GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דן הראל: בנוגע לדברים שאמרת בפתיחה, אני אענה לקראת הסוף אחרי שנבין את הנהלים ומה קורה בינינו לבין משרד החוץ, הנהלת המכס וכדומה.
<דן הראל: יציג את המצגת ראש אפ"י מאיר שליט בבקשה.
אמנון כהן: חברי הכנסת, אם תרצו להעיר תוך כדי אנחנו נשלב את הערותיכם.
אמנון כהן: בבקשה מאיר שליט.
<מאיר שליט: תודה רבה.
<מאיר שליט: כמו שהמנכ"ל אמר אנחנו נתחיל בהצגה לא עמוקה מדי של אפ"י, המבנה, הארגון, התהליכים וגם נביא לפניכם את המספרים.
<מאיר שליט: המבנה של אפ"י נכון להיום הוא מבנה פונקציונאלי, נראה מימין לשמאל.
<מאיר שליט: יש יחידה שקולטת ומנתבת את הבקשות.
<מאיר שליט: היחידה הזאת אחראית גם למרשם היצוא הביטחוני, דבר שלא נאמר.
<מאיר שליט: על פי החוק חייב כל יצואן ביטחוני בטרם בואו לבקש רישיון שיווק להירשם במרשם היצואן הביטחוני – זה פרק בפני עצמו בחיינו.
<מאיר שליט: יש לנו מספר קווי פעולה - - -
אמנון כהן: זה המבנה משנת 2007 או שבכל פעם הוספתם עוד משהו.
<מאיר שליט: לפני כשנתיים הוספנו את יחידת השיתוף פעולה ותכנון בינ"ל.
<מאיר שליט: אני אגיע אליה.
<מאיר שליט: המבנה הוא פונקציונאלי ומתאים לקוי יצור, סליחה על הביטוי, אבל באפ"י באופן כללי אפשר ממעוף הציפור לראות את אפ"י כאילו יש לה שנים או שלושה קווי ייצור, קו ייצור אחד הוא רישיונות שיווק בלמ"ס (בלתי מסווגים), מוצרים בלתי מסווגים למדינות רגילות.
<מאיר שליט: יש לנו קו ייצור נוסף שאנחנו קוראים "שיווק מסווגים" שמטפל או כאשר הנושא, המוצר הוא מסווג או כשאר מדינה מיוחדת.
<מאיר שליט: מדינה מיוחדת זה שם כללי במשרד הביטחון למדינה שתשומת שלנו, שלא אגפי משרד הביטחון ושל משרד החוץ, היא תשומת לב מיוחדת תחום הלוט"ר, תחום שמתפתח בשנים האחרונות של לוחמה בטרור וענייני אבטחה וכדומה.
<מאיר שליט: לאחר שחברות או יצואנים מקבלים רישיונות שיווק בנקודת זמן מסוימת, ולעתים רחוקה מנוקדת הזמן שבה הם קיבלו רישיונות שיווק, הם פונים ומבקשים, שוב על פי החוק, רישיון יצוא.
<מאיר שליט: רישיון יצוא הוא אותו מסמך המגדיר בדיוק מה מותר להם לייצא בפועל.
<מאיר שליט: מדובר ברישיון או מסמך שמקובל על המכס שבאמצעותו היצואן יכול להעביר את מוצריו דרך המכס.
<מאיר שליט: אדוני היושב ראש, לפני כשנתיים הגענו למסקנה שהקשר בין אפ"י משרד הביטחון ובין גופים מקבילים ברחבי העולם הוא קשר חיוני.
<מאיר שליט: חשוב לנו ללמוד מה שנעשה במדינות אחרות.
<מאיר שליט: עליכם לדעת שמדינת ישראל איננה חברה במשטרי הפיקוח הבינלאומיים.
<מאיר שליט: מאחר ואנחנו לא חברים, הדרך היחידה ואולי הכמעט יחידה לדעת מה קורה שם זה במפגשים התקופתיים שיש לנו עם אותם גופים מקבילים בגרמניה, אנגליה, צרפת וקל וחומר בארה"ב ועוד מדינות.
<מאיר שליט: ההיבט השני הוא גם ההצגה של מערכת הפיקוח הישראלית בפני מדינות זרות.
<מאיר שליט: יש משמעות לדרך שבה או כיצד נתפס ההיבט הזה של מדינת ישראל בקרב מדינות ברחבי העולם.
<מאיר שליט: אני יכול לומר לכם פה ועכשיו שיש לנו שם טוב מאוד בקרב המדינות, במיוחד המערביות, שעוסקות בפיקוח על פיקוח ייצוא ביטחוני.
<מאיר שליט: יחידת הדרכה אכיפה – קיימת גם כדי להדריך את אנשי אפ"י וגם להדריך את היצואנים.
<מאיר שליט: אכיפה - נעבור על הנושא הזה בשלב יותר מאוחר.
<מאיר שליט: הצפנה – אפ"י אחראי מטעם המשרד גם לנושא של פיקוח על עיסוק באמצעי הצפנה מסחריים.
<מאיר שליט: זה לא קשור ל"חוק הפיקוח הייצוא הביטחוני".
<מאיר שליט: זו יחידה קטנה נפרדת.
<מאיר שליט: נעבור סעיף סעיף.
<מאיר שליט: רק כדי לשבר את האוזן.
<מאיר שליט: 1,414 חברות ובודדים רשומים היום במרשם הייצוא הביטחוני.
<מאיר שליט: יש עלייה מתמדת שנובעת מכך שיש יותר ויותר מצטרפים לקהל היצואנים הביטחוניים וגם התוודעה שיש צורך להירשם באפ"י ולפעול לפי החוק הולכת וגדלה.
<מאיר שליט: ראו בבקשה את מספר רישיונות שיווק שמגיעות או שהגיעו במשך השנים לאפ"י – העמודות הימניות - - -
אמנון כהן: הרישיונות מתחדשים כל שנה?
<מאיר שליט: לא.
<מאיר שליט: רישיון שיווק הוא לשלוש שנים.
אמנון כהן: כאן ,שקף, בשנים 2012-2011 כולם חדשים?
<מאיר שליט: לחלוטין.
אמנון כהן: חידוש רישיון לא בא לידי ביטוי.
<מאיר שליט: יפה ששאלת אדוני.
<מאיר שליט: בימים אלה, בסוף השנה הזאת אנחנו עושים מבצע ענק שבו אנחנו מחדשים.
<מאיר שליט: על פי החוק פוקע תוקף כל רישיונות השיווק.
<מאיר שליט: אנחנו מחדשים מחדש את רישיונות השיווק באשמתם של רישיונות שיווק שאינם רלוונטיים.
<מאיר שליט: זו עבודה ענקית שנעשית.
אמנון כהן: למשל יצואנים שהפסיקו לשווק לפני שש-שבע שנים, לא מקבל וזה שממשיך לשווק מקבל רישיון חדש ואם הוא מגיש בקשה הוא נכנס לסטטיסטיקה כחדש.
<דן הראל: הוא צריך להגיש בקשה מחדש.
<דן הראל: מה שאתה רואה כאן זה שמדי שנה מגישים בין 25 אלף ל- 30 אלף בקשות.
<דן הראל: בקשה זה לא דף בודד, זה ערימה של ניירות שיכולה להכיל בין 20 ל-30 ניירות שצריך להתייחס אליהם.
<דן הראל: כל זה זו הפעולה של אפ"י.
אמנון כהן: כמה עובדים יש לאפ"י?
<מאיר שליט: מיד נגיע לזה, יש שקף מיוחד עבור זה.
<מאיר שליט: אנחנו עומדים בסופה של השנה בסביבות של 20 אלף בקשות לרישיונות שיווק.
<מאיר שליט: כפי שאתה רואה זה רק החציון כאן.
<מאיר שליט: חבריי ממבקר המדינה דיברו על התהליך.
<מאיר שליט: יש לנו כאן תרשים זרימה שמתאר את התהליך.
<מאיר שליט: אדוני צריך להבין שראש אפ"י איננו יכול לקבל החלטה לבד.
<מאיר שליט: על פי החוק הוא חייב להיעזר בוועדות מייעצות.
<מאיר שליט: בוועדה מייעצת כמובן שאנשי משרד החוץ חברים בה, אבל גם גופי משרד הביטחון וגופי משרד החוץ שנוטלים חלק בתהליך.
<מאיר שליט: זו עבודה רב-אגפית כאשר כל אחד מהגופים האלה דן בכל בקשה.
<מאיר שליט: אנחנו המדינה היחידה בעולם שעובדת בצורה כזו, אין לזה אח ורע.
<מאיר שליט: בזכוכית מגדלת בודקים כל בקשה מהיבטי: הביטחון, היבט הטכנולוגיה וההיבטים המדיניים ובסופו של דבר הכול נגמר ברישיון שיווק שניתן ליצואן.
אמנון כהן: כל כמה זמן מתכנס הפורום הזה?
<מאיר שליט: במה שנקרא 'במדינות מיוחדות' מתקיים פורום עליון שדן פעמיים בחודש, וועדת לוט"ר פעם בחודש, פורום של וועדת בקמ"ח עליונה המסווגים פעם בחודש, ומוצרי בלמ"ס (בלתי מסווגים) יום-יום.
אמנון כהן: לפי המצגת הזמן המשוער לתשובה לבקשת יצוא הוא בין 60- ל- 120 יום.
<דן הראל: השתפרנו.
<מאיר שליט: אני אציג אחר כך עוד משהו.
<מאיר שליט: בעולם הבלמ"ס למדינות רגילות החוק מתיר 60 יום, זה הזמן שאנחנו נותנים.
<מאיר שליט: עלינו קצת בשנה האחרונה, לקראת סוף השנה בחציון עומדים על 29 יום.
<מאיר שליט: היום אנחנו עומדים על מספר יותר טוב.
<מאיר שליט: אם תשים לב, בשלושת העמודות מצד ימין, בכל המקרים אנחנו עומדים בפחות ממה שהחוק דורש מאיתנו, יחד עם זאת אני מקבל את ההערה שעדיין גבולי זמן גבוהים מדי, כי בסופו של יום, בסוף התהליך יש יצואן יש שרוצה לייצר.
<מאיר שליט: קו היצור הבא הוא רישיונות יצוא - שוב אנו רואים שאנחנו נעים באזור של בין 8,000 ל- 9,000 רישיונות יצוא כל שנה.
<מאיר שליט: כאן קבועי הזמן הם יותר קלים כי דנו כבר רבות בנושא בשלב רישיון השיווק.
<מאיר שליט: עומדת לזכותנו כאן איזו הקלה, החוק מחייב את כל השותפים, מה שהוא לא עושה בשלב הראשון בשלב השיווק.
<מאיר שליט: בשלב הראשון היצוא - - -
אמנון כהן: יש שני רישיונות: רישיון שיווק, רישיון יצוא.
אמנון כהן: כמה זמן הם שני השלבים?
<מאיר שליט: לוקח זמן, אבל אדוני דע לך שאם פעם חשבנו שאנחנו יחידים בעולם, מצאנו שאין כיום כמעט מדינה שלא עובדת בתהליך דו-שלבי.
<דן הראל: סליחה, אני מבקש להסביר.
<דן הראל: נניח שלחברה יש מוצר והיא רוצה לייצא אותו, היא מגישה בקשה לרישיון שיווק.
<דן הראל: אחד הדברים המקשים עלינו הוא שהחברה מגישה בקשה לכל הארצות שהיא חושבת שיש סיכוי לסגור עסקה, מכאן הכמויות העצומות הללו.
<דן הראל: נניח שלאותו מוצר יש גם טכנולוגיות שאנחנו פיתחנו וגם היבטים מורכבים, עבור כל מדינה צריך לדון בנפרד, כי אין דין קווקז כדין ארה"ב – זה ברור לגמרי גם בהיבטים של זליגה.
<דן הראל: כל רישיון נדון על פי מידת הסיכון שלו לביטחון, סוג הטכנולוגיה שאנחנו מוכנים להעביר וכדומה וכדומה.
<דן הראל: דנים ברישיון השיווק, נותנים רישיונות שיווק ואז הם הולכים לשווק.
<דן הראל: כאן יש קטע שיכול לקחת - - -
אמנון כהן: אישור ספציפי למדינה.
<דן הראל: זה שלב שיכול לקחת חודשים עד שנים.
<דן הראל: היצואנים הצליחו להשיג עסקה הם באים אלינו לשלב של רישיון יצוא.
<דן הראל: זה שלב שהוא הרבה יותר מהיר כפי שאתה רואה.
<דן הראל: יש לו רישיון שיווק, הוא עשה את הכל, הוא סגר עם המדינה ועכשיו הוא אומר "פיסית אני רוצה לייצא".
<דן הראל: כאן זה שלב שלא מעכב כבר.
<דן הראל: בעצם הבדיקה הראשונה היא הבדיקה המאסיבית, זו הבדיקה השנייה.
<מאיר שליט: כמו שהמנכ"ל התהליך הוא תהליך יותר קצר, עדיין משתתפים על פי חוק ועל פי תקנות משרד הביטחון וגם משרד החוץ, גם אגפים בתוך משרד הביטחון.
<מאיר שליט: זה תהליך קצר ובסופו של כל יום אנחנו משדרים את הרישיון למכס.
<מאיר שליט: וחזור לזה מיד עם העניין של הרישיון.
<מאיר שליט: כוח אדם.
<דן הראל: הוא אמר "בסופו של כל יום אנחנו משדרים את הרישיון למכס".
<דן הראל: זאת אומרת יש תקשורת ואנחנו מעבירים את הרישיונות שקיבלו אישור, מעבירים למכס.
<מאיר שליט: כאן בשקף יש את מצבת כוח האדם, אני אראה בצורה שונה.
אמנון כהן: את הרישיון הוא קיבל, אבל הוא המכס לא יודע מהו המוצר.
אמנון כהן: כוח האדם, אתה עומד ביעדים שהצבת לעצמך בנושא כוח אדם?
אמנון כהן: לדעתך הוא מספק או שאתה חושב שצריך להתרחב?
אמנון כהן: מי קובע את היקף כוח האדם?
<מאיר שליט: המנכ"ל קובע.
<דן הראל: אני קובע, ברור שאם היה יותר כוח אדם אז היינו מטפלים.
<דן הראל: מדובר ב- 29 משרות ועוד כוח אדם חיצוני בכסף.
<דן הראל: שוכרים יועצים.
<דן הראל: 29 משרות, 30 אלף רישיונות נעשה חשבון מה נופל על כל בנאדם כל יום על השולחן, כל יום ערימות.
<מאיר שליט: עזרה גדולה יש לנו מבנות השירות הלאומי.
<דן הראל: בנות שירות לאומי עוזרות, בנות חיילות.
אמנון כהן: אולי יש מקום לעבות את הסיוע מהן?
אמנון כהן: גם שם יש צרכי עמך מרובים.
<דן הראל: המשרד לקח על עצמו לרדת ב- 100 משרות אזרחיות השנה.
<דן הראל: אנחנו עושים את המקסימום עם מה שיש.
<מאיר שליט: כאן אנחנו רואים שקף צורני שמראה את האנשים שעוסקים באגף רק ברישיונות ייצוא.
<מאיר שליט: אנחנו יודעים לתת רישיונות, אנחנו גם יודעים לעשות הדרכה.
<מאיר שליט: אנחנו מבצעים פעולות הדרכה מהנשיאים והיו"רים ועד אחרוני האנשים שעוסקים בייצוא ביטחוני.
<מאיר שליט: אנחנו מגיעים כמעט לכולם בצורה מסודרת, בצורה מאורגנת.
<מאיר שליט: השקף האחרון בתחום הזה הוא בנושא אכיפת החוק – גם אליו נחזור יותר מאוחר, כעת אציג רק כמה מספרים שמעידים על מה שאנחנו עושים.
<מאיר שליט: אני אבקש לומר שבשנה האחרונה, למעשה בחודשים האחרונים הגברנו מאוד את האכיפה.
<מאיר שליט: נענה על כך בצורה מפורטת כשנגיע לסעיף שהמבקר שם לפנינו.
אמנון כהן: למה מתכוון המבקר כשהוא אומר שלא נעשות עבודות יזומות על ידכם?
<דן הראל: כשנגיע לסעיף ההערה אנחנו נענה.
<מאיר שליט: לגבי ההערות בניתי תשובה לפי הסעיפים שהמבקר ציין.
<מאיר שליט: פעולות אכיפה יזומה – המבקר העיר את עיננו שהפעולות שלנו רובן אינן ביוזמתנו, אלא כתגובה למידע המתקבל מגורמים שונים.
<מאיר שליט: ראשית זה לא נורא לקבל מידע מגורמים שונים שנמצאים ויכולים להעביר לנו מידע.
<מאיר שליט: נכון וצודק המבקר, ולכן אנחנו הגברנו את הנושא.
<מאיר שליט: וכאן אני כותב: "ביצוע ביקורות יזומות במשרדי היצואנים על מנת לבחון את הדרך בה מבצע היצואן את הפיקוח על הייצוא הביטחוני".
<מאיר שליט: כדאי שאומר משפט אחד בלבד, הפיקוח על היצוא הביטחוני הוא ברמה של ציות עצמי.
<מאיר שליט: לעולם לא נוכל להגיע לאחרון היצואנים באיזו חברה במנרה שעשה פעולה כזאת או פעולה אחרת.
<מאיר שליט: עלינו להשריש בתוך היצואנים את הנושא של ציות עצמי.
<מאיר שליט: 'תבנה לך תכנית אכיפה במפעל, תפעל על פיה', אנחנו נעמוד לצידו של היצואן.
תמר זנדברג: אפשר לומר לכל אזרחי המדינה להטמיע את הנושא של ציות עצמי בכל תחום.
אמנון כהן: זה קיים, אוי ואבוי אם זה לא היה קיים.
<קריאה: תנאי פיקוח קיימים במצב שזה לא קיים, לא במצבים - - - <קריאה:> ברוב מדינות העולם זה מבוסס על מערכת אמון.
אמנון כהן: אבל הוא יוזם עכשיו ביקורות.
<דן הראל: על פי חוק המשרד מחייב את המפעלים הגדולים באחראי ציות.
<דן הראל: זה תפקיד שפועלים תחתיו אנשים שמוודאים שיש ציות, מגישים דוחות.
<דן הראל: זה וולונטארי, אבל וולונטארי מחויב.
<מאיר שליט: כמו שציינתי וכפי שרואים בשקף, הגברנו את האכיפה היזומה עם מצבת כוח האדם שיש לנו.
<מאיר שליט: נשכנו בשיניים, לקחנו מהגורן לקחנו מהיקב.
<מאיר שליט: מאז הפניית תשומת הלב ביצענו כ- 22 ביקורות בחברות.
<מאיר שליט: אנחנו עובדים בשתי רמות של ביקורות: ביקורת שבאים ובודקים תקנות, ציוד, כפיפותו של ממונה הפיקוח למנכ"ל וכדומה.
<מאיר שליט: אנחנו גם מגיעים היום עם חומר מוכן מראש, למשל, אנחנו באים עם רישיון היצוא ותנאיו לחברה והוא מקריא לנו כיצד היא החברה מתכוונת לייצא פריט כזה או אחר.
<מאיר שליט: מתכונת דיווחים בכתב – המבקר העיר שעל פי חוק מי שמקבל רישיון צריך למסור לאפ"י, לרשות המוסמכת, דיווח אחת לשנה.
<מאיר שליט: אמרנו למבקר שיש לנו מנגנון דיווחים של היצואנים לאגף "סיבת" שקיים ועומד מזה שנים רבות.
<מאיר שליט: המנגנון הזה פתוח בפני אגף הפיקוח.
<מאיר שליט: המבקר לא קיבל את דעתנו.
<מאיר שליט: על כן לאור הערת המבקר גיבשנו באפ"י טופס דיווח יצואנים.
<מאיר שליט: אנחנו יכולים להראות לכם אותו.
אמנון כהן: מישהו מפקח עליו?
<מאיר שליט: צריך לעשות שני דברים, האחד לעשות טופס והשני לתקן אותו בתקנות.
<מאיר שליט: חברתי הילה ארליך שיושבת כאן מטפלת בתקנה הראויה.
<מאיר שליט: יהיה לנו טופס שיכנס מיד בחודש הבא, הוא כבר מופיע.
<הילה ארליך: הוא יעבור את וועדת חוץ וביטחון.
אמנון כהן: הוא צריך לעבור את אישורם?
<הילה ארליך: כל תקנה צריכה לעבור.
<הילה ארליך: זה נמצא בלשכת השר.
<הילה ארליך: השר אישר.
אמנון כהן: אני אבקש שתביאו את זה לוועדה, אנחנו נדאג שהוועדה תתכנס כמה שיותר מהר ושב- 1 בינואר יהיה לכם טופס מאושר.
<מאיר שליט: הטופס ודברי ההסבר מופיעים כבר באתר אפ"י והציבור כבר יודע.
אמנון כהן: כלומר אנחנו מחכים כרגע רק לאישורו, הכול מוכן ממתינים רק לאישורה של וועדת חוץ וביטחון.
אמנון כהן: מי יפקח שזה אכן יקרה?
<מאיר שליט: אגף הפיקוח שלנו.
<מאיר שליט: פיתוח התאמת נתוני ייצוא, העברת נתונים למנהל המכס – אנחנו מעבירים למכס נתונים מסוימים.
<מאיר שליט: העיר ובצדק שהנתונים שלנו הם נתונים חסרים.
<מאיר שליט: המכס ביקש שנבוא איתו בדברים.
<מאיר שליט: יושבים כאן חבריי - - -
אמנון כהן: ארצה לשמוע אותם.
אמנון כהן: תסיים את דברייך בסעיף זה ונעבור אליהם.
<מאיר שליט: סיכמנו עם מנהל המכס רשימת נתונים, מיד אציג אותה.
אמנון כהן: יש איש מטעמכם שמנהל המכס יכול לשאול שאלה או לבקש הבהרה?
<מאיר שליט: כל יום הוא מדבר עם אדם בתוך האגף כשהם תופסים שיש להם חשש, מוצר חדש או שאלה, והם יעידו על כך.
<מאיר שליט: הנה הטופס שסיכמנו איתם לאחרונה.
<מאיר שליט: אני אציין שזה טופס מסוכם, חלק מהדברים כבר מועברים כבר היום, חלק יועברו בעתיד הקרוב.
<מאיר שליט: לא גמרנו עדיין את הנושא הזה בתוך אגף התקשוב והמחשוב שלנו כי אנחנו משדרים להם את הנתונים כל ערב באמצעות חברת תיווך, בעתיד המאוד קרוב גם למערכת שאר העולם.
אמנון כהן: מנהל המכס בבקשה נשמע את הערותיכם על הדוח וגם על הממשק שלכם.
אמנון כהן: האם יש עדיין קשיים?
<דוד חורי: במנהל המכס אני אחראי על היצוא של מדינת ישראל.
<דוד חורי: אולי כדאי לסיים את יתר הסעיפים הקשורים למכס ושעלו בדוח.
<מאיר שליט: העדר שיטה אחידה לזיהוי פרטי יצוא מול מנהל המכס – בעברית יותר פשוטה, לכל מוצר יש מספר שנוצר במשרד הביטחון, למנהל המכס יש שיטה בינלאומית שבה הם מזהים משפחות של מוצרים, אינני יודע אם הם מסוגלים לזהות כל אקדח וכל רובה.
<מאיר שליט: לכן ישנה אי התאמה בין שתי השיטות הללו.
<מאיר שליט: שני המשרדים סיכמו ביניהם - - -
אמנון כהן: כתוב כאן "שפות שונות", הם מתקשים.
<מאיר שליט: שפות הכוונה לצורת מספור שונה, אנחנו לא שחקן יחידי, לכל יצואן יש את עמיל המכס, את המשנע שמביא את מסמכיו הוא, מנהל המכס ידרוש מהיצואנים לרשום במסמכי השילוח את המספר שלנו וכל יצואן ביטחוני יודע מה מספר המוצר שלו.
<מאיר שליט: אנחנו במסר היומי שנשדר כל ערב גם נכלול את אותו מספר מוצר.
<מאיר שליט: כדי לסגור את הפער עד להתאמת שתי המערכות, נתנו להם קובץ נתונים שמכיל את כל מספרי המוצר והתיאורים שלנו.
<מאיר שליט: התחייבנו לחדשו ולעדכנו ולהעביר כל חודש קובץ.
<מאיר שליט: בדיקת עמידה לתנאי הרישיון, סעיף ג' – המבקר העיר על ניהול ביקורות בתחום הזה ועל חוסר בכוח אדם.
<מאיר שליט: ביקורות – סיכמנו עם המכס שהמכס הוא זה שיעשה את הביקורות, זה בתחום שלו ובחצר שלו, הוא יעשה את הביקורות.
<מאיר שליט: ישנן שתי אפשרויות, האחת שהמכס, מטעמיו שלו, ישאל שאלה או כשירצה משהו אנחנו נעמיד לו, כפי שנמשיך להעמיד לרשותו, את אנשי המקצוע שלנו שהם או אותם יועצים טכנולוגיים או שנשתמש בשירותי האגפים הטכנולוגים של המשרד – עושים את זה גם היום.
<מאיר שליט: אנחנו סיכמנו על שיטה שבה אנחנו נעביר למכס רישיונות יצוא מסוימים שנסמן אותם, והמכס מטעמנו יפתח, יבדוק את המכולה ויבקש שנציגו כמובן יהיה נוכח.
<מאיר שליט: הוא יעשה עבורנו את הביקורות שעל חסרונם העיר המבקר.
<מאיר שליט: אלו שלושת הסעיפים הקשורים למכס.
אמנון כהן: האם הממשק הזה עובד?
אמנון כהן: חשוב לנו לדעת אם יש לך ידע מקצועי בתחום הזה?
אמנון כהן: האם יש לך את האפשרות שמישהו יעזור, יהיה נוכח בבדיקה כפי שהוא אומר.
אמנון כהן: שיבדוק שאכן המוצר שנרשם, המפריט שעליו קיבלו רישיון יצוא, הוא אכן המוצר שיוצא החוצה או שמא תחת כובע זה יוצא פריט אחר בכלל.
<דוד חורי: מבנה הנתונים המועבר למכס – חשוב לדעת שאנחנו נמצאים בין הפטיש לסדן.
<דוד חורי: מצד אחד אנחנו צריכים לדאוג ליצוא הישראלי שיזרום ויצא בזמן, ומצד שני אנחנו בעצם העין האחרונה של מדינת ישראל שאמורה לבדוק את המטענים.
<דוד חורי: אנחנו חייבים לפתח כלים שבסופו של יום נוכל לייצר אמצעי אכיפה נכונים, לא רק למשרד הביטחון אלא גם ליתר המשרדים, וכל זה כשאנחנו צריכים לתת זרימה חופשית של המטענים.
<דוד חורי: מבנה הנתונים שהיה משודר לנו עד היום, בעצם הוא לא מספיק.
<דוד חורי: אתן דוגמה לצורך המחשה.
<דוד חורי: מדינת ייצוא, אנחנו רואים בכל מסמכי הייצוא, בכל מסמכי התובלה, מסמכי חברת התעופה לאן הולך המטען.
<דוד חורי: יכול להיות שברישיון יעד המטען הוא לא היעד אליו הולכת הסחורה.
<דוד חורי: אם הנתונים ישודרו אלינו נוכל בתוך מערכות המחשב לבדוק את הסנכרון בין נתוני הרישיון לבין המשלוח.
<דוד חורי: זאת הייתה דרישתנו, הגענו להסכמה בנוגע למבנה הנתונים החדש שבסופו של יום אם הוא ייושם, זה יעזור למנהל המכס לבצע את עבודתו נאמנה, מצד אחד לאפשר את זרימת הסחורה ומצד שני - - -
אמנון כהן: איפה עומדות ההעברות הללו?
<דוד חורי: ראשית קבענו את מבנה הנתונים.
<דוד חורי: כעת אנחנו צריכים לשקול את ערוץ השידור או אפשרות השידור.
<דוד חורי: היום יש טכנולוגית נל"ן שהמידע משודר בקו ישיר למערכות המכס.
<דוד חורי: כעת אנחנו בפני מערכת חדשה "שער עולמי" שאמורה לשנות את שיטות השידור.
<דוד חורי: קיימנו דיונים עם אפ"י ועם יחידות הסמוכות שנותנות להם ייעוץ.
<דוד חורי: אנחנו צריכים לקבל את האוקיי לגבי שיטת השידור.
<דוד חורי: אנחנו ממתינים שהגורמים במשרד הביטחון יאשרו את שיטת שידור הנתונים.
<דוד חורי: לדעתי ברגע שהם יאשרו את השיטה נצטרך לקחת את הנתונים או מבנה הנתונים שסיכמנו עליהם כדי שיועברו ישירות למערכת המחשוב שלנו כדי נוכל בסופו של יום לייצא בשיטה נאותה יותר.
<דוד חורי: נתייחס לנושא הזיהוי החד-ערכי, צודק המבקר בסוגיה זו.
<דוד חורי: אפ"י למעשה מחליט להוציא איזו מערכת מסוימת ומאשר אותה ברישיון.
<דוד חורי: היצואן מציין בחשבונית כל מיני מספרים אחרים.
<דוד חורי: אנחנו לעולם לא יכולנו לדעת אם מה שהתכוון אפ"י ברישיון הם אותם מוצרים שנמצאים מול העיניים שלנו.
<דוד חורי: לכן היינו חייבים למצוא סנכרון בין הנתונים.
<דוד חורי: כאשר משרד הביטחון מעוניין לייצא מערכת מסוימת, לפחות שבמסמכים תהייה אותה מערכת שהתכוונו.
<דוד חורי: בסופם של דיונים הסכמנו בעצה אחת לעבור לשיטת מספור, שמספר אפ"י זה שיופיע ברישיון.
<דוד חורי: אנחנו נחייב את היצואנים במדינת ישראל לציין את המספר הזה וסוכן המכס יצטרך לשדר לנו את המספר הזה ועל ידי כך ניצור סנכרון בין כל הגופים.
<דוד חורי: התוצאה שכולם יצהירו על לאותו דבר ובידי המכס תהייה מערכת עם בסיס הנתונים של מספרי אפ"י אותו יספק לנו אפ"י כדי שנוכל פעול.
<דוד חורי: הנושאים המקצועיים – אני מהנדס אלקטרוניקה, גם אם ארצה לבדוק מערכת יהיה לי קשה לבדוק אותה.
<דוד חורי: אנחנו צריכים את הייעוץ המקצועי.
<דוד חורי: המכס לא יעמיד מהנדסים שיהיו בודקי מכס.
<דוד חורי: לנו יש כמה מנגנונים, לצידי ירון איש הייטק לשעבר שקלטנו, הוא מתווך בין אפ"י לבין המכס.
<דוד חורי: כלומר, אנשי המכס יעצרו את המשלוחים ובמקום שיהיה חשד הם ישאלו אותו, וכשתעלה בעיה הוא יפנה ביום-יום לאפ"י כדי לספק לנו סיוע כשנדרוש שגורם מקצועי יבוא לבדוק את המטען באופן מעשי.
אמנון כהן: איפה עומדים הדברים?
אמנון כהן: המסייע, המחשוב?
אמנון כהן: אני יכול להיות רגוע?
<מאיר שליט: לדעתי אדוני יכול להיות רגוע, ראשית מה שסיכמנו סוכם והוא יבוצע.
<מאיר שליט: אנחנו עושים את ההתאמות בחודשים הקרובים, עד מחצית 2014.
<דן הראל: פעם אחת יש את המיליון המשותף כדי שתהייה שפה משותפת, זה סודר.
<דן הראל: הדבר השני שהוא הבעייתי כרגע, אני שם את זה פה, עדיין לא מצאנו לו פתרון, זו הבעיה שהמערכת של המכס היא לגמרי אינטרנטית וכל אחד, לא צריך את "סנודן" כי כל ילד יכול להיכנס למערכת ולראות.
<דן הראל: מצד שני אנחנו עושים שילוח של מוצרים מסווגים לארצות שלא תמיד נרצה שיראו לאן אנחנו שולחים וכדומה וכדומה וכדומה.
<דן הראל: יש כאן היבטים מסווגים.
<דן הראל: כרגע אנחנו בהתדיינות בין מלמ"ב לבין המכס איך בדיוק נצליח גם על גבי תשתית שהיא גלויה להעביר את הנתונים.
<דן הראל: השפה קיימת, הדברים שאינם בעייתיים הם לא בעייתיים, על הדברים הבעייתיים נצטרך לקחת את הזמן כי מדובר במערכות ממוחשבות ונצטרך לחבר אותן.
אמנון כהן: תוכל לציין לוח זמנים משוער?
אמנון כהן: הוועדה תרצה לעקוב.
<דן הראל: אנחנו מתחילים לעבוד כבר בחודש-חודשיים הקרובים בשפה המשותפת.
<דן הראל: הסגירה בין המערכות, כל נושא הסיווג למערכת לא מסווגת לזה אין לנו עדיין פתרון.
<דן הראל: אני מקווה, כמו שמאיר שליט אמר, עד אמצע השנה לסיים את האירוע הזה.
<דן הראל: כשזה יקרה זו תהייה השיטה הטובה, כל מוצר שיהיה באפ"י בלחיצת כפתור יוזרם למכס והם ידעו לאן, מתי לאיפה וכדומה.
<דן הראל: בעניינים המסווגים נצטרך למצוא פתרון.
דב חנין: ראשית אני מברך על קיום הדיון הזה וגם גם על קיום הביקורת של מבקר המדינה בתחום זה.
דב חנין: אדוני היושב אנחנו עוסקים בתחום מאוד גדול, יש לו משמעויות, יש לו משמעויות כלכליות, יש לו משמעויות ביטחוניות ויש לו גם משמעויות מדיניות.
דב חנין: ההערות שלי נוגעות לשני מישורים.
דב חנין: האחד במישור ההחלטות שמתקבלות והמישור השני הוא ביצוע ההחלטות או המעקב אחרי ביצוע ההחלטות.
דב חנין: במישור ההחלטות שמתקבלות ישנם ממימדים שמטופלים, אני מניח, בצורה סבירה והמבקר מעיר וגם שמענו תשובות והתייחסויות.
דב חנין: אני מניח שגורמים כמו המכס יודעים לעקוב, אני מקווה שהם יודעים לעקוב אחרי המשמעויות הכלכליות של ייצוא שמתבצע, המידע שלו וההוראות והכללים שנקבעו במדינת ישראל.
דב חנין: באופן כללי אני גם רגוע לגבי היכולת של מערכת הביטחון לוודא שייצוא ביטחוני לא יפגע באינטרסים ביטחוניים של מדינת ישראל במובן שלא תתאפשר זליגה של סודות או של דברים שמדינת ישראל איננה מעוניינת לייצוא מחוץ למערכות הביטחון שלה.
דב חנין: פחות ברור לי לחלוטין היבטים נוספים של השאלה הזאת.
דב חנין: למי מייצאים, מה מייצאים.
דב חנין: אני לא מספיק בקי כדי לדבר מידיעה, אבל מתוך קריאה כללית בעיתונות זרה, שמה של ישראל מקושר שלא בטובתה למקומות, למשטרים ולמדינות שאנחנו לא היינו רוצים ששמנו יהיה מקושר אליהם.
דב חנין: אני מתקשה כרגע להיזכר בהרבה רודנים שאינם נמצאים בעולם הערבי, אולי חוץ מדרום קוריאה, ששמה של ישראל לא התקשר אליהם באיזו אופן בהיבטים של יצוא בטחוני או קשר בטחוני כזה או אחר.
דב חנין: אינני יודע, יתכן שחלק מהדברים הללו הם פולקלור וזה לא נכון, יכול להיות שיש הרבה רודנים בעולם חוץ מהרודן של דרום קוריאה שאנחנו לא מייצאים לו חומרים ביטחוניים.
דב חנין: אני לא רגוע בשאלת הדיון המדיני שהוא גם דיון ערכי בשאלה למי בסופו של דבר אנחנו כמדינה רוצים ונכון שנספק יכולות ביטחוניות.
דב חנין: האמת, שאני גם לא בטוח שהטענה הזאת מופנית למשרד הביטחון.
דב חנין: אומנם משרד הביטחון הוא הגוף שהיום מופקד על התחום הזה, אבל אני לא יודע אם למשרד הביטחון יש את הכלים, את היכולות והאם זה צריך להיות תחום עיסוקו.
דב חנין: אני לא יודע איזה עוד תכלול של מערכות של מדינת ישראל נמצא בתחום הזה.
דב חנין: לא ברור לי מה רמת הפיקוח שנעשית על השאלות האלה ואיך מתקדמים לכך שכולנו נהייה יותר רגועים, שבאמת הייצוא של מדינת ישראל מגיע לאותם מקומות שכולנו יכולים להיות רגועים שמשתמשים בו באופן סביר ולא לדברים שלא נרצה שיהיו על מצפוננו.
דב חנין: הדברים שאמרתי עד עכשיו נוגעים למישור קבלת ההחלטות העקרוניות.
דב חנין: בתחום הביצוע, אני חייב לומר שאותי משהו מטריד במנגנון הזה של הציות העצמי.
דב חנין: אני בהחלט בעד ציות עצמי, כמו שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג, זה כלל שאנחנו צריכים לקדם בחברה הישראלית בכלל ואז אולי לא נצטרך משטרה וגם לא נצטרך גורמי ביטחון אחרים כי כולנו נציית לנורמות הטובות והראויות.
דב חנין: אנחנו עוסקים בסופו של דבר בגורמים שיש להם אינטרסים.
דב חנין: בעולם המציאות שאני מכיר האינטרסים האלה גורמים לאנשים, במרבית הצער אני אומר ואני לא מטיל דופי באף אחד קונקרטית, שוב, גם איני מכיר כל כך את כל הגורמים שעוסקים בתחום הזה.
דב חנין: כשיש אינטרס ניסיון החיים מלמד על כל מיני מנגנונים של עיגול פינות, כיפוף זוויות, של פתרונות נוחים, קלים ושל קיצורי דרך.
דב חנין: אני מכיר יותר טוב את התחום הסביבתי של המורכות של מנגנון ציות עצמי, אני יודע לומר שמנגנוני ציות עצמי בתחומים שאני כן מכיר עובדים בצורה מאוד מאוד חלקית ומבלי יכולות אפקטיביות של אכיפה, מעקב ובקרה, כולל אכיפה, מעקב ובקרה יזומים וביקורות פתע וכל מיני מנגנונים אחרים.
דב חנין: היכולת שלנו באמת להישען על הציות העצמי היא מוגבלת.
דב חנין: לכן אני אומר את הדברים, אני באמת מתנצל, אני לא באמת מתמצה בפרטי הפרטים, אני אומר את הדברים בראיה חיצונית.
דב חנין: בראיה החיצונית שלי אני חייב לומר שהדברים שאני שמעתי מטרידים אותי.
דב חנין: אני חושב שההסתמכות על הציות העצמי היא הסתמכות קצת יותר מדי - - -
אמנון כהן: אני הבנתי שזה חלק, הם כן עושים את הביקורות.
אמנון כהן: הם מבקשים שכל אחד, כמו שאנחנו רוצים שכל אזרח ינהג, קודם כל שהוא ינהג ולא יסתבך.
אמנון כהן: יחד עם זאת הם עושים ביקורת.
אמנון כהן: ראיתי שהשנה הם ערכו 22 ביקורות.
תמר זנדברג: שוב, תודה על הדיון הזה אני מבינה שהדוח התפרסם למרות שחלקים ממנו חסויים.
תמר זנדברג: אני מבקשת להרחיב קצת את הפריזמה מעבר למה שאמר חבר הכנסת דב חנין, כמובן שאני מצטרפת לדברים החשובים שלו, במהות שאנחנו עוסקים.
תמר זנדברג: כמו שכולם יודעים ואתם יודעים טוב יותר שאנחנו עושים ביצוא הביטחוני שזה איזשהו יצור כלאים בין גופים של יכולות וטכנולוגיות של ישראל לבין תחום שהוא תחום מסחרי, תחום ייצוא שיש בו אינטרסים ולא רק ביטחוניים, אסטרטגיים וביטחוניים של ישראל, אלא גם כלכליים ופרטיים.
תמר זנדברג: אני מבקשת לצטט מדוח מבקר המדינה הקודם, דוח 2012, שאפילו עמד על השניות הזאת שלא לא לומר ניגוד העניינים.
תמר זנדברג: "היצוא הביטחוני מגדיל את המכירות של התעשיות הביטחוניות וכך מאפשר לשמר את התשתית התעשייתית, את הידע ואת ההון האנושי של התעשייה הביטחונית, אלה נחוצים כדי לאפשר תעשייה ביטחונית הנמצאת בחזית הידע והטכנולוגיה ובכך להקנות יתרון ייחודי לצה"ל".
תמר זנדברג: לכן יש את הצורך להתייחס לתחום הזה מאוד מאוד בשימת לב וגם ל"חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני" שהוא יחסית חדש ונועד כדי להתמודד עם השניות, עם ניגוד העניינים הזה.