו טיפול פרטני כדי להבטיח שגם הם תואמי 2000, הן מההיבט של העבודה מולנו והן מההיבט של העבודה מולם.
רפי פלד: זה בעצם מרחיב את מעגל המוכנות במידה רבה.
רפי פלד: ביחד עם משרד ראש-הממשלה עשינו פעילות דומה מול העסקים הקטנים והבינוניים, הפצנו חוברות הדרכה לכ250- אלף עסקים.
רפי פלד: לגבי ליל המבצע עצמו.
רפי פלד: מרכז השליטה שלנו עובד, תרחישי כשל מאחורינו.
רפי פלד: ליד כל מערכת רגישה יעמוד בן-אדם שמתודרך לדעת מה הוא עושה באופן עצמאי גם אם יש תרחישי כשל.
רפי פלד: בשורה התחתונה, חברת החשמל מוכנה ואנחנו לא צופים בעיות.
רפי פלד: לגבי מערך התשתיות.
רפי פלד: יש כאן את מערך התקשורת כאשר לדעתנו לאחר החשמל , מערך התקשורת הוא המערך הרגיש ביותר ואחריו המים.
רפי פלד: אנחנו שקטים בהיערכות.
רפי פלד: עבדנו במשך שנה באופן הדוק עם מערך התקשורת, כולל "בזק" והיחידות הסלולריות ולדעתנו תהיה תקשורת.
רפי פלד: אנחנו יודעים שיהיה מים, תהיה תחבורה, יהיה זיקוק, יהיה דלק.
רפי פלד: אנחנו שקטים מהיערכות המשטרה, וכשאני אומר אנחנו, אני מדבר על פורום התשתיות ולא על חברת החשמל.
רפי פלד: היו היסוסים סביב הזרמת דלק, אבל בדקנו את זה בשלושה תרגילים ויש יכולת הזרמה ידנית של דלק גם אם כל המחשבים לא יעבדו.
רפי פלד: כך שבשורה התחתונה תש"ן מוכנה תהיה הזרמת דלק.
רפי פלד: הייתה בעיה עם הרמזורים שנפלו קצת בין הכיסאות וגם את זה לקחנו לטיפולנו ואנחנו היום בתחושה שהרמזורים, טיפה יותר וטיפה פחות, יעבדו בצורה תקינה, בוודאי שכך זה יהיה במקומות המרכזיים.
רפי פלד: היינו בקשר עם הפלשתינאים במספר קבוצות פקודות.
רפי פלד: הם מטפלים בזה, הם היו פתוחים אתנו, הם שמעו הרבה אצלנו.
רפי פלד: רוב המערכות הגדולות שלהם תלויות בנו.
רפי פלד: זאת אומרת, אם אנחנו נהיה מוכנים – הם יהיו מוכנים.
רפי פלד: זה נכון למים, זה נכון לתקשורת, זה נכון לחשמל, זה נכון לדלק.
רפי פלד: יש להם קצת בעיה במערכת הבנקים, אבל התחושה שלנו לפי הדברים שלהם – ולא בדקנו את זה - שהם נתנו תשובות לבנקים כי לכל הסניפים אצלם יש חברות או באירופה או בירדן.
רפי פלד: אנחנו לא צופים שיהיו איזה בעיות שהן אלא להפך, אנחנו חושבים שהרגענו אותם שמדינת ישראל לוקחת אותם בחשבון כצרכן שצריך לקבל שירות מלא כמו כל צרכן אחר.
רפי פלד: הוכן המשל"ט הארצי ששוקי זיסו דיבר עליו.
רפי פלד: זה מערך מאוד יפה שבעצם פיתח מערך שליטה ארצי לנושאים אזרחיים גם בעתיד.
רפי פלד: הוא ערוך בצורה נכונה עם מרכז דיווח, עם מרכז מידע, עם חדר מצב לכל הגורמים.
רפי פלד: אני רוצה לומר משהו בקשר לפאניקה.
רפי פלד: במשך שנה אנחנו מנסים כל הזמן לשחרר הרבה אינפורמציה כדי שאנשים יהיו רגועים.
רפי פלד: הדבר נכון במיוחד עכשיו כשהמשק מוכן וערוך בגדול וחבל שהתבטאויות לא זהירות יובילו לזה.
רפי פלד: לכן אני חושב שחשוב מאוד בתשעה ימים שנותרו לשחרר אינפורמציה לגבי רמת המוכנות כדי באמת לתת לאנשים תחושה שיישארו בבית והכל יהיה בסדר.
ענת מאור: אני רוצה לעבור מהתעשייה הכללית לתעשייה הביטחונית.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שהנושא של כל התעשיות הביטחוניות והכור הוא לא באחריות הוועדה שלנו, אבל אני רוצה לשמוע האם אכן הדברים מכוסים.
ענת מאור: אני רוצה לברך את נציגי מועצת התלמידים שהצטרפו אלינו.
ענת מאור: אתם בעצם מצטרפים להיערכות לפני שעת השין לקראת באג 2000, ואם למישהו מכם תהיה שאלה או הערה, בבקשה.
ענת מאור: אני מבקשת את נציגי השלטון המקומי ומשרד הפנים.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים בנושא של היערכות ביישובים הקטנים והגדולים, יהודים וערבים, בצפון ובדרום.
גדי איזנרייך: צריך לציין שהרשויות המקומיות – אני אומר זאת בצורה ברורה – הרבה הרבה יותר מוכנות ממה שהן היו קודם לכן.
גדי איזנרייך: עדיין לא כל הרשויות הן באותה רמה משום שיש מספר רשויות שהחלו יחסית מאוחר.
גדי איזנרייך: אנחנו עוקבים אחריהן, אנחנו מקבלים דיווחים מהם לגבי השיפורים שהם עדיין צריכים לבצע והם מבצעים.
גדי איזנרייך: היו מספר רשויות שמצאנו שהן התחילו מאוחר יחסית ואנחנו עוקבים אחר ההתקדמות שלהן.
גדי איזנרייך: מבחינה זו נערך כנס נוסף של מנהלי מחלקות בתחילת החודש הזה וניתנו הנחיות לגבי מים, נערך כנס מיוחד של כל מפקדי הכבאות על-מנת לקבל פקודת מבצע לנושא היערכות לבאג 2000, ואנחנו ביקרנו באותן רשויות ועוקבים אחריהן.
גדי איזנרייך: אני מקווה שתהיינה מעט מאוד תקלות.
גדי איזנרייך: לגבי המועצות האזוריות אנחנו בקשר עם ועדת המחשוב של המועצות האזוריות, הפצנו להם חומר ושם יש היערכות מאוד מסודרת ומאוד יפה ומגובה בארגון המועצות האזוריות.
גדי איזנרייך: לגבי מרכז השלטון המקומי, יושב כאן נציג המרכז, הוא יוציא אחת לשבוע הנחיות לרשויות המקומיות.
גדי איזנרייך: יש שאלות למוקדנים של הרשויות המקומיות על-מנת לתת מענה.
גדי איזנרייך: לגבי הרשויות הקטנות, בהחלט יכול להיות שתהיינה פה ושם תקלות מקומיות שתיפתרנה.
גדי איזנרייך: המלצנו לכל הרשויות המקומיות לפתוח חדרי מצב וכולן תהיינה ערוכות בחדרי מצב בהתאם לשיקול הדעת של ראש הרשות וכדי שאם תהיינה בעיות, הן תענינה על-ידי השלטון המקומי.
מאיר ריבא: אני אתחיל מהסוף.
מאיר ריבא: המשרד חושב שהוא מוכן ברמה כזאת שכמות התקלות שתהיינה כתוצאה מבאג 2000 לא תעלה על כמות התקלות שישנה בימי רגיעה.
מאיר ריבא: כדי להגיע למצב הזה, המשרד עשה בשנתיים האחרונות פעולות מאוד רחבות החל מטיפול במלאי הציוד הממוחשב, מערכות מידע שלו, ועד לרענון וכתיבת נוהלי חירום חדשים.
מאיר ריבא: כתוצאה מזה אנחנו מכינים ופותחים בליל המעבר חדרי חירום בכל בתי-החולים הכלליים בארץ, גם של קופת-חולים וגם של משרד הבריאות, ואנחנו פותחים חדר מצב ארצי בתל-אביב שישלוט ויהיה בקשר עם כל חדרי המצב בכל בתי-החולים.
מאיר ריבא: יש לנו מערכות קשר מעבר ל"בזק" – מערכות קשר רדיו, מערכות קשר מירס, מערכות נוספות שלא צריך לפרט כאן - כולל נציגות בחדר שליטה ארצי שנמצא בירושלים.
מאיר ריבא: כל העבודה שעשינו נעשתה בשיתוף פעולה עם קופת-חולים כללית שגם בבעלותה בתי-חולים ובבתי-החולים שלה נעשתה פעולה מאוד יפה.
מאיר ריבא: לפי הבנתנו אנחנו לא זקוקים לאישור משרד העבודה בנושא צוות נוסף לעבודה בשבתות.
מאיר ריבא: מוסדות הבריאות ממילא פועלים בשבת והחוק פוטר את מוסדות הבריאות בנושא זה, כך שלא פנינו למשרד העבודה ואנחנו נגייס צוות כך שיעבוד צוות מיוחד וגדול מהרגיל בליל שבת כדי לשמור על כל הציוד משובץ מחשב שהוא תומך חיים.
מאיר ריבא: למרות שאנחנו יודעים שהוא תקין, אם תהיה תקלה – נוכל לטפל בחולים.
מאיר ריבא: משרד הבריאות אוטונומי מבחינת התפעול שלו בבתי-החולים בתקלות מערכתיות של חשמל ושל דלק ושל מים.
מאיר ריבא: לא שאנחנו צופים שם תקלה, אבל אם בכל-זאת תהיה שם תקלה, אנחנו יכולים לעבוד כשבוע לחלוטין בלי עזרה מבחוץ.
מאיר ריבא: אחר-כך אנחנו צריכים הזרמה של דלק, הזרמה של מים כך הלאה.
מאיר ריבא: הנושא היחידי שאין לנו פתרון עבורו ושהוא משמעותי זה מערכות הקשר, תקשורת "בזק".
מאיר ריבא: אנחנו יודעים ליצור קשר בין בתי-החולים לבין המרכז, אבל אין לנו פתרון לציבור, לא ברמת הציבור ובתי-החולים ולא ברמה של ציבור לשירותי מד"א.
מאיר ריבא: מד"א היא כמו כל אחד, יש לה טלפונים, אבל הציבור לא יכול להתקשר למד"א בטלפון רגיל.
מאיר ריבא: יהיו שם טלפונים נוספים, סלולריים, בכל מרכזי מד"א ויהיה פיזור של אמבולנסים בכל מוקדי ההתרחשויות בארץ כדי שאם יהיה צורך באמבולנס, יהיה אפשר לגשת אליו.
מאיר ריבא: גם אם האמבולנס ייסע משם, יהיה שם נציג של מד"א שישב במקום.
מאיר ריבא: פתרון אמיתי לבעיה של "בזק" אין לנו – לא שאני צופה בעיה ל"בזק", אבל רציתי שתבינו את הרקע.
מאיר ריבא: בנושא הפאניקה לכאורה בציבור.
מאיר ריבא: במערכת הבריאות אין פאניקה לחלוטין ואני יכול להעיד על זה משתי התרחשויות שהיו.
מאיר ריבא: פרסמנו קובץ של שאלות ותשובות לציבור בעיתונים בעברית, באנגלית, בערבית, באמהרית, ברוסית וכך הלאה.
מאיר ריבא: מהקובץ הזה היו רק תגובות חיוביות בעיקר מאנשים שעוסקים במלאכה, אבל לא מהציבור.
מאיר ריבא: בנוסף לזה פתחנו בשבוע שעבר מוקד מידע לציבור והיו מעט פניות.
מאיר ריבא: במשך ארבע שעות שהמוקד פעל, היו אולי מאה טלפונים וגם מתוכם חלק מהפניות לא היו לנושא הספציפי של הבאג.
מאיר ריבא: עלה כאן הנושא של הרשות הפלשתינאית.
מאיר ריבא: הרגשתי היא שבתחום הבריאות הרשות הפלשתינאית לא ערוכה היטב.
מאיר ריבא: זה לפחות מה שהם אומרים בעצמם.
מאיר ריבא: הם פנו אלינו כמה פעמים ואנחנו עזרנו להם במה שיכולנו לעזור, אבל הדעה שלהם על עצמם היא שהם לא ערוכים בתחום הזה היטב.
מאיר ריבא: אני לא יודע מה המשמעות של זה, אני לא יודע מה מסתתר מאחורי הטענה הזאת.
מאיר ריבא: לגבי צבירת תרופות.
מאיר ריבא: אנחנו חוזרים ואומרים שאין סיבה לצבור תרופות.
מאיר ריבא: יש מלאי תרופות גדול במדינה, יש מלאי תרופות גדול בבתי-החולים, יש מלאי תרופות גדול בבתי-המרקחת ואין שום סיבה לצבור מלאי תרופות נוסף.