GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית פרקש הכהן: הרשות לחשמל למשל, הייתה לה טענה מאד כבדה ביחס לשיעור השינוי השיעור בגמלה, ואדוני, אני רוצה לומר לך שאחרי הרבה מאד שנים שהרשות השמיעה את קולה בעניין הזה, בא בסופו של יום הגורם שהוא רשות ניירות ערך ובעצם החברה בעקבות זאת עשתה Re-statement.
אורית פרקש הכהן: ומה זה אומר Re-statement, היא מחכה בספרים שלה 8.8 מיליארד שקלים בהתחייבויות לפנסיה.
אורית פרקש הכהן: אז עכשיו תארו לכם מצב, עולם, שבו כל הדבר הזה מתרחש ורשות החשמל הייתה רצה ועוקבת אחרי ההתנהלות בפועל של הקופה הזאת ולא עומדת על דעתה, ומגלגלת על הציבור 8.8 מיליארד שקלים.
אורית פרקש הכהן: אני רוצה לשאול אם מישהו מכם חושב שהציבור היה רואה את הכסף הזה חזרה, או שמשהו היה קורה מבחינת ה-Re-statement בחברה.
אורית פרקש הכהן: זה נושא אחד.
אורית פרקש הכהן: אני חושבת שבאמת קו המשווה מבחינת - - -
אמנון כהן: רשות החברות – מה נשמע?
אמנון כהן: צריך להכין תשובות.
אמנון כהן: איך פיקחת, איך ראית.
אורית פרקש הכהן: אני חושבת שבאמת קו המשווה מבחינת היציבות של כל הסיפור הזה, כי אני באמת חושבת שעד שנת 2011 רשות החשמל בכלל לא יכלה לשבת ולהתחיל לטפל בסוגיה הזאת.
אורית פרקש הכהן: השינויים היו גדולים ורבים במיליארדים, ופשוט היה צריך קודם כל לראות איך הקופה הזאת בכלל מתקבעת - - -
<קריאה: אורית, זה שנת 2009.
אורית פרקש הכהן: סליחה?
אורית פרקש הכהן: ה-Re-statement?
<קריאה: דצמבר 2009.
אורית פרקש הכהן: בסדר, זה 2010.
<צבי ורטיקובסקי: 24 בדצמבר 2009, זה Re-statement לרבעון השני של שנת 2009.
אורית פרקש הכהן: מבחינת רשות החשמל, בסוף שנת 2011, אני מבינה מהנתונים שהציגו לי, החברה בעצם בפעם הראשונה - - -
<קריאה: דו"חות 2010.
אורית פרקש הכהן: לא, אבל את התביעה המעודכנת קיבלנו בסוף 2011.
אמנון כהן: אוקיי, תתקדמו.
אורית פרקש הכהן: בעצם רק בסוף שנת 2011 הרשות קיבלה תביעה מעודכנת בגין פערי הפנסיה, ובעצם התביעה הראשונה לפערים בתעריף, שבעצם באים ואומרים לרשות החשמל תגלגלי על הציבור את פערי הפנסיה, עמדו על 4 מיליארד שקלים, כאשר בשנים האחרונות הדרישה הגיעה ל-10 מיליארד שקלים.
אורית פרקש הכהן: אני מבקשת שאדוני יבין, כי מה קרה מאז?
אורית פרקש הכהן: לכשבע
אורית פרקש הכהן: צם נושא הקופה הזאת התחיל להתייצב, והחברה פנתה לרשות ואמרה – אני דורשת 4 מיליארד שקלים, התחילה בעצם עבודה של הצוות המקצועי בשיתוף עם החברה, והרשות בעצם ביקשה מחברת החשמל לערוך עבודה, שבה על בסיס הנחות של רשות החשמל, רצינו לראות בכלל, לבדוק את התביעות, כי כמו שאדוני יודע, בהרבה מאד מהנושאים החברה מגישה בקשה להכרה בעלויות, רשות החשמל, מתוקף החובה שלה בעצם מבצעת בקרת עלויות, בודקת שהחשבון איננו מופרז, ורק אז מחליטה בכמה מזה יישא הציבור.
אורית פרקש הכהן: כך היה גם בפנסיה, ובעצם בוצעה עבודה במשך כמעט שנה עם צוות החברה, כשבסופה, כאשר הרשות לחשמל התחילה לקבל את הדרישות מותאמות להנחות עבודה שהרשות נתנה לעובדי החברה, בעצם לצוות שעבד מולה בחברה, בעצם התביעה הזאת הופחתה בצורה מאד מאד דרמטית.
אורית פרקש הכהן: עד כדי כך שמבחינת צוות הרשות היה נראה שמדובר פה באיזה שהם פערים חשבונאיים, שיכול להיות ובכלל יהיה להם פתרון חשבונאי, בלי לגלגל את זה על הציבור.
אורית פרקש הכהן: אבל אז קרו עוד כמה דברים.
אורית פרקש הכהן: במהלך שנת 2012 בעצם אושר בחוק תיקון נוסף בהסדרי הפנסיה של עובדי חברת חשמל, וזה הצמדת הגמלה שלהם למדד.
אורית פרקש הכהן: כלומר, מעבר להסדרים האלה, הוחלט על הסדר נוסף, שבגינו את הפנסיות של עובדי החברה גם מצמידים למדד מכאן ואילך.
אמנון כהן: מי הביא את החוק?
אורית פרקש הכהן: משרד האוצר, לבקשת העובדים.
אורית פרקש הכהן: הדבר הזה הגדיל את התחייבויות החברה - - -
אורית פרקש הכהן: בשנת 2012, באמצע משבר הדלקים.
אורית פרקש הכהן: הדבר הזה ניפח את התחייבויות החברה, שאני רוצה להדגיש שהייתה במצב פיננסי מאד קשה, בעוד 2.8 מיליארד שקלים.
אורית פרקש הכהן: והדבר הזה כמובן שוב משפיע על רשות החשמל, שצריכה לבוא ולשבת ולראות איך מטפלים בעניין הזה.
אורית פרקש הכהן: למה אני נתתי את כל הרקע הזה, אדוני?
אורית פרקש הכהן: כדי להגיד כמה דברים.
אורית פרקש הכהן: קודם כל, כי אנחנו באמת סבורים שההתנהלות במתכונת הקופה המרכזית לגמלה, ורשות החשמל אמרה את זה יותר מפעם אחת, היא באמת לשיטתנו, יש בה פגיעה באיתנות הפיננסית של חברת החשמל, שגם אנחנו כמובן, ברשות החשמל, האיתנות הזאת חשובה לנו ולציבור.
אורית פרקש הכהן: דבר שני, שהדברים כאן התנהלו בצורה כזאת שלא היה מספיק, כלומר, שהרשות תאמר כך אני מכירה או לא כך אני מכירה, אלא נדרשה באמת עבודה עם תכלול ממשלתי רחב מרשות החשמל, כדי לנסות וגם לצמצם קצת את היקף הבעיה ולהגיע למצב שהוא מיטבי לציבור, שהבעיות הן מבחינתנו בעיקר חשבונאיות, וגם ניתנות לטיפול בצורה חשבונאית.
אורית פרקש הכהן: וכאן אני רוצה להגיע לסוגיה אחרונה, ובזה אני אסיים, אבל היא חשובה מאד.
אורית פרקש הכהן: וזאת פנייה שלי, שנעשתה בסוף שנת 2012 אל יושב ראש רשות ניירות ערך, מר שמוליק האוזר, שגם דיברתי איתו בעניין הזה, וזה בנושא שיעור ההיוון של התחייבויות הפנסיה בדו"חות חברת חשמל.
אמנון כהן: יבגני פה?
<יבגני אוסטרובסקי: נכון.
<יבגני אוסטרובסקי: פה, שלום.
אמנון כהן: תיכף תענה.
אורית פרקש הכהן: כי חלק מהפערים האלה שמוצגים לנו והפערים, אני חייבת להדגיש, הם מול הספרים, ויש גם פסיקה בעניין הזה.
אמנון כהן: מה ביקשת?
אורית פרקש הכהן: מה שביקשנו מפרופסור שמוליק האוזר, הגיע אלי מידע שאני לא הייתי מודעת אליו, הצוות המקצועי היה מודע אליו, שהאופן שבו חברת החשמל מהוונת בספרים את ההתחייבויות שלה לפנסיה, לא בהכרח חייב להיות האופן המתחייב, בצורה שנכון למועד כתיבת המכתב שלי, הדבר הזה משפיע על כך שהתחייבויות הפנסיה בחברה גבוהות בבין 5 ל-7 מיליארד שקלים ממה שיכול להיות.
אורית פרקש הכהן: ובעצם אנחנו פנינו בעניין הזה, על רקע משבר הדלקים, לרשות ניירות ערך, על דעת מליאת רשות החשמל פנינו אליהם.
אורית פרקש הכהן: אני דרך אגב רוצה להגיד שאני יודעת שצוות יוגב גם עוסק בסוגיה הזאת ממש עכשיו, בעקבות זאת שאנחנו הצפנו את הסוגיה הזאת בפניהם.
אורית פרקש הכהן: ובעצם יש הנחיה מקדמית, תקן חשבונאות מספר 19, שאומר איך חברה צריכה לאמוד את ההתחייבויות הפנסיוניות שלה.
אורית פרקש הכהן: ובעצם אומר שכל עוד לא הוכח שיש בישראל שוק עמוק, לא משנה, משפט כזה, כל עוד לא הוכח שאין שוק עמוק, כל עוד לא הורם הנטל שאין שוק עמוק - - -
<קריאה: ופועלים כמו כל המשק.
אורית פרקש הכהן: חברה צריכה - - -
אמנון כהן: אוקיי, ואז מה קורה?
אורית פרקש הכהן: יש לאמוד התחייבויות פנסיוניות בשיעור מסוים של אג"ח קונצרני.
אורית פרקש הכהן: חברת החשמל בחרה לפרש את ההנחיה הזאת, את התקן הזה, בצורה שאין שוק עמוק במדינת ישראל, ואומדת את ההתחייבויות האלה ברמה של אג"ח ממשלתי.
אורית פרקש הכהן: זה סיפור כלכלי כזה - זה מכנה וזה מונה - באופן שבעצם מאמיר את התחייבויות החברה לפנסיה, בין 5 ל-7 מיליארד שקלים.
אורית פרקש הכהן: אדוני, אני מבקשת לחזור על הסכום – בין 5 ל-7 מיליארד שקלים.
אורית פרקש הכהן: לעמדתנו ברשות החשמל, הדבר הזה דורש מענה.
אורית פרקש הכהן: אני גם בזמנו, כשהופעתי בחברת החשמל, הצפתי את הנקודה הזאת ואני חשבתי שהדבר הזה טעון בדיקה.
אמנון כהן: קיבלת תשובה מרשות ההגבלים?
אורית פרקש הכהן: בעקבות המכתב שלי, אני רוצה לציין, יאמר לזכות יושב ראש הרשות לניירות ערך, הנושא הזה עבר לבדיקה אחרי הרבה מאד שנים, והוא הועבר למוסד לתקינה חשבונאית.
אורית פרקש הכהן: ממה שאנחנו יודעים ברשות החשמל, הדבר הזה אמור להסתיים ממש בחודשים הקרובים, בקרוב מאד, ובוודאי ובוודאי שלטעמנו, ברגע שהדבר הזה יוכרע, סוגית הפנסיה, הפערים בה, סוגית הפערים שלה, מעבר לעמדה שלנו, שבכלל מדובר כאן בסוגיות שאפשר לסדר אותן מבחינה חשבונאית אחרת, יהיו זניחים, אם בכלל יאיין את כל הפערים.
אורית פרקש הכהן: כדי להשלים את התמונה, אני רוצה גם לתת לך, אם אפשר, עוד פיסת מידע אחת אחרונה, לגבי סוגיית הפנסיה, שברגע כל הנושא הזה, שכמו שדיברתי עליו, זה מצד אחד איזה מתכונת של הסדר, ואמר את זה פה קובי ביושר.
אורית פרקש הכהן: גם הממונה על השכר באיזה הוא שלב בא ואמר, עובדי דור ב' עם תקציבית, שלא כמו באותו הסכם שנכתב, אבל גם אם אומרים תקציבית, זה לא צריך להיות תקציבית מופקדת, אם אדוני אומר מה אני אומרת.
אורית פרקש הכהן: וזה אבל מאד מאד גדול, שכשמתחילים להבין שכשכל שינוי בשיעור ריבית היוון צריך לרוץ ולהפקיד את זה בפנים ולרוץ ולהחזיר ובמיליארדים, והרגולטור אמור לרוץ אחריכם ולגלגל את המיליארדים האלה על הציבור, אני לא חושבת שזאת העבודה שלנו, ולא בכך אנחנו אמורים לקיים את החובה שלנו כלפי הציבור בהסדרים האלה.
אורית פרקש הכהן: עכשיו נקודת מידע אחרונה.
אורית פרקש הכהן: בשנה האחרונה הוגשה תביעה ייצוגית נגד חברת החשמל בנושא הפנסיה.
אורית פרקש הכהן: התביעה הזאת גם היא בסך של 10 מיליארד שקלים ובצורה גם די חריגה, בית המשפט אישר את הבקשה לתביעה ייצוגית נגד חברת החשמל, בסוגיית הפנסיה.
אמנון כהן: מי הגיש את הבקשה?
אורית פרקש הכהן: אזרח, צרכן, בן אדם בשם יהונתן שלייר.
אמנון כהן: בשם הציבור כביכול, אוקיי.
אורית פרקש הכהן: בשם הציבור, שאומר שרשות החשמל מכירה ביתר, כלומר כל אחד בא מהצד האחר, שרשות החשמל מכירה ביתר בעלויות אלה ושהיא צריכה להחזיר את הכספים האלה לציבור.
אורית פרקש הכהן: בעניין הזה הוגשה עמדת מדינה, עמדת יועץ משפטי לממשלה, לאור המורכבות של סוגיה מאד מאד נרחבת של עשרות עמודים.
אורית פרקש הכהן: דרך אגב בהליך הזה גם יש טענה ביחס לחריגות השכר בחברת החשמל, ואנחנו היינו מעורבים בצורה מאד מאד אינטנסיבית, בשעות ארוכות של עבודה ביחד עם משרד המשפטים, ודפנה פה.
אמנון כהן: דפנה, מה העמדה?
<דפנה גלוק: אנחנו פה נכנסים למשהו שהוא קצת נפרד - - -
אורית פרקש הכהן: לא, אני לא רוצה להיכנס לזה.
אמנון כהן: לא, אני רציתי לראות אם את ערנית.
אורית פרקש הכהן: הנקודה היא בגדול שאנחנו מטפלים בנושא הזה כרשות חשמל.
<דפנה גלוק: לא, לא, פשוט העמדה יותר מתמקדת בהיבטים פרוצדוראליים, מכיוון שההליך לא מתאים לתובענה ייצוגית.
<דפנה גלוק: זה פחות מהמקום - - -
אמנון כהן: אז מה את אומרת?
אורית פרקש הכהן: אני רק רציתי להוסיף את תמונת המצב הזאת, כדי להבין עד כמה כל טיפול בסוגיה הזאת הוא סופר מסובך.
אורית פרקש הכהן: כי מצד אחד, שים לב אדוני, החברה דורשת 10 מיליארד, מצד שני אנחנו יושבים ומתכללים את העבודה הממשלתית כדי לייצר מצב שלשיטתנו גם ישקף את המציאות שהפערים הם חשבונאים בלבד; ומצד שלישי, יש תביעה ייצוגית של צרכן, שאומר יש כאן עודף של 10 מיליארד שקלים, והתביעה הזאת גם אושרה כתביעה ייצוגית, וצריך להבין שיש כאן איזה מצב רגיש ואבסורדי, שמצד אחד יש כאן גם איזו תביעה תלויה ועומדת, וצריך לקחת את זה גם בחשבון.
אמנון כהן: הגבלים עסקיים, איפה עומד נושא הבקשה שלה?
אמנון כהן: היא אמרה שהעברתם את זה לנושא של תקינה חשבונאית.
<יבגני אוסטרובסקי: שמי יבגני אוסטרובסקי מרשות ניירות ערך.
<יבגני אוסטרובסקי: קודם כל אנחנו מכירים את הנושא הזה, גם עיינו בדו"ח מבקר המדינה על הנושא הזה.
<יבגני אוסטרובסקי: ראשית כל אני רוצה לציין שהפתרון הזה, של האם ישראל מהווה שוק עמוק או איננה מהווה שוק עמוק, הוא פתרון רוחבי.
<יבגני אוסטרובסקי: זאת אומרת כלל החברות במשק, כלל החברות הציבוריות, שמדווחות ומיישמות את אותו תקן 19IAS , אמורות ליישם אותו ככל הנראה באופן רוחבי, ולא רק חברה כזאת או חברה אחרת, לרבות חברת חשמל.
<יבגני אוסטרובסקי: כללי החשבונאות של חברת החשמל ספציפית, בניגוד לחברות ציבוריות רגילות ותאגידים מדווחים אחרים, יש להם החרגות שנקבעו על ידי רשות החברות, ואחד הפתרונות שעלו גם בדיונים ושלא אומצו, זה שהם יוחרגו מאותה תחולה של אותו תקן שנקרא 19 IAS, ושרשות החברות תוכל לקבוע החרגות כאלה או אחרות.
אמנון כהן: אהרון לא מסכים איתך.
אמנון כהן: אף אחד לא מוחרג, הוא אומר.
<יבגני אוסטרובסקי: אף אחד לא הוחרג, אני אומר, זה - - -
אמנון כהן: אהרון, מה אתה אומר?
<אהרון גולדמן: אני אסביר על התקנות.
אמנון כהן: תיכף נגיע אליך, כשהוא יסיים.
<יבגני אוסטרובסקי: אבל זה אחד הפתרונות האפשריים, אבל הדבר הזה הוא גם לא בשליטתנו ולא בתחום אחריותנו.
<יבגני אוסטרובסקי: ככל שחברת החשמל כיום מיישמת את 19 IAS, שזה הכלל שחל על כל החברות - - -
אמנון כהן: אבל בהתייחס לבקשתם של רשות - - -
<יבגני אוסטרובסקי: כן, אז למעשה הדבר הזה מאפיין את כל החברות וזאת לא סוגיה טריוויאלית בכלל, כאשר אפשר להסתכל ברחבי-, 19 IAS הוא תקן גלובאלי, ואם מסתכלים למעשה על כל העולם שמיישמים את התקן הזה, אז יש עוד הרבה שווקים שלא הוגדרו כשווקים, מה שנקרא שווקים עמוקים, לרבות מדינות שחלקן מפותחות.
<יבגני אוסטרובסקי: שווקים אחרים מאד גדולים כן הוגדרו כשווקים עמוקים - - -
אמנון כהן: ואין לכם תשובה לגבי - - -
<יבגני אוסטרובסקי: הנושא הזה הועבר, בגלל שהוא בכלל לא טריוויאלי, הוא הועבר לבחינה של הגוף שאחראי - - -
אמנון כהן: עוד 10 שנים תהיה תשובה?
<יבגני אוסטרובסקי: ...
<יבגני אוסטרובסקי: המוסד לתקינה, וזה יתקבל, הדבר הזה, בבחינה של מומחה מטעם המוסד לתקינה.
<יבגני אוסטרובסקי: אנחנו מצפים לתשובה.
<יבגני אוסטרובסקי: אני לא יכול להגיד לך מתי היא תתקבל.
אמנון כהן: פלוס מינוס.
<יבגני אוסטרובסקי: טווח של כמה חודשים.
אמנון כהן: כי וועדת יוגב אולי צריכה להתייחס גם לזה.
<יבגני אוסטרובסקי: התשובה צפויה בטווח של כמה חודשים, ככל הנראה.
<יבגני אוסטרובסקי: זה לא בשליטתי.
<יבגני אוסטרובסקי: כלומר, הדבר הזה לא בשליטתי.
אמנון כהן: למה החרגת אותם?
<אהרון גולדמן: טוב, אני ברשות הוועדה רוצה להתייחס לכמה דברים.
<אהרון גולדמן: נתחיל אולי דווקא עם החלק הראשון של הדיון.
<אהרון גולדמן: דובר על עבודת הוועדה ועל יושב ראש הוועדה, אז אני רוצה להגיד כסגנו - גם הוזכרתי בהקשר הזה - שאני מלווה את העניין הזה כבר 9 שנים, וחושב שמרבית האנשים שיושבים מסביב לשולחן יסכימו שעבודה כל כך מקיפה, יסודית, מעמיקה של כל גורמי המדינה, החברה וכל הגורמים שנדרשו לעניין, גם היצרנים הפרטיים שהופיעו, כפי שנאמר על ידי מנהל הרשות, מספר רב של פעמים – לא נעשתה במשך שנים.
<אהרון גולדמן: גורמים שונים הופיעו מספר רב של פעמים, גם מקרב היצרנים הפרטיים, לא נעשתה במשך שנים.
<אהרון גולדמן: חלק מהסוגיות שנגענו בהן בדיוני הוועדה, נוגעות ליישום של סעיפים בחוק משק החשמל שנקבעו בשנת 1996, ומאז בעיקר העלו אבק ולא יושמו ולא התקדמו.
אמנון כהן: אני מקווה שהפעם זה לא יהיה מלא אבק.
אמנון כהן: אני מקווה מאד.
<אהרון גולדמן: אנחנו מקווים שהפעם זה יישום.
<אהרון גולדמן: אני חושב שנעשה, כפי שאורי גם הזכיר, מאמץ גדול מאד גם להגיע להבנות ולהסכמות עם כל הגורמים שצריך להגיע איתם, לגבי כל אחד מהחלקים הרלבנטיים של הדו"ח, ואני עדיין מקווה שנצליח להשלים וליישם, כפי שנאמר, בתקופה הקרובה.
<אהרון גולדמן: באופן ספציפי לגבי מה שהוזכר כאן, ה-Re-statement בשנת 2009, אז בוודאי מבחינת הפיקוח על דו"חות כספיים רשות החברות הייתה מעורבת מאד במהלך הזה, בתיאום עם רשות ניירות ערך, והובילה את המהלך יחד עם החברה, עם דירקטוריון החברה ועם הרשות לניירות ערך.
<אהרון גולדמן: לגבי הסוגיות שהוזכרו ב - - -
אמנון כהן: מה עשיתם עם מה שציין דו"ח המבקר לגבי חריגות שכר?
אמנון כהן: 150 מיליון כל השנה?
<אהרון גולדמן: חריגות שכר, אני חייב להגיד ש - - -
אמנון כהן: אתם לא טיפלתם?
אמנון כהן: הרשות?
<אהרון גולדמן: הואיל ואנחנו אגף במשרד האוצר והממונה על השכר זה אגף מקביל לנו במשרד האוצר, אז בחלוקה בין האגפים להם יש אחידת אכיפה והסמכויות הן אצלם בעניין הזה, ואנחנו מלווים אותם, מסייעים בידיהם, אבל בסופו של דבר הנושא מצוי בתחום שלהם.
<צבי ורטיקובסקי: גם לכם יש אחריות בנושא.
<אהרון גולדמן: יש לנו גם אחריות לצידם, אבל האחריות העיקרית היא שלהם.
<אהרון גולדמן: היחידות שעוסקות בזה הן שלהם.
<אהרון גולדמן: לגבי העניין של העבודה שנעשית ברשות לניירות הערך, אולי גם במוסד לתקינה חשבונאית, בעניין שיעור ההיוון, אנחנו בוודאי מכירים את העבודה שנעשית ומייחסים לה חשיבות ומצפים להחלטות שיתקבלו בעניין, כפי שהוזכר.
<אהרון גולדמן: בסך הכל המהלך של התקנות, וצריך להגיד שתקנות שר האוצר בעצם זה כלי שאנחנו מבחינתנו לא רוצים לעשות בו שימוש רב מדי.
<אהרון גולדמן: זה כלי שיכול לאפשר החרגה חשבונאית של החשבונות שחלים על חברה.
<אהרון גולדמן: צריך לזכור שחברת החשמל, כפי שצוין כאן, היא חברה שגם נסחרת בבורסה, נסחרת בעולם, יש לה אג"חים סחירים ברחבי העולם, ויש משמעות לכך שכללי הדיווח שלה אמורים להיות בהתאם לכללי דיווח מקובלים, כליי דיווחים של ה-IFRS, התקינה הבינלאומית, החשבונאית; והחרגה מהכללים האלה עלולה גם לדעתנו ליצור בעיה.
<אהרון גולדמן: יש מקרים נקודתיים שנדרשנו לעניין, יש תקנות שטיפלו בעניין של נכסי פיקוח.
<אהרון גולדמן: אני מניח שהוועדה לא תרצה לצלול לעניין הזה עכשיו, זה נושא בפני עצמו.
<אהרון גולדמן: ה-IFRS בשבועות האחרונים אפשר בכללים מסוימים ליצור נכסי פיקוח גם מסגרת ה-IFRS, ולכן, ככל שהעניין הזה עכשיו נמצא בבחינה, כי זה מהשבועות האחרונים, אבל ככל שזה ייתן פתרון, אז נוכל להימנע בעתיד גם מהתקנות האלה.
אמנון כהן: אני חייב לסכם פה.
<צבי ורטיקובסקי: אני אומר רבע משפט.
אמנון כהן: מתקשרים אלי מטעם יושב ראש הכנסת, כי בשעה 11 כבר יש דיונים ואני קצת חורג.
אמנון כהן: אני לא אוהב לחרוג.
אמנון כהן: כמו שאני לא אוהב לחרוג בשכר, אז אני לא רוצה גם לחרוג פה.
אמנון כהן: משפט אחד ואז אסכם את הדיון.
<צבי ורטיקובסקי: אני לא אכנס כרגע לעומק, אבל אנחנו כמשרד מבקר המדינה נדרשנו לא רק לנושא של ריבית ההיוון, אלא יש גם עניין של מחלוקת לפי מה צריך לעשות את ההפרשה, אם זה לפי 26 IAS, או לפי 19 IAS.
<צבי ורטיקובסקי: יש פה בעיה של חוסר הכרעה.
<צבי ורטיקובסקי: אולי אני אכנס לפרטים בדיון ההמשך, אם וכאשר אדוני יחליט.
אמנון כהן: כן, כן, יהיה דיון המשך.
<צבי ורטיקובסקי: אבל גם פה מדובר בהפרשים של מיליארדי שקלים כתוצאה מזה, וזו בעיה רצינית בפני עצמה.
אמנון כהן: לגבי הסעיף הראשון – בקשה לחוות דעת מבקר המדינה – אנחנו לא נצביע עליה.
אמנון כהן: אתם שמעתם את הדיון לגבי ניגוד העניינים, לגבי יושב הראש, לגבי הצוות, לגבי כל אלה שנבחרו ואלה שלא נבחרו לנושא ועדת יוגב.
אמנון כהן: אני לא יודע מה זה מדיניות.
אמנון כהן: אני יודע מה זה מדיניות, אבל לפעמים המדיניות היא כושלת, אז אנחנו צריכים להאיר את עיני מקבלי ההחלטות, שגם לגבי ועדה שמקימים לטובת הסדרה כזו או אחרת במשק, אז צריך לקחת את כל האלמנטים באיזונים ובלמים.
אמנון כהן: הם חושבים שזה נכון, אני חושב שעדיין זה לא נכון, ולכן אני מבקש מכם לבחון את הסוגיה הזאת, גם לגבי יושב הראש שמונה.
אמנון כהן: גם לכאורה זה נראה על פניו כניגוד עניינים שאי אפשר להתעלם ממנו.
אמנון כהן: אני אמנם סומך על אורי יוגב באמת.
אמנון כהן: בתפקידיו הקודמים, בממשקים כאלה ואחרים עבדתי איתו שנים רבות בוועדת אחרות, בוועדות שונות, אבל גם נראות צריכה להיות פה נדבך חשוב.
אמנון כהן: אני רואה פה את הסגן, יכול להיות שהיו ממנים את הסגן, שהוא יהיה יושב ראש הוועדה, רק בגלל הנראות.
אמנון כהן: אבל החליטו, ולכן אני אומר שצריך לבחון את הנושא הזה.
אמנון כהן: ביקשתי גם שיידרש לעניין זה היועץ המשפטי לממשלה, ברמת מקרו, כדי שלא נגיד שזה עבר בין האוזניים שלנו ככה, ושמענו.
אמנון כהן: אנחנו רוצים שהיועץ המשפטי יידרש ושייתן לנו תשובה מנומקת על מה הוא הסתכל ואם אין פה איזו שהיא בעיה.
אמנון כהן: בנושא השני של חברות הלוביסטים, לא קיבלתי תשובה מיושב הראש, בשביל מה צריך להעסיק עוד פעם לוביסטים.
אמנון כהן: הבנתי שיש סמנכ"ל רגולציה מוכשר.
אמנון כהן: אני לא קיבלתי תשובה מיושב הראש, ולכן אנחנו מבקשים מיושב ראש הדירקטוריון שיביא את זה בפני ההנהלה, שתשקול שוב אם צריך עדיין חברת לובינג.
אמנון כהן: מדובר בכספי ציבור, וצריך כמה שפחות לבזבז אותו; ואם כבר קיבלו החלטה וקיבלו בתקן איש מכובד וטוב אשר יודע את העבודה, כמובן שצורכי עמך מרובים ותמיד אפשר להמציא עוד בעיות ועוד דברים.
אמנון כהן: לכן צריך עוד רגולציה ועוד עניינים.
אמנון כהן: מדובר בכספי ציבור, ואני מבקש גם בנושא הזה שהדירקטוריון ישקול שוב לבטל את הנושא הזה.
אמנון כהן: אנחנו חושבים שכיום חברת החשמל, שנמצאת בתקופה של רפורמה, לא צריכה לעשות עוד מכרז על נושאים חדשים.
אמנון כהן: כל עוד אין רפורמה, לא צריך לעשות שום דבר.
אמנון כהן: כמו שנאלצים לוותר על א', אז אל תעשו גם ב'.
אמנון כהן: תקחו עד שתהיה רפורמה ואז תחליטו מה אפשר לעשות.
יוסף שפירא: אין להם דוברות?
אמנון כהן: יש להם דוברות, יש להם סמנכ"ל רגולציה, יש להם הכל, ויש להם גם עוד ועוד ועוד.
אמנון כהן: יש להם עורכי דין ברוך השם.
אמנון כהן: בנוגע לשכר.
<יפתח רון טל: אין בעיה.
<יפתח רון טל: אנחנו לא המצאנו את השיטה.
יוסף שפירא: כן, אבל אתם משלמים את החשבון והציבור סופג את זה.
אמנון כהן: לגבי תוספות השכר הלא חוקיות, אנחנו מבקשים מדירקטוריון חברת החשמל לעשות על זה דיון.
אמנון כהן: אין פה עניין של כריכה אחד בשני.
אמנון כהן: אנחנו מבקשים ודורשים - - -
<קריאה: זה נדון עכשיו בבית משפט.
אמנון כהן: אנחנו כנסת ישראל, בית המשפט לא מעניין אותנו כרגע, בשלב הזה.
אמנון כהן: שהוא יחליט את ההחלטות שלו.
אמנון כהן: אנחנו דורשים מיושב ראש הדירקטוריון לקיים דיון בחברת החשמל בעניין דרישת הוועדה שכספים לא חוקיים שמקבלים העובדים, יוחזרו לאלתר.
אמנון כהן: לא לכרוך אחד בשני.
אמנון כהן: אם אתם אומרים שתוך שבוע-שבועיים זה ייפתר, זה בסדר.
אמנון כהן: אם לאו – תקיימו את הדיון אצלכם.
אמנון כהן: גם מבחינת נראות, מצד אחד אתה דורש מהציבור להביא כסף כי אתה בגירעון, ומצד שני גירעון של 150 מיליון שקלים כל שנה, וזה באקטוארי גם משפיע, 450 מיליון, זה לא נראה.
אמנון כהן: זה לא נראה.
אמנון כהן: לכן אנחנו דורשים מדירקטוריון חברת החשמל להתכנס, לשים את דרישת הוועדה על השולחן.
אמנון כהן: בדיון הבא, כשאתה תבוא לכאן, אתה תיתן לנו דיווח איזו החלטה קיבלת, שנדע להתייחס גם לדברים האחרים שלכם.
אמנון כהן: בנושא הסדרי הפנסיה, מדובר בנושא עמוק, נושא שהוא גם רוחבי אשר נוגע גם, כמו שהבנתי, לחברות הממשלתיות אחרות, ואנחנו גם כדוגמא צריכים פה לעשות הסדר לסדר נכון.
אמנון כהן: אנחנו נזמין את ראשי הקודקודים שלנו במדינה, שמטפלים בדברים האלה ונעשה דיון מעמיק בנושא הזה, מורחב יותר, עמוק יותר, כדי שאנחנו נוכל להסדיר את הנושא הזה פעם אחת ולתמיד.
אמנון כהן: ובנושא חברת החשמל, בוודאי, גם נאיר את עיני ועדת יוגב, שגם יתייחסו לנושא הזה ספציפית, נושא חברת החשמל.
אמנון כהן: הישיבה הזו כרגע נעולה.
אמנון כהן: בוקר טוב לכולם, לאלה שהגיעו ולאלה שיגיעו.
אמנון כהן: יש כאלה שיגיעו מהצפון.
<שמואל גולן: אנחנו.
אמנון כהן: אתה בין הראשונים שבאו.
אמנון כהן: אתה רגיל לבוא.
אמנון כהן: אתה כבר מכיר את לוח-הזמנים, מה קורה בכביש-1 ומה קורה בכביש אחר.
אמנון כהן: אני פותח את דיון הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אמנון כהן: הנושא על סדר-היום הוא: הסדרי חניה ציבורית בתחומי הרשויות המקומיות והפעלתם – דו"ח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2013 – עמוד 275.
אמנון כהן: אנחנו משתדלים לשלב בדיוני הוועדה את כל דוחות המבקר גם בנושאים ביטחוניים וגם בנושאים אחרים, גם בנושאים שוטפים, משרדי ממשלה וחברות ממשלתיות וגם שלטון מקומי.
אמנון כהן: אמנם אלה נושאים שלמעשה הביקורת בהם הייתה במספר רשויות, אבל, מבחינתנו, הבעיה היא בשלטון המקומי בכלל ובעיריות רחבות יותר.
אמנון כהן: לכן אנחנו עושים את הדיונים האלה – כדי ללמוד את הסוגיה ברמת מאקרו, ברמה ממלכתית, ומתוך זה כמובן לשמוע את אותם הגופים שמבוקרים בתוך הדוח כדי לראות איך הם מטפלים בתיקון הליקויים והאם יש עדיין איזה שהן בעיות חקיקתיות שאנחנו צריכים להתערב כמחוקק על מנת להסדיר את הנושאים האלה.
אמנון כהן: זה ישליך גם בכלל על הרשויות המקומיות.
אמנון כהן: בגדול, לגבי כל נושא הסדרי חניה ציבורית בתחום הרשויות המקומיות, אני חושב, בראייה מערכתית, שכל עיר צריכה לבנות לעצמה, אבל איזו שהיא הנחיה צריכה לצאת ממשרד הפנים כגוף המסדיר, כגוף הרגולטורי, ואולי באמת להכין אמות מידה ואחרות, כדי שבאמת לא יהיה מצב שנשאיר את זה להחלטתו של אותו ראש עיר שנבחר; לכל ראש עיר יש תפיסה אחרת.
אמנון כהן: אבל אנחנו, כמדינה, גם צריכים לחשוב שהתושבים, שגרים כל אחד בתחומו ברמה המוניציפאלית, שיהיה להם גם הסדרי חניה מסודרים ושגם ננחיל מלמעלה, כמשרד הפנים, כמשרד התחבורה, ובאמת לתקצב את הדברים האלה ולראות שהדברים נעשים.
אמנון כהן: ואז, כל עירייה תסדיר לעצמה חוק עזר עירוני כל אחת בתחומה היא, וזה כמובן יעבור גם ראייה של משרד הפנים שיאשרו באמת שנלקחו כל הדברים בחשבון בראייה מערכתית ושזה גם מסתדר בראייה כוללת.
אמנון כהן: אנחנו מטילים לא פעם החלטות וחקיקות על השלטון המקומי, וכמובן שאנחנו צריכים לעזור לשלטון המקומי לעמוד במטלות.
אמנון כהן: לא פעם אנחנו גם מטילים עליהם איזה שהן חובות ולא משפים אותם על אותם החובות שאנחנו מטילים עליהם.
אמנון כהן: אבל פה בנושא החניה כשעברתי על הדו"ח, אני רואה שעיריות מתקשות לגבות את אותם קנסות שצברו נניח מערכת הביטחון ורכבים של השכרה שנשכרו על-ידי תיירים ועוד כמה נקודות שתכף נשמע מדו"ח מבקר המדינה.
אמנון כהן: לא יכול להיות שלא נוכל לגבות.
אמנון כהן: בתפיסת עולם צריך שכל מי שעושה את העבירה צריך לשלם, ולא משנה אם הוא תייר, קצין, אזרח או תושב.
אמנון כהן: מי שעושה עבירה צריך לשלם.
אמנון כהן: לזה צריך לשאוף.
אמנון כהן: עוד נושא שראיתי – אם, נניח, פקח עירוני גילה את הרכב ושם לו רפורט ועכשיו הוא רוצה לשלוח אותו לביתו, הוא צריך לשאול של מי הרכב, ואז הוא צריך לשלם על זה למשרד התחבורה בשביל שיגידו לו למי שייך הרכב.
אמנון כהן: אני חושב שבעידן הטכנולוגי היום לא צריך לשלם גם על זה.
אמנון כהן: אפשר לעשות שבכל עירייה יהיה איש שיוכל להתחבר למערכת של משרד התחבורה ובקליק אחד הוא יכול להוציא את זה.
אמנון כהן: לא צריך להחזיק בשביל זה פקידים ופקידות או עלות או לא עלות.
אמנון כהן: כמובן שצריך לעשות את כל המיגונים שאפשר כדי שזה לא יהיה פרוץ ולא כל אחד יוכל להיכנס.
אמנון כהן: גם בנושא הזה עירייה לא צריכה לשלם עבור איזו שהיא אינפורמציה למי שייך הרכב.
אמנון כהן: כולנו במערכת אחת.
אמנון כהן: לכן צריך לחשוב על הדברים האלה ומה צריך להסדיר בחקיקה אולי.
אמנון כהן: יש דברים שאפשר בהכרה ובהבנה – לעשות עבודת מטה, לבחון את הסוגיות האלה.
אמנון כהן: אבל אלה סוגיות שנוגעות לכל העיריות ולא רק לעירייה כזו או אחרת.
אמנון כהן: לכן אמרתי שבמאקרו אני אדבר בדברים שנוגעים לכל העיריות, ופה במיקרו ניכנס לדו"ח מבקר המדינה שיצביע בגדול על אותם תיקוני ליקויים שנצטרך לתקן, ונשמע את התיקונים מהגופים המבוקרים.
אמנון כהן: מי פה ממשרד התחבורה?
<מאריה כהן-אתגר: אני.
אמנון כהן: אנחנו צריכים היום לעשות דיון מקצועי, ותתני לנו תשובות לגבי מה שציינתי לגבי מבחינה טכנולוגית מה אנחנו עושים וכל מיני דברים.
אמנון כהן: תכף נשמע ונתקדם.
אמנון כהן: משרד המשפטים – ראיתי שהוא ישנו.
אמנון כהן: משרד הפנים – ראיתי.
אמנון כהן: עיריות – הנציגים בטח כבר נמצאים, מי שאנחנו זימנו.
אמנון כהן: ממשרד הביטחון הספיקו להגיע?
אמנון כהן: לא ראית.
אמנון כהן: ברגע האחרון ראיתי שגם הם מוזכרים פה בדו"ח, וביקשתי שישלחו.
אמנון כהן: אולי עוד יצטרפו כי רק בבוקר אני דיברתי וחשבתי שגם הם יהיו.
אמנון כהן: מי פה מהשלטון המקומי?
אמנון כהן: אלי לוי פה.
אמנון כהן: שמואל גולן, בבקשה.
אמנון כהן: קודם כל, אני מודה לכם על הדו"ח שעשיתם – הראייה והפרספקטיבה ברמת מאקרו וכן לראות שהדברים מתוקנים ושאזרחי מדינת ישראל, תושבים, כל אחד בתחומו מקבל את החניה הציבורית במקום שלו.
אמנון כהן: אנחנו עוד לא יודעים איך בנושא של תכנון ובנייה, אם מתכננים שכונה, האם דואגים גם לחניות; אם יש מתנ"ס, האם יש מספיק חניות שתושבים יכולים להגיע ולהחנות באותו מקום או אם יש משרד ממשלתי באותו מקום או המוסד לביטוח לאומי, האם יש מספיק חניות.
אמנון כהן: האם מישהו בוחן ובודק את הדברים האלה?
אמנון כהן: או קופת-חולים.
אמנון כהן: לפעמים בן אדם חולה בא לקופת-חולים, ואין לו איפה לשים את הרכב.
אמנון כהן: הוא בא למוסד לביטוח לאומי, ואין לו איפה לשים את הרכב.
אמנון כהן: מישהו צריך לפקח על הדברים האלה.
אמנון כהן: זה ברמת מאקרו.
אמנון כהן: אבל בואו ונראה איך אנחנו מתמודדים עם זה.
<שמואל גולן: אדוני, אם תרצה, אני גם אתייחס.
<שמואל גולן: אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לך ולכולם פה.