GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: בסדר, בסדר, אין בעיה.
<תמר מנס: בקשר לתקנה 3.8 שראש העירייה הזכיר אותה: הדגש ששם ראש העירייה זה דווקא על הכגון, והכגון רק נתן להדגים שיש מקרים מיוחדים, מיוחדים, הדגש הוא על המיוחדים, ואצלכם זה לא היה מיוחד.
<תמר מנס: זאת כל הבעיה.
אמנון כהן: בבקשה גברתי, את רוצה גם להגיד?
<תמר מנס: זאת רותם קפון, שהייתה אחראית על הביקורת הזאת.
אמנון כהן: רותם, יישר כוח על העבודה שעשיתם.
אמנון כהן: בסופו של דבר זה ייתן למשרד הפנים להזדעזע לעשות עבודה מסודרת, לא להכשיל את ראשי העיר.
<רותם קפון: אני רוצה בעניין משרד הפנים, למשל לגבי משרדי ממשלה, בתקנות המכרזים הייתה רפורמה, הם תוקנו, הם מאד מפורטים, גם מתייחסים לנושא הזה של מקצועות ההנדסה, שמחייבים איזה שהוא פרסום מאגר.
<רותם קפון: יש שם הליך קבוע.
<דב צור: אבל ללא מכרז.
<רותם קפון: עם מכרז.
<רותם קפון: עם פרסום ועם קבלת הצעות, לא כמו שעיריית ראשון לציון עשתה.
<רותם קפון: חשוב לציין, עיריית ראשון אומרת שהיא לקחה הצעות מחיר, אבל היא לקחה הצעות מחיר כמו שהיושב ראש אמר, מאנשים שהכירו.
<רותם קפון: זה לא אותו דבר כמו לפרסם, לקבל הצעות מחיר ולבחון אותן.
<פרנקו גונן: לא חייב לעשות את זה על פי חוק.
<רותם קפון: אני רוצה להגיד הערה כללית, רשות מקומית היא גוף ציבורי - - -
אמנון כהן: אתם רוצים להתחכם?
אמנון כהן: נעשה דיון מחדש עכשיו.
<דב צור: לא, לא, לא.
<דב צור: ממש לא.
<רותם קפון: אני רוצה לומר הערה כללית, למרות שנאמרו פה כל מיני אי דיוקים שהם לא הוגנים כלפי צוות הביקורת.
<רותם קפון: מאחר שאנחנו נתנו לכם תגובה כמה פעמים וגם באתם ונפגשתם עם מר גולן ועם כל הצוות, והתייחסנו למה שאמרתם, כולל מחיקת הערות נגד ראש העירייה, כדי לא להחמיר איתו יתר על המידה, אני חושבת שאנחנו הקלנו עם ראש העירייה, וחבל שפה בדיון נשמעו מספר דברים שהם מוטעים ולא נכונים, אבל אני לא רוצה להגיב לזה.
<רותם קפון: אני רוצה להגיד הערה כללית: רשות מקומית היא גוף ציבורי וכגוף ציבורי אי אפשר לנהל אותה כמו שאנחנו רוצים לנהל עסק עסקי פרטי שלנו.
<רותם קפון: לכן החוק הטיל עליה כל מיני מגבלות, כמו חובת המכרז.
<רותם קפון: זה נכון, חובת המכרז מגבילה את שיקול הדעת של ראשי העיר, היא מגבילה את הגמישות שלהם.
<רותם קפון: נכון.
<רותם קפון: וזה כדי להגשים ערכים חשובים אחרים, כמו עיקרון השוויון ועקרונות אחרים.
דוד ביטן: יש גם את הסעיף של הפטור.
<רותם קפון: ולכן אי אפשר להימלט מחובת המכרז, כשחובת המכרז כתובה בחוק.
<רותם קפון: עכשיו, יש דרכים גם היום במכרז, היום המחוקק והפסיקה מכירים את זה, גם בחובת מכרז אפשר להתחשב בניסיון קודם, אפשר להתחשב בשיקולים של איכות, ואמר את זה פה היועץ המשפטי.
<רותם קפון: כלומר, חובת המכרז זה לא אומר שאני לוקחת את החאפר שהציע את ההצעה הזולה ביותר.
<רותם קפון: גם במכרז אפשר לשקול.
<רותם קפון: אפשר לעשות מכרז מסגרת, לא חייבים לעשות את המכרז ב-30 באוגוסט, שצריך לבוא ולבנות את גני הילדים.
<רותם קפון: יש מאגר.
<רותם קפון: אם המאגר מפורסם ונבחנות ההצעות לפי אמות מידה ולפי קריטריונים ולפי שיקול דעת, אין בזה פסול.
<רותם קפון: כלומר, לא צריך לקחת את הדברים להקצנה כזאת.
אמנון כהן: מר גולן, בבקשה.
<שמואל גולן: טוב, קודם כל זה ברור לי שהעירייה נלחמת על כבודה ובמיוחד ראש העיר, אבל יחד עם זאת אני רוצה שאדוני יידע, הבחירה היא לא ממוקדת לראשון.
<שמואל גולן: יש לנו אמות מידה ברורות מדוע אנחנו מגיעים לראשון לציון.
<שמואל גולן: אין מה להתבייש בראשון שהיא עיר גדולה ושהיא עוסקת במגוון של נושאים ולכן מטבע הדברים גם מגיעים אליה יותר מאשר מגיעים לג'לג'וליה, שאני מגיע פעם ב-8-10 שנים.
<שמואל גולן: מה אני יכול לעשות?
<דב צור: אבל לא לתל אביב ולירושלים.
<שמואל גולן: יש תל אביב, יש ירושלים.
<שמואל גולן: אני יכול להראות לך, כי אני מנהל פה - - -
<דב צור: רבע, רבע מהמדינה איננה.
<שמואל גולן: אני יכול להראות לך, אדוני היקר, אם אתה כל כך רוצה, בדיוק מה אנחנו עשינו לפחות ב-10 השנים האחרונות.
<שמואל גולן: לפני זה אני לא יכול להגיד לך.
<שמואל גולן: ב-10 השנים האחרונות אני - - -
<דב צור: אני קורא.
<שמואל גולן: אתה קורא, אז אתה קורא.
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, מה נשמע?
<שמואל גולן: לא, זה בסדר.
<שמואל גולן: באותו דו"ח, בספר הזה, שכנראה אולי לא הגעת אליו, יש פה דו"ח שלם שעוסק במכרזים שאינם פומביים.
<שמואל גולן: אני לא זוכר שראיתי אותך פה בפנים, את ראשון לציון.
<שמואל גולן: יש פה לפחות 9 רשויות אחרות, אבל אתה לא מופיע פה.
<שמואל גולן: אז בוא, קח את זה בפרופורציה.
<שמואל גולן: אין לנו שום דבר אישי נגד ראש העיר ובטח ובטח שום דבר נגד עיריית ראשון לציון.
<שמואל גולן: אנחנו הבהרנו - - -
אמנון כהן: חיפה היו פה אתמול.
<שמואל גולן: כן, מה?
<שמואל גולן: אדוני היקר, בדו"ח הזה פקדנו 102 גופים מבוקרים.
<שמואל גולן: 102, כשזה כולל גם ועדות מקומיות ורשויות מקומיות, מתוכם לפחות כמעט 50 עיריות.
<שמואל גולן: אתה רוצה לבוא לספור איתי?
<שמואל גולן: אני מזמין אותך.
<דב צור: אבל היחידה שמופיעה פעמיים בדו"ח מכל ה - - -
<שמואל גולן: לא יודע, יכול להיות שהיא מופיעה פעמיים.
<שמואל גולן: אני לא יודע במה.
<דב צור: מה אתה לא יודע במה?
אמנון כהן: אולי תסדיר את סדר העבודה של הוועדה?
<תמר מנס: מה זה שייך?
<תמר מנס: מה, אתה עושה עכשיו ביקורת על איזה רשויות - - -
<דב צור: כי חלק מעבודת הביקורת זה מדגם.
<דב צור: אני מבקר פנימי, אני יודע מה זה.
<דב צור: חלק מעבודת הביקורת זה המדגם.
<דב צור: המדגם שלכם במקרה של ראשון הוא חד משמעית לא - - -
אמנון כהן: סליחה, אבל הוא באמצע הדיבור.
<תמר מנס: סליחה, בוא אל תלמד אותי איך לעשות מדגם - - -
<דב צור: ואת יכולה להגיד לי שאין לכם שום דבר, אני לא אמרתי שיש לכם משהו נגד עיריית ראשון.
<שמואל גולן: אני מכבד אותך שהיית מבקר פנים, אמות המידה שלנו ברורות.
<שמואל גולן: אם יש לך טענה שאנחנו מחפשים אותך, אז נא להעביר את הטענה הזאת למישהו אחר.
<שמואל גולן: זה הכל.
<שמואל גולן: לא מחפשים אותך ולא מחפשים את ראשון לציון - - -
אמנון כהן: תתקדם, תתקדם.
<שמואל גולן: לכבוד הוא לכם שאתם מחזיקים עיר שהיא רביעית בגודלה במדינת ישראל ולכן אנחנו נבוא לשם ונמשיך לבוא לשם, גם בוועדה וגם במקומות אחרים, ואי אפשר לבוא ולהגיד שאנחנו רק - - -
אמנון כהן: בורקס על חשבונם.
<שמואל גולן: טוב שאני לא שומע את זה מאשדוד.
<שמואל גולן: הם כל הזמן מתווכחים מי יותר גדולה, אשדוד או הם.
אמנון כהן: טוב, בואו נתקדם.
<דב צור: אנחנו מוכנים להיות יותר קטנים, אגב, למי שרוצה לעבור אותנו.
<שמואל גולן: לא, נהפוך הוא, אנחנו רוצים שתהיו גדולים יותר.
<דב צור: לא, אנחנו לא רוצים.
<שמואל גולן: הנה, עכשיו רוצים לעשות - - -
אמנון כהן: גולן, אתה רוצה לסכם?
<שמואל גולן: רגע אחד, דבר אחרון.
<שמואל גולן: אדוני יושב הראש, אנחנו הצגנו פה דו"ח ובתחילת הדו"ח הבהרתי שאנחנו מצביעים פה על תופעה שקיימת היום ברוב הרשויות שאנחנו נכנסים לשם, בין אם זה 300 במאגר או בין אם זה 100 – זו אותה בעיה שנמצאת בכל מקום, ולכן צריך לתת את הדעת לעניין.
<שמואל גולן: מעבר לזה נכנסנו לעוד כמה נקודות ספציפיות, ולא היה לנו שום דבר אישי נגדם.
אמנון כהן: תודה רבה, אני מסכם את הדיון החשוב: כנו שציינתי בהתחלה, הנושא הוא רוחבי, ואנחנו פונים למשרד הפנים למען יסדירו נושא זה ויתנו לנו דיווח תוך שלושה חודשים מה קורה.
אמנון כהן: גם בנושא אנשי המקצוע המיוחדים, כאשר רף השכר הוא נמוך, או דירוג הדרגה נמוך, תפעלו בתחום שלכם.
אמנון כהן: אני גם אפנה לשרים הרלבנטיים בנושאים אחרים שעלו כאן בוועדה.
אמנון כהן: חייבים לעשות פה עבודת מטה, לפני שדיוני התקציב הולכים להיות מאושרים בחודשים יוני-יולי, אז מתחילים לעשות דיוני תקציב של השנה הבאה, לכן צריך לתחום באמת את הנושא הזה.
אמנון כהן: אנחנו מודים לראש עיריית ראשון לציון ולכל הצוות, שבאמת השתדלתם לתקן את הליקויים.
אמנון כהן: דרככם למדנו על הקושי של השלטון המקומי וראשי הרשויות.
אמנון כהן: אנחנו פונים למשרד הפנים להסדיר את הדברים האלה, וכמה שיותר לתת לראשי העיר נהלים ברורים כדי שיידעו בדיוק מה מותר ומה אסור, ומה שיקול הדעת שלהם.
אמנון כהן: זאת אומרת לא לכבול את ידיהם ומצד אחד לתת להם לעבוד, ומצד שני שתהיינה אמות מידה כאלה, שאם יש מכרז או אם יש תפקיד, שגם כל מי שלא מקורב בצורה זו או אחרת, יוכל להגיע לאותו תפקיד.
אמנון כהן: השוק יודע לבחון את האנשים המצוינים שיש לנו, אך אנחנו גם צריכים להצמיח מצוינים חדשים, אחרת לא יהיו לנו אנשים.
אמנון כהן: כי אלה שעובדים כל הזמן יעבדו, הם המתמחים הגדולים ביותר, ובדור ההמשך לא יהיו לנו מתמחים, כי בסופו של דבר אנחנו לא נותנים לעצמנו את הצ'אנס לעבוד בדברים האלה.
אמנון כהן: ישיבת מעקב עוד שלושה חודשים.
אמנון כהן: ומי אומר לכם?
אמנון כהן: המינהל האזרחי אומר לכם שיש צו עראי?
<עובד ארד: כן, שיש צו עראי, והנה ההחלטות של בג"צ והם נתנו התראה על חוסר מעש בתיק למינהל.
אמנון כהן: איפה מוטי?
אמנון כהן: מוטי, אתה לא עושה כלום בתפקיד שלך.
אמנון כהן: יש פה צווים ועובדים על כולם בעיניים ואתה לא עובד.
אמנון כהן: בשביל מה בחרנו אותך לכנסת?
אמנון כהן: (המשך הסיור)
מרדכי יוגב: המציאות האמיתית, מה שמתחת ליבילים, גם מתועש.
מרדכי יוגב: הם מחביאים את זה.
מרדכי יוגב: אתה רואה פה?
מרדכי יוגב: זה מוחבא מתחת ל - - -
<עובד ארד: שבועיים ראשונים זה מוסווה ברשת שחורה, אחר כך מורידים את הרשת.
מרדכי יוגב: בחודשים האחרונים זה מגיע כל שבוע וכל סוף שבוע.
מרדכי יוגב: אין אכיפה על ההובלה, מביאים את זה בשבת והייעוץ המשפטי מעכב אותם ומונע מהם ומקרקס אותם.
אמנון כהן: הייעוץ המשפטי של מי?
מרדכי יוגב: של המינהל האזרחי ושל מתאם הפעולות בשטחים.
מרדכי יוגב: כרגע, עם כניסתו של האלוף פולי מרדכי לעניין, הוא לקח את העניין ברצינות, אצלי, בוועדת המשנה של חוץ וביטחון הם היו צריכים להיות השבוע, ביום חמישי, אלא שנפטר אחיו של סגן ראש המינהל, הם נסעו להלוויה.
מרדכי יוגב: זאת כבר ישיבה שלישית, משום ששום דרג נמוך יותר לא ידע להגיד כלום בעצם.
מרדכי יוגב: אמרו סתם, אמרו ממרקו, ראש צוות קו כחול לפיקוח ועד אחרים, לא היו להם תשובות לדבר.
מרדכי יוגב: פה התשובות צריכות להינתן משר הביטחון עצמו וממתאם הפעולות בשטחים ומ - - -
מרדכי יוגב: שמו צווים, אבל לא עושים עם זה כלום.
מרדכי יוגב: לטענתם גם לא היו להם כוחות לאבטח.
מרדכי יוגב: גם זה שקר.
מרדכי יוגב: ביקשה ממני עכשיו הרל"שית של פולי מרדכי שלישיבה הבאה נזמן גם את מפקד מג"ב ש"י ואת מפקד העוטף ומישהו מפיקוד המרכז בדרגת אלוף רמ"ט או קצין אג"ם, כי לטענתם מינהל כשהוא מבקש כוחות, והכול זה תחת מערכת הביטחון, לא מקבל כוחות לכך.
מרדכי יוגב: כאילו אין כוחות לכך במערכת הביטחון, כדי ללוות את הכוחות הללו.
מרדכי יוגב: יש צורך גם ליצור קודם הסדרה, ולכן השאלה הראשונה שהעמדתי לוועדה הבאה, וגם זו שהייתה צריכה להיות, זה תכניות ההסדרה לבדואים - - - משרד הבינוי והשיכון ומחוז ירושלים, ואבי מודע לזה יותר טוב ממני - - - ואחרים והתכניות האלה רדומות וצריך פשוט לעורר אותן.
מרדכי יוגב: תכננתי לעורר אותן בוועדה, כי ברי לי שאם במקום שצריכים להיות מוסדרים, אם זה בין מעלה אדומים לעזריה, יהיה בית ספר ויהיה גן ילדים ותהיה מכולת ויהיו מגרשים, העסק יתחיל ללכת לשם.
מרדכי יוגב: זו תכנית של שנתיים, משהו כזה, אבל המקומות הללו הוסדרו בחלקם בתב"ע והשר יהיה מעוניין לקדם אותם.
מרדכי יוגב: צריך ללכת לתכנית שמקצה את הקרקעות שאפשר יהיה להסדיר אותם ולפנות אותם מהאזורים שבהם הם מהווים בעיה.
מרדכי יוגב: אם זה צמודי ציר או צמודי היישובים היהודיים, או בתוך שטחי היישובים היהודיים או בתוך שטחי אש.
מרדכי יוגב: זו סוגיה מאוד מורכבת.
מרדכי יוגב: היא נידונה בשתי הוועדות, יכול להיות שצריך לשתף פעולה ובוועדה הבאה להגיד גם לכם כדי שתהיה הלימה בין הפעולות שיהיו לאגרוף אחד.
מרדכי יוגב: יתר הסוגיות אני מכיר מתפקידי הקודם.
מרדכי יוגב: גם הסוגיה של הסלולרי, שהיא בסוף נידונה, גם בה אנחנו מטפלים, יש בה איזה שהיא התקדמות כרגע.
<קריאה: קמ"ט התקשורת.
מרדכי יוגב: כן, עם שר התקשורת.
מרדכי יוגב: (המשך הסיור)
<משה רונצקי: אמנם היום זה יום של ביקורת אבל יש גם דברים טובים, אז צריך להגיד אותם.
אמנון כהן: ביקור, לא ביקורת.
<משה רונצקי: אבי, אני אומר שחוץ מביקורת יש גם דברים טובים.
<משה רונצקי: הדברים הטובים זה גם הפיתוח התיירותי שיש פה בבנימין, בהשקעות גם של המדינה בשילה הקדומה, שנגיע בהמשך היום, חלק מזה זה גם כל הפיתוח הכפרי, מצפורים, שבילי אופניים, מעיינות, שעם ישראל יכול לבוא ולטייל פה.
<משה רונצקי: פה זה מצפור שנקרא על שם הרב מרדכי אליהו זצ"ל.
<משה רונצקי: נשמע פה הסברים גם על הבעיות שלצערנו קיימות.
<יצחק איצ'ה מאיר: מנכ"ל איגוד ערים לאיכות הסביבה שומרון.
<יצחק איצ'ה מאיר: רק מילה מה זה.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש בארץ 50 יחידות צוותיות בשלטון המקומי בישראל, מתוכן 11 איגודי ערים, זו בעצם הרשות הסביבתית המוסמכת של הרשויות המקומיות.
<יצחק איצ'ה מאיר: במקרה שלנו מדובר ב-15 רשויות, 3 מועצות אזוריות, מטה בנימין, שומרון ובקעת הירדן.
<יצחק איצ'ה מאיר: 10 מועצות מקומיות, מירושלים עד מעלה אפרים, עד בעצם הגלבוע ו-2 ערים, אריאל ומודיעין עלית, מאוגדים באיגוד מקצועי שבו יש שישה אנשי מקצוע בתחומים השונים של איכות הסביבה, קיים 22 שנה.
<יצחק איצ'ה מאיר: במקביל יש איגוד ערים יהודה, באזור שביקרנו בו עכשיו, בקידר, הוא יושב במישור אדומים, של 8 רשויות מקומיות באזור יהודה, גוש עציון, חברון וכן הלאה.
<יצחק איצ'ה מאיר: אני רוצה ברשותכם להתחיל בשני נושאים שמולנו.
<יצחק איצ'ה מאיר: שני נושאים כואבים.
<יצחק איצ'ה מאיר: אחד זה הביוב בוואדיות.
<יצחק איצ'ה מאיר: למעשה ברשות הפלשתינאית, פרט למט"ש אל בירה, שנעבור לידו תיכף ונראה אותו תיכף, עם הבעיות שלו, שהוקם אחרי הסכמי אוסלו, להזכיר, מיד אחרי הסכמי אוסלו המדינות התורמות, בעיקר גרמניה, הקצו 150 מיליון מארק, אז עוד לא היה יורו, לצורך נושאים סביבתיים, ביוב, פסולת.
<יצחק איצ'ה מאיר: המט"ש, מכון טיהור שפכים, היחידי שהוקם בחלק קטן מאוד מהכספים האלה זה בעצם מט"ש אל בירה, שנמצא פה באזור C ונעבור תיכף על ידו.
<יצחק איצ'ה מאיר: הוא הוקם והתפעול שלו מאוד מאוד לקוי.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש הרבה מאוד ימים שאו שהוא מפסיק לעבוד, או שהבוצה נסחפת ולא מטופלת, בעיקר אחרי ימי גשם, והקולחין, שהם באיכות לא כמו שבמדינת ישראל מקובל, באיכויות הנדרשות על פי התקן הישראלי, זורמים פה, מעורב בבוצה.
<יצחק איצ'ה מאיר: אתם יכולים לראות בוואדי מתחתינו, נחל מכמש, עם הזיהום שהוא גורם ומגיע בסופו של דבר לעין פרת, לוואדי קלט.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש הרבה מאוד ימים שהמטיילים בוואדי קלט רואים את הקצף שיוצא במעיינות, שאחד הגורמים או הגורם המרכזי זה הביוב הזה.
<יצחק איצ'ה מאיר: כאן זה כואב פעמיים.
<יצחק איצ'ה מאיר: קודם כל בגלל שזה באמת פרויקט שהוקם, כי כל הערים הפלשתינאיות, אם עושים עכשיו סקירה מהירה, כל ה-300 כפרים הפלשתינאים, אין להם טיפול ביוב, יש עכשיו שניים-שלושה חדשים ראשונים.
<יצחק איצ'ה מאיר: הערים הפלשתינאיות, למעשה זה היה המתקן הראשון, היחידי.
<יצחק איצ'ה מאיר: לאחרונה נחנך שכם מערב, גם מתקן שהוקם על ידי הגרמנים, שהייתי בו, הוא באמת נראה השקעה מאוד רצינית וטובה, היו בו כבר שתי תקלות גדולות והביוב הגיע שוב לסכר מליד טול כרם לנחל חדרה.
<יצחק איצ'ה מאיר: זה תקוע, העסק.
<יצחק איצ'ה מאיר: אנחנו מדברים כעת על כמה שנים?
<יצחק איצ'ה מאיר: מ-80' ו-, שום דבר לא מתקדם.
<יצחק איצ'ה מאיר: הביוב זורם.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש לנו כאן באזור עוד מקרה מאוד קשה, בוואדי חרמיה, החלק המערבי שלו, מה שקוראים כביש 60 הישן, זורם באופן קבוע עכשיו הביוב שמגיע מהכפרים שבאזור ביר זית.
<יצחק איצ'ה מאיר: אין שם מכון טיהור שפכים, יש איזה שהוא מכון טיהור שפכים ניסויי שאוניברסיטת ביר זית הקימה, גם בכספי הבנק העולמי.
<יצחק איצ'ה מאיר: מאוד קטן, שנתקע כל הזמן, המשאבות שלו דפוקות ואנחנו לא רואים פתרון.
<יצחק איצ'ה מאיר: הזיהום הולך וגובר, האקוויפר הולך ומזדהם.
<יצחק איצ'ה מאיר: זה הנושא הראשון.
<יצחק איצ'ה מאיר: הנושא השני זה המזבלות הבוערות.
<ישראל גנץ: אם אפשר להוסיף בנושא הראשון.
<ישראל גנץ: לא שאנחנו לא רואים פתרון, אנחנו גם לא רואים אכיפה.
<ישראל גנץ: זאת אומרת כשאנחנו מתקשרים ואומרים 'תשמעו', ואפשר לראות פה אחר כך את הכול שחור, 'זורם פה ביוב בוואדי שיבאן או בכביש 60', אז הקצאת הכוחות לטובת האכיפה של הדבר הזה היא מאוד מאוד מצומצמת.
<ישראל גנץ: גם בפתרונות שקיימים צריך לאכוף שהם יבוצעו.
<ישראל גנץ: כשיש זיהום, אז מישהו צריך לנקות.
מרדכי יוגב: אפשר להגיד, חבר הכנסת כהן, שזה ממש חד צדדי.
מרדכי יוגב: יש דוגמה אחרת, הכביש של בית חורון, 443 - - - אז אותנו אוכפים וראש המועצה יכול להיאשם פלילית, כי לבית חורון יש קשיים במתקן טיהור השפכים שלהם.
מרדכי יוגב: אבל הוואדי כולו זורם, כל השפכים של רמאללה וביתוניה מערבה.
<ישראל גנץ: פה אנחנו כבר נוגעים בעוד נקודה, שמה שחבר הכנסת - - -
אמנון כהן: מי צריך לאכוף, המשרד להגנת הסביבה?
אמנון כהן: או שגם פה זה המִנהלת?
<ישראל גנץ: המשרד לאיכות הסביבה בגדול אמר לנו בצורה ישירה שהוא מטפל בבעיות של היהודים, לא של הערבים.
<ישראל גנץ: ככה, הם ישבו אצלנו במחוז ואמרו 'אנחנו יודעים לעבוד מול הרשויות היהודיות, זה אנחנו אוכפים.
<ישראל גנץ: הערבים זה לא בתחום שליטתנו'.
<ישראל גנץ: בעינינו זה חמור.
<ישראל גנץ: זאת אומרת יש משרד ממשלתי - - -
<יצחק איצ'ה מאיר: אני רוצה על זה מילה אחת.
<ישראל גנץ: אני רק אציין נקודה למה שחבר הכנסת מוטי יוגב אמר.
<ישראל גנץ: אנחנו פנינו כמה פעמים למתן פתרונות משותפים.
<ישראל גנץ: הדוגמה של בית חורון היא דוגמה קלאסית לזה.
<ישראל גנץ: ביתוניה צריכה לצ\תת פתרון והיא לא נותנת פתרון, ואדי שלם זורם ולנו אומרים 'תיתנו פתרון'.
<ישראל גנץ: אמרנו שאנחנו מוכנים לתת את חלקנו, בואו נעשה פתרון משותף, מי שאכפת לו מאיכות הסביבה, אז שייתן פתרון, אניחנו כמובן נהיה אחראים לחלקנו.
<ישראל גנץ: אמרו לנו 'לא, אתם תפתרו את הבעיה שלכם, מה קורה בוואדי זה לא עסק שלכם'.
<ישראל גנץ: אלה תשובות שאני חושב שהן לא יכולות להיאמר.
<יצחק איצ'ה מאיר: הנושא השני שקשור אליו זה כל אתרי הפסולת.
<יצחק איצ'ה מאיר: כבר ב-96' עשינו סקר, שני איגודי ערים, מצאנו מעל 400 אתרי אשפה בוערים.
<יצחק איצ'ה מאיר: בעצם בכל כפר יש אחד או שניים אתרי אשפה שבוערים.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש אזורים קטנים, כמו אזור ג'נין, שחלק גדול מהם נסגרו כי נפתח שם אתר, שוב, במימון גרמני, אתר פסולת, אבל הם חיסלו אתרים.
<יצחק איצ'ה מאיר: אבל חלקם הכפילו את עצמם מאז.
<יצחק איצ'ה מאיר: מה שאני רוצה להגיד, בהמשך למה שסגן ראש המועצה אמר, שני דברים קשים.
<יצחק איצ'ה מאיר: אחד, עשינו בשבוע שעבר, ביוזמתה של יעל, שהיא מנכ"ל ירוק עכשיו, עמותה ירוקה, כנס על העניין.
<יצחק איצ'ה מאיר: כל החקיקה הסביבתית בשבע השנים האחרונות והיא הייתה הרבה במדינת ישראל, כל החוקים הסביבתיים, מחוק הקרינה, חוק אוויר נקי, חוק האריזות, חוק האכיפה, כולם לא הוחלו על ידי המינהל האזרחי ביהודה ושומרון באופן כללי.
<יצחק איצ'ה מאיר: זאת אומרת כל החקיקה הסביבתית, זה יצר שני מצבים והאמת שגם לא דיברנו על זה כל כך ואתם גם תיכף תבינו מדוע רק בשנה האחרונה החלטנו להוציא את זה לידיעת הציבור.
<יצחק איצ'ה מאיר: החקיקה החדשה, כמו חוק האכיפה הסביבתית והשלטון המקומי בישראל, חיסלה למעשה את הסמכויות שהיו לנו קודם.
<יצחק איצ'ה מאיר: אם היו לנו סמכויות, סדר דין פלילי בחוק הניקיון, לנו, למשטרה הירוקה, למינהל האזרחי, לחלק מעובדי הרשויות המקומיות, והיינו רואים נניח משאית שופכת פסולת באזור C, יכולנו לעצור, להגיש כתב אישום.
<יצחק איצ'ה מאיר: זה בוטל.
<יצחק איצ'ה מאיר: למעשה החקיקה של מדינת ישראל, כל החקיקה החדשה, ביטלה את הסמכויות של החקיקה הישנה, היא לא הוחלה ביהודה ושומרון.
<יצחק איצ'ה מאיר: היום יש מצב, יש אמנם פה צו אלוף שמונע העברת פסולת מתחום מדינת ישראל לכאן, אבל כל מה שאנשי הפיקוח יכולים לעשות זה לעצור את המשאית, להחרים אותה ל-48 שעות, או 72 שעות, על פי צו מקומי, צו אלוף, אבל אי אפשר להגיש כתבי אישום.
<יעל ישראל: זה לא - - -
<יצחק איצ'ה מאיר: מיד, יעל, אני אתן לך.
<יצחק איצ'ה מאיר: אנחנו פונים בעניין הזה כל הזמן לראש המינהל האזרחי ולשר להגנת הסביבה.
<יצחק איצ'ה מאיר: אני זוכר, גלעד ארדן לקח את זה מאוד קשה ולא הצליח לקדם את זה.
<יצחק איצ'ה מאיר: התשובות שאנחנו מקבלים זה שזה לא בסדרי עדיפויות.
<יצחק איצ'ה מאיר: הם מעט יועצים משפטיים, הם לא חותמים אוטומטית על חוקים שהכנסת החילה, הם בודקים חוק חוק האם הוא מתאים ובאיזה הסתייגויות הוא מתאים לאזור ולכן זה לא הנושאים הדחופים להם.
<יצחק איצ'ה מאיר: אני אתן לכם הרבה מאוד דוגמאות.
<יצחק איצ'ה מאיר: חוק האזבסט.
<יצחק איצ'ה מאיר: בשלג האחרון היו בהרבה מאוד יישובים התמוטטויות של גגות צמנט אזבסט.
<יצחק איצ'ה מאיר: למעשה הפרוצדורה, הצו שאנחנו מוציאים לו, או ראש הרשות המקומית, ראש המועצה, או המשרד להגנת הסביבה, לא חל פה.
<יצחק איצ'ה מאיר: זאת אומרת ברצונו הוא מטפל, ברצונו הוא לא מטפל ואם הוא לא מטפל אי אפשר לעשות לבן אדם שום דבר.
<יצחק איצ'ה מאיר: חוק הקרינה.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש יזמים שמקימים עכשיו אתרים, בדרך כלל אנחנו אישרנו אותם, עשינו את הבדיקה, יש לנו את הציוד.
<יצחק איצ'ה מאיר: אנחנו לא יכולים היום לאשר, כי חוק הקרינה לא חל ביהודה ושומרון והחוק הקודם לא חל יותר.
<יצחק איצ'ה מאיר: זה עובר לאורך כל הנושאים.
אורית סטרוק: איך אפשר לבטל חוק בלי לשים משהו במקומו?
<יצחק איצ'ה מאיר: החוק החדש, חוק האכיפה, מה שהוא עשה, הוא לקח 18 חוקי הסביבה ואפשר לרשויות המקומיות הקטנות למנות את הפקחים שלהם על פי חוקי המדינה, הוא חייב, היה דיון בוועדה, כשחבר הכנסת אמנון כהן היה יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ורשויות גדולות ואיגודי ערים חייבים בתחום מדינת ישראל לאכוף את החוק הזה.
<יצחק איצ'ה מאיר: ברגע שזה לא חל פה והחוק עצמו, בחוק כתוב שהסמכויות שניתנו בחוקים כמו חוק הניקיון קודם לא תופסים, נגמר.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש כאן פשוט אנדרלמוסיה בעניין הזה.
<יצחק איצ'ה מאיר: יעל, רצית להוסיף משהו?
<יעל ישראל: כן, מילה אחת.
<יעל ישראל: אם אפשר רק בנושא פיקוח ואכיפה.
<יעל ישראל: אל"ף, למינהל האזרחי, ליחידת הפיקוח, שכן אמורה לטפל וכן מחרימה משאיות, יש סמכות להגיש כתבי אישום, הם לא עושים את זה כמדיניות.
<יעל ישראל: זאת החלטה שבעיניי - - - לכאורה יש להם סמכות לקבל, אבל על פניו - - - אתם אומרים שהכלי הכי אפקטיבי שיש לנו זה החרמות, אבל אני חושבת שחייב להיות גם מיצוי דין פלילי עם העבריינים ויש להם אפשרות לעשות את זה.
<יעל ישראל: הם פשוט לא עושים את זה.
אורית סטרוק: זאת אומרת כן ניתנו סמכויות, אז במקום הסמכויות ש - - -
<יעל ישראל: לא, צריך להבין.
<יעל ישראל: יש כמה גופי אכיפה.
<יעל ישראל: מה שאיצ'ה דיבר זה על רשויות מקומיות ישראל, זה החלת החקיקה הסביבתית בתחומי היישובים.
<יעל ישראל: מה שאני אומרת הוא יותר רחב, למינהל האזרחי יש סמכויות בכל שטחי C ולהם יש גם סמכויות חוץ מהחרמה, הם פשוט לא משתמשים בהם.
<יעל ישראל: זה אחת.
<יעל ישראל: עוד סמכויות שלא משתמשים בהם.
<יעל ישראל: לכאורה במינהל האזרחי יש קמ"ט איכות סביבה, בתכנית הוא מפקח על המט"ש פה, על מט"ש אל בירה.
<יעל ישראל: קמ"ט איכות סביבה יודע כשהוא רוצה נניח להעביר עכשיו מיליונים לעיריית רמאללה, אל בירה, לטיפול בפסולת, מה שאני מניחה שאתם לא קיבלתם, מועצת בנימין, אבל גם על פניו הוא יכול לקנוס אותם או להפעיל סנקציות אחרות כשהמט"ש לא עובד.
<יעל ישראל: גם את זה הוא לא עושה.
<יעל ישראל: אז יש יכולות, הן לא ממומשות.
<יצחק איצ'ה מאיר: רק מילה נוספת, בנושא של היעדר החקיקה או העדר הסמכויות.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש עוד נושא שמאוד כואב לנו.
<יצחק איצ'ה מאיר: ישנן שתי יוזמות גדולות באזור, אחת באזור קרוב למישור אדומים ואחת באזור עמנואל.
<יצחק איצ'ה מאיר: שתי מתקני פסולת.
<יצחק איצ'ה מאיר: הרשויות, חלקן הגדול, חתמו כבר חוזים ל-12 שנים לחסל את המטמנות ולטפל בפסולת בייצור חשמל וקומפוסט, והמדינה גם נתנה תמיכות, בפרויקט בעמנואל 14 מיליון שקל תמיכה מהמשרד להגנת הסביבה.
<יצחק איצ'ה מאיר: התברר לפני שנה-שנתיים שאין צו מחיר חשמל המופק מביו גז, מה שקוראים חשמל ירוק, במדינת ישראל, 62 או 64 אגורות לקילו וואט.
<יצחק איצ'ה מאיר: היזמים נעצרו, נתקעו, אחרי הכשרת קרקע, אחרי חתימת חוזים עם הרשויות, אנחנו שנה וחצי לא מצליחים להביא למצב שבמינהל האזרחי ייחתם הצו כדוגמה הצו הקיים בתחום מדינת ישראל.
<יצחק איצ'ה מאיר: הפרויקטים למעשה תקועים.
<יצחק איצ'ה מאיר: הובטח לנו על ידי ראש המינהל האזרחי בהתחלה שזה יהיה עד סוף 2013, כרגע ההתחייבות לסוף 2014.
אורית סטרוק: איפה זה שני המקומות האלה?
<יצחק איצ'ה מאיר: אחד זה מול כפר אדומים, פרויקט פארק מחזור של החברה הכלכלית מעלה אדומים, והשני באזור התעשייה עמנואל, לכל יישובי השומרון, לכל הרשויות.
אמנון כהן: מי נותן אישורים, המשרד להגנת הסביבה או האנרגיה?
<יצחק איצ'ה מאיר: זה נציגו במינהל האזרחי.
<יצחק איצ'ה מאיר: שניהם תומכים.
<יצחק איצ'ה מאיר: מי שצריך בעצם זה היועץ המשפטי של פיקוד מרכז, שיש לו את היועצים המשפטיים שלו.
<יצחק איצ'ה מאיר: הצענו את כל הדברים האפשריים, הצענו שמשרד עורכי דין יכין עבורם את הצו, כי אין להם זמן, הם אומרים.
<יצחק איצ'ה מאיר: הם מאוד נעלבו מההצעה - - -
אורית סטרוק: על המתקן בעמנואל היה לי שיח ארוך מאוד עם המינהל האזרחי.
אורית סטרוק: הם אמרו, סוף סדר העדיפויות, 'יש לנו ערמה שלמה של מסמכים לבדוק וזה בסוף'.
<יעל ישראל: אבל צריך להגיד את התשובה שלהם, בשבוע שעבר, לשאלה, 'לו יינתן לכם עכשיו איקס כוח אדם בלתי מוגבל, בנושאים האלה, האם עדיין גם אז תגידו שזה לוקח שנה להכין צו?
<יעל ישראל: ' שהוא בסך הכול ממש copy-paste, הם אמרו 'כן'.
<יעל ישראל: אז יכול להיות שזה לא רק - - - זאת אומרת זה סדרי עדיפויות - - -
<יצחק איצ'ה מאיר: לפני שאני אסיים את הנושאים שלי אני רוצה לדבר על האתר באזור רימונים.
<יצחק איצ'ה מאיר: באופן כללי יש ויכוח גדול מאוד עם המינהל האזרחי ואפשר להגיד גם במידה מסוימת עם המשרד להגנת הסביבה.
<יצחק איצ'ה מאיר: אנחנו כל השנים דגלנו בנושאים הסביבתיים, שיהיו פתרונות בשיתוף.
<יצחק איצ'ה מאיר: יש או שיתוף או הפרדה.
<יצחק איצ'ה מאיר: הגישה שאומרת שיתוף אומרת שאם אתה מכין, לדוגמה, מתקן טיהור שפכים לאל בירה ואחרי שנתיים-שלוש הגרמנים שמימנו אותו הולכים הביתה ובמט"ש הזה, נניח לאריאל וסלפית, או פסגות ואל בירה, יש שיתוף בטיפול בשפכים, תמיד המט"ש הזה ימשיך לעבוד, כי האחריות הישראלית תחייב את התחזוקה שלו.
<יצחק איצ'ה מאיר: אותו דבר לגבי פסולת.
<יצחק איצ'ה מאיר: המינהל האזרחי הזמין לפני 10, 12 שנים תכנית אב לפסולת שדגלה בשיתוף וניקתה אתרים משותפים.
<יצחק איצ'ה מאיר: חל שינוי, היום דוגלים בהפרדה.
<יצחק איצ'ה מאיר: הקימו בצפון השומרון אתר שנקרא זהרת אל פינג'ן, שהוא מטפל אך ורק בפסולת של אזור צפון השומרון, הקימו אתר אלמיניה באזור תקוע שאמור לטפל בפסולת של חברון, במקום אתר כרמל וגוש עציון, זה האזור שלהם, למרות התחייבות של הפלשתינאים שהם ישתפו גם את הישראלים, ואתר נוסף פה, לא רחוק, בוואדי מקור, ליד שמורת טבע, אתר לרמאללה אל בירה שפה נמסר חד משמעית בדיונים בוועדות שזה לא ישרת את ההתיישבות הישראלית.
<יצחק איצ'ה מאיר: הוגשה התנגדות על ידי כל הגורמים, פה היה באמת שיתוף פעולה עם הכפרים הפלשתינאים, רמון שעל ידו והבדואים, היישובים שלנו, המועצות האזוריות, החברה להגנת הטבע, איגוד ערים, הגשנו התנגדויות עם טיעונים.
<יצחק איצ'ה מאיר: בוועדת ההתנגדויות היה רוב לדחות את התכנית.
<יצחק איצ'ה מאיר: מה שקורה שם זה טעון בדיקה.
<יצחק איצ'ה מאיר: חברי הוועדה הודיעו חד משמעית שמופעל עליהם לחץ ולא מתפרסמות התוצאות כבר שישה חודשים מאז שהסתיימו הדיונים של ועדת ההתנגדויות.
<יצחק איצ'ה מאיר: כי באמת היה רוב מוחלט לדחות את זה ולדון בחלופות שאנחנו הצענו.
<יצחק איצ'ה מאיר: אנחנו הצענו, כולל אחרי פגישות עם היוזמים הגרמנים לעשות מתקנים לטיפול ולא להרוס כאן את שמורת הטבע ואת - - - באתר הטמנה.
<יצחק איצ'ה מאיר: הנושא כרגע לא פורסם והוא בעייתי מאוד.
<ישראל גנץ: על הנושא הזה אני רוצה להוסיף.
<ישראל גנץ: עוד פעם, יש פה חוסר שוויון, אני לא יודע איך לקרוא לזה.
<ישראל גנץ: סגרו אתר שהיה 30 שנה בשיתוף פעולה.
<ישראל גנץ: הערבים בתגובה התחילו לשרוף את הזבל, שרפו אותו ברחובות, עד שבא המינהל האזרחי ואמר להם, 'אתם יודעים מה?
<ישראל גנץ: בואו תזרקו את זה 300 מטר משם', שטח פחות מוסדר ומזיק יותר.