GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אני חושב שאתם עושים עבודה מצוינת ויש לכם בוגרים מצוינים.
אמנון כהן: נח, יש לך מורים מוכשרים ביותר שאנחנו פוגשים בבתי הספר.
אמנון כהן: ולכל מי שמסדיר את ההימורים במדינת ישראל ויודע לחלק את התקציבים יישר כוח.
אמנון כהן: שיילכו ליעדם ותפקחו שהם יילכו ליעדם ולא ייעלמו בדרך.
אמנון כהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הדיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אמנון כהן: הנושא על סדר היום - מוכנות והיערכות להשפעות סביבתיות של קידוחי גז ונפט בים - דוח מבקר המדינה 64א', עמ' 463.
אמנון כהן: לפני כן, נמצאים אתנו בדיון הזה – גם מבקר המדינה, וסיכמנו שבימי שלישי נקיים דיון במשותף.
אמנון כהן: אני מודה לאדוני ומאחל המשך רפואה שלמה ביד ימין, שתמשיך לכתוב דוחות ונקיים דיונים.
אמנון כהן: אני גם מברך את כבוד המבקר שבעקבות מה שפקד את המדינה, הסופה הקשה, שחלקים מתושבי מדינת ישראל נותרו ללא חשמל – ואני יודע שגם ועדות הכנסת מקיימות דיונים בשעה זו, בכל מה שקשור גם להיערכות של פיקוד העורף, והמטרה שלנו היא לדאוג שלהבא זה לא יקרה, לא רק אסון כזה – אנחנו גם מוקפים אויבים, ויכול להיות תרחיש חס וחלילה של טילים, שיכולים לפגוע בנושא של חוטי חשמל, בעורף.
אמנון כהן: יש לא מעט דוחות גם על זה, ואנחנו לא מיישמים.
אמנון כהן: אם היינו מיישמים אז היה גם תדר אחד שהאזרחים היו יכולים לפנות אליו בעת חירום, כאשר כל המרכזיות נופלות, הכל נופל.
אמנון כהן: אני מברך אותך על כך שאמרת שתבדוק ותבחן את הסוגיה הזו, ממש בדחיפות, עכשיו, ונדע איך להיערך לנושא הזה.
אמנון כהן: אני גם מקדם בברכה את השר להגנת הסביבה, מכובדי, עמיר פרץ, שיש לו גם רגישות בנושא של הגנת הסביבה, איכות הסביבה, מרחבים.
אמנון כהן: נכנסת, ככה עם רוח אחרת, למשרד, ואני בטוח גם שתשמע את הסקירה שלנו, גם את הדוח ותיקוני ליקויים בעזרת השם.
אמנון כהן: אני מתנצל שאיחרנו כמה דקות בגלל נושא המחשוב בחדר הזה, וגם בגלל מזג האוויר.
אמנון כהן: בדרך כלל אנחנו עומדים בזמן.
אמנון כהן: רציתי לפנות למבקר – אנחנו שומעים בשבועות האחרונים ומרגישים אי נוחות, אני וחברי בוועדה, לגבי מה שקורה בתןך מוסד החשוב הזה של מבקר המדינה, ואנחנו כמובן תומכים בכם, ונותנים לכם את כל הסיוע מבחינתנו.
אמנון כהן: אנחנו יודעים שאתם עושים עבודה מצוינת, והדוחות שלכם, למעשה, שבאים כאן לידי ביטוי – בתיקון הליקויים.
אמנון כהן: באמת, מתקנים המון דברים, וכל פעם אתה רואה מחדש.
אמנון כהן: אתמול דווקא היה הנושא של - - מכון וינגייט, ואי ההסדרה.
אמנון כהן: סוף סוף אחרי 50-40 שנה הנושא הולך להיות מוסדר.
אמנון כהן: אנחנו רואים גם שמשרדי ממשלה באים ומתקנים את הליקויים.
אמנון כהן: אני בטוח שגם היום נשמע על תיקון ליקויים.
אמנון כהן: אתם בדיוק נוגעים בדברים החשובים האלה, בפרוצדורות, בדברים, בנהלים – שכל דבר ייעשה שוויוני ושקוף.
אמנון כהן: זה ודאי חשוב לנו ואנחנו ודאי לא יכולים לא לעשות איזשהו דיון או לבקש הסבר לציבור מה קורה בתוך המשרד.
אמנון כהן: אני מקווה שכבודו יוכל להסביר לנו ושנדע מה קורה במשרד, שנהיה מעודכנים במה קורה במשרד, כי שקלנו, עם החברים, איך לעשות דיון.
אמנון כהן: מצד אחד – לתת לכם את הגיבוי, כמובן, ומצד שני לראות אם יש דברים שאינם בסדר, שגם אנחנו נהיה מעודכנים.
אמנון כהן: מתי שכבודו ירצה לעדכן את הוועדה, או עכשיו, או בסוף – תעדכן את הוועדה בנושא הזה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לא נשאיר את האנשים בסקרנות יתר, אז נאמר בשלב הזה – אני בתפקיד כבר שנה וחצי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדברים שצפים ועולים אינם חדשים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: קודמי בתפקיד, השופט לינדנשטראוס, החל בעבודה זו וטרם סיים, משום שדוחות של מבקר הפנים הגיעו בשלבים ולא ניתן היה להתייחס אליהם אחד אחד, ואני מברך אותו על כך.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כדי להסיר את העננה אני אקרא מספר מילים מהכתוב.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: תודה, אדוני היושב ראש, שאתה מאפשר לי, ואני חושב שזה אכן המקום הראוי והנכון לעשות כן.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: טרם התחלת הדיון אני מבקש להתייחס במספר מילים לפרסומים האחרונים שהיו בתקשורת בעניין משרד מבקר המדינה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: חשוב להבהיר כי אינני מתכוון לעסוק בעניינים אלה בתקשורת.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כך נהגתי עד היום וכך אמשיך.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אולם, פורום נכבד זה הינו מקום ראוי להתייחס לדברים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לפני שאתייחס לגופם של דברים יש להבין שפרסומים אלו שהחלו להופיע פתאום כפטריות אחר השלג, אינם עומדים בחלל ריק.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לאחרונה נחשפנו שוב לכשלים חמורים בעבודת המנהל במשרדנו בראשותו של מר שמואל יונס.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אל חלקם אף נחשפתי בפועל במהלך השנה וחצי מאז כניסתי לתפקיד.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אנו פועלים לתיקון הליקויים וכנראה הדבר אינו מוצא חן בעיני גורמים מסוימים במשרד.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: במסגרת זו הודיע מנכ"ל המשרד למר יונס כי ייתכן ותיבחן גם האפשרות של סיום העסקתו עקב אי התאמה, אולם מדובר בתהליכים פנים משרדיים אשר התנהלו בהתאם לדין, לכללים ולזכויות של כל הנוגעים בדבר, כמצופה ממשרד מבקר המדינה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: במסגרת הפרסומים בכלי התקשורת נטענו מספר דברים שאינם קשורים אחד לשני, שיצאו מהקשרם, שנסמכים על רסיסי מידע וחלקי אמיתות שהופצו, ככל הנראה, על ידי בעלי אינטרסים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: העובדות הן פשוטות ביותר: זמן רב לפני כניסתי לתפקיד פורסם מכרז לבניית בית מבקר המדינה בירושלים בקרית הלאום.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: עוד טרם כניסתי לתפקיד ניגשו למכרז זה 4 מציעים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מאחר שאיננו עוסקים בניהול של פרויקטים של בניה, כל ההליך המכרזי וניהולו נעשה בשיתוף מנהלת קריות ממשלה, במשרד האוצר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ההצעות הוגשו לי אחר כניסתי לתפקיד, על מנת שנגבש את עמדת המשרד בדבר ההצעה המתאימה ביותר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מיד עם היוודע לי שאחת ההצעות כוללת רכיב של תכנון אדריכלי שייעשה על ידי משרד תכנון ידוע וגדול בירושלים, בשם קולקר קולר אפשטיין, הודעתי מיד לכל הנוכחים כגילוי נאות כי לפני למעלה מ-20 שנה ייצגתי את האחים קולקר כעורך דין, במכירת ורכישת דירה, ומאז אין לי ולא היה לי כל קשר אתם.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הא ותו לא.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: זאת ועוד, הבחירה בסופו של יום בהצעה זו היתה נתונה בידי ועדת מכרזים שבה למשרד מבקר המדינה ישנו משקל חלקי בלבד, ולאחר היוודע תוצאות המכרז התברר שהציון שאנו נתנו להצעה הזוכה, הצעת חברת "שיכון ובינוי", היה אף נמוך מזה שנתנו יתר חברי ועדת המכרזים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כל זאת קרה בחודש יולי 2012.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הפרויקט התחיל להיבנות בהתאם למועדים ומעולם לא הועלתה כל טענה בקשר לכשרותו של מכרז זה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בלי קשר לכל האמור, לפני מספר חודשים בעת שמר יונס שהה בחופשת החגים, נדרשנו לקבל הכרעות מידיות בעניין הפרויקט, מכיוון שהחלו ליצוק את יסודות המבנה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לאור סירוב מחליפו של מר יונס בעת היעדרותו ואדריכלית מטעם המשרד להגיע לדיון שקבעתי ממשרדי, נאצלנו אני והמנכ"ל להיכנס לעובי הקורה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: או אז התברר שדיווחים שמר יונס מסר לנו בנושא הפרויקט היו שגויים ומטעים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לשם כך הזמנו את האדריכלים ואת גורמי הביצוע והפיקוח מטעם המנהלת על מנת לשמוע את הדברים מכלי ראשון.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: גיליתי כי גם גורמי המקצוע מטעם משרד האוצר אינם מרוצים, בלשון המעטה, מתפקודו של מר יונס כנציג המשרד, שלטענתם גורם לעיכובים מיותרים בפרויקט מזה זמן רב ולנזקים כספיים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לאור כך הוריתי על החלפתו של מר יונס כנציג המשרד במנהלת שמפקחת על ביצוע הפרויקט, מנהלת משותפת למשרדנו ולמנהלת קרית הממשלה במשרד האוצר, ומיניתי את המנכ"ל שישמש נציג המשרד במנהלת המשותפת, וזאת בהתאם להסכם ובהתאם לחוות דעת משפטית שקיבלנו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: באופן תמוה, בו ביום שהודעתי על החלפתו, פנה מר יונס לייעוץ המשפטי במשרד ודיווח על קיום לכאורה של ניגוד עניינים בין החברה שנשכרה במכרז על ידי משרד האוצר כדי לפקח על ביצוע הפרויקט, לבין משרד המתכננים מטעם הקבלן.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לשתי החברות הללו אין שום קשר למשרד מבקר המדינה והן לא נבחרו על ידי המשרד.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: על אף התמיהה בדבר המועד שבו מר יונס החליט להודיע על הגילוי האמור, מיד כאשר נודע לנו על העברת מידע זה לייעוץ המשפטי כינס מנכ"ל המשרד את המנהלת והורה על העברת המידע לייעוץ המשפטי של המנהלת במשרד האוצר, על מנת שתקבע כיצד יש לפעול.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מידע זה מטופל בדרגים הכי גבוהים, ואנחנו נפעל בהתאם להחלטתו של הייעוץ המשפטי של מנהלת הפרויקט.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אלה העובדות, כהווייתן.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני מקווה שבעתיד הקרוב נוכל להמשיך ולהתמקד בדברים חשובים באמת, ולא להשחית זמן על דברים טפלים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ביקורת המדינה ובירור תלונות הציבור, אלה הדברים שלנגד עינינו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני רוצה לחזק את עובדי המשרד שעוברת עליהם תקופה קשה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מדובר בעובדים איכותיים ביותר, הון אנושי מהמעלה הראשונה, ואני בטוח שיחד נמשיך לקדם את המשרד ואת ביקורת המדינה ונמשיך לשמש כפה לאוכלוסיות החלשות ונעמוד על ההגנה על זכויות האדם במדינת ישראל, וכל זאת מבלי לפגוע כהוא זה בעמידה על טוהר המידות בשירות הציבורי והמאבק הבלתי פוסק בשחיתות הציבורית.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כמו כן תודתי מקרב לב למנכ"ל המשרד, הראל מרזל, שמן היום הראשון בעבודתו אנו צועדים יחדיו במטרה להצעיד את משרד מבקר המדינה קדימה, ולהובילו אל תוך המאה ה-21, כיאה למשרדנו, האמור לשמש דוגמה ומופת לכל מבוקרנו.
מיקי רוזנטל: קודם כל תודה לאדוני שמסר הודעה.
מיקי רוזנטל: מאחר והדברים פה רוחשים, מעמד משרד מבקר המדינה חשוב לנו מאד ואני מודה לך שמסרת גרסה.
מיקי רוזנטל: אין לי סיבה שלא להאמין, כמובן, אבל היה ויעלו עובדות אחרות, איך אדוני היה רוצה שהוועדה - -?
מיקי רוזנטל: האם יש מבקר פנים שבודק את כל הטענות במשרדך?
מיקי רוזנטל: האם הוועדה אמורה להמשיך לעקוב אחרי הדבר הזה?
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אז קודם כל, אני נמצא פה כל יום שלישי.
מיקי רוזנטל: אני רואה בזה הזמנה לשאלות, בסדר גמור.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כן, בהחלט.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: משרד מבקר המדינה, כמו שהוא דורש שקיפות מלאה ממבוקריו, כך הוא דורש מעצמו את אותם קריטריונים לביקורת, ולכן מבקר הפנים שלנו עוסק במגוון נושאים, וכמובן, אמרתי את זה לד"ר אוחיון עוד לפני שהפרסומים היו בתקשורת, שבדעתי אכן להביא את דוחותיו של מבקר הפנים בשקיפות מלאה, במלואם, לעיני השמש.
אמנון כהן: אנחנו כוועדה כמובן נעקוב ואולי נשקול לקיים פה דיון עם מבקר הפנים של המשרד.
אמנון כהן: נראה איך הדברים יתגלגלו.
אמנון כהן: אנחנו סומכים עליכם, אתם עושים עבודה מצוינת.
אמנון כהן: תבנו כבר את משכנכם החדש ותעברו לשם.
אמנון כהן: כמובן, אם יש דברים בדרך, צריך לתקן אותם.
אמנון כהן: כמו שאמרת – נאה דורש, נאה מקיים - גם במקום הזה אנחנו צריכים להיראות שלא תהיה חלילה לזות שפתיים, מול אלה שעוסקים במלאכת קודש.
<שמעון וחיון: אל"ף אני מברך את המבקר על התגובה, על ההתייחסות המהירה והרצינית, למרות שזה היה נשמע לכאורה כאילו יש כאן איזה רכילות, בלבד.
<שמעון וחיון: אבל אנחנו אומרים "והייתם נקיים מאלוהים ואדם" וזה חשוב מאד שהופעת כאן לפנינו והבהרת את הדברים.
<שמעון וחיון: אנחנו גם קיבלנו הבהרות מהמנכ"ל ואנחנו גם צופים לביקורת שתינתן על ידי מבקר הפנים עצמו.
<שמעון וחיון: אז לפי שעה אנחנו יכולים רק לברך על ההתייחסות מתוך תקווה שבאמת יגיע סוף לפרשה הזו.
אמנון כהן: אנחנו מתחילים את הדיון, כפי שאמרנו, הנושא הוא מוכנות והיערכות להשפעות סביבתיות של קידוחי גז ונפט בים - דוח מבקר המדינה 64א', עמ' 463.
אמנון כהן: אני רק מציין שהנושא של תעשיית גז ונפט מקומית למעשה גלומים בו יתרונות אדירים, כמדינה – חיזוק עצמאותה האנרגטית והכלכלית של מדינת ישראל.
אמנון כהן: למעשה גם משק הנפט במדינה עובר תהליכים, ויש שינוי משמעותי גם בתפיסה, גם בטיפול, וגם משרד המבקר ציין לשבח את העבודה שלכם מבחינת שיתופי פעולה בין משרד האנרגיה למשרד להגנת הסביבה, אם כי יש עדיין הרבה מאד דברים בממשק הזה, ביניכם.
אמנון כהן: לא פעם התווכחתם, ובכנסת הקודמת שמעתי את שני השרים מתווכחים בתוך מליאת הכנסת לגבי הגנת הסביבה, סביבה, וכל מה שקשור – ובין הנושא של האנרגיה.
אמנון כהן: ואז הוא מספר שתמיד תהיה אנרגיה בטוחה למדינת ישראל.
אמנון כהן: בממשק הזה, אני גם שמח שאבי ליכט נמצא – אתה, מבחינה משפטית, תמצא לנו את הנוסחה הנכונה, בסופו של דבר, איך אנחנו מצד אחד – רוצים את האינטרס של האנרגיה מול האינטרס הסביבתי.
אמנון כהן: שחס וחלילה לא תהיה איזושהי דליפה חמורה ביום כשלא נערכנו מבעוד מועד, ואז לא נדע שיש זיהום ענק, שחס וחלילה הולך להשפיע גם על התושבים, גם על המים, ולא עשינו ולא דיווחנו.
אמנון כהן: לא כל הידע נמצא אצלנו במדינה, חלק מהידע הוא בחוץ, ואנחנו צריכים להיעזר בו.
אמנון כהן: לכן צריך להכשיר את האנשים, לשלוח אותם להשתלמויות, להביא יועצים מבחוץ, אבל חייבים להיות ערוכים לנושא זה כי נכנסנו לתהליך חדש שלא הכרנו אותו מקודם.
אמנון כהן: אני מברך את משרד מבקר המדינה על כך שהצבעתם על הנקודות החשובות האלה – התהליכים שהיו, איך הם מתבצעים, איפה הליקויים, ובממשק הזה איך אנחנו למעשה מטפלים בדברים האלה.
אמנון כהן: כמובן, אם יש חס וחלילה איזשהו נזק, אי אפשר למנוע אותו, אבל ודאי אפשר לצמצם אותו אם נערכים מבעוד מועד.
אמנון כהן: כל הנושא של הסתברות לדליפות גז או נפט, וזה יהיה רק חוק אחד לגז ולנפט, ולכן נקיים את הדיון הזה לשמוע – קודם כל את הנקודות העיקריות בנושא הזה.
אמנון כהן: כבוד השר יחד עם צוות המשרד וגם המשרד השני – מי הגיע ממשרד התשתיות הלאומית, האנרגיה והמים?
אמנון כהן: המנכ"לית אמרה שאולי היא תגיע - -
<יוסי וירצבורג: אורנה לא תגיע.
<יוסי וירצבורג: אני הגעתי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ממש במשפט אחד – נושא חיפושי נפט וגז טבעי בים התיכון מול חופי ישראל התחיל כבר ב-1969.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לנושא הזה אספקטים שונים שנמצאים בתחומי אחריות של משרדים שונים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: עסקנו בדוחות ביתר הנושאים ואנחנו נמשיך לעסוק במה שטרם הספקנו להוציא דוחות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח הזה מתייחס למוכנות והיערכות להשפעות סביבתיות של קידוחי גז ונפט בים, והצוות המקצועי שלנו, בראשות ראש החטיבה, מר יובל חיו, אהרון הילינגר – שנמצאים כאן, ועוד, יפרטו את הממצאים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: נמצא פה גם עמיחי שי, ממשרדנו.
<יובל חיו: אולי אפתח ואומר שאני שמח על עצם הדיון פה כי אנחנו נמצאים בזמן שאנחנו עדיין לא אחרי אירוע כלשהו.
<יובל חיו: כבר במצב הזה אנחנו צריכים לברך על המציאות הזו, ועם זאת ובאותה נשימה - - -
אמנון כהן: אבל זה מאתו, יתברך.
<יובל חיו: עם זאת ובאותה נשימה אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים על נושא שעליו החליטה ממשלת ישראל בשנת 1998, על גיבוש תכנית היערכות.
<יובל חיו: בשנת 2008 – 10 שנים לאחר מכן, נדונה התכנית עצמה, וב-2012 כשנכנסנו לביקורת הזו, עדיין לא הונחה התשתית של האמצעים ליישום התכנית.
<יובל חיו: כלומר, באותה נשימה שאני אומר שטוב שהדיון מתקיים בעת הזו, אני אומר שאנחנו מדברים על משהו שעליו החליטה ממשלת ישראל בשנת 1998.
<יובל חיו: אני אבקש מנציגי האגף להציג את עיקרי הממצאים בקצרה.
<אהרון הילינגר: רוב הדברים שרציתי להגיד כדברי פתיחה – נאמרו.
<אהרון הילינגר: אני רק אומר משפט אחד, ולאחר מכן אני אבקש שייקראו עיקרי הממצאים של הדוח.
<אהרון הילינגר: מטרת הדוח להציג לרשויות המדינה הנוגעות בדבר, וממשלת ישראל בראשן – את הליקויים המשמעותיים בהסדרה הסביבתית של פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים התיכון.
<אהרון הילינגר: הדוח עוסק הן בפעולות מניעה והן בהיערכות לאירוע זיהום ים.
<אהרון הילינגר: אני רוצה, ברשותכם, להזכיר את העוסקים בדוח הזה, כל אחד בתחומו הוא: גב', חיה לניר, גב' ג'ולי בן נאים, עורכת הדין מאיה מינס ומר ברוך ליבמן.
<אהרון הילינגר: אני אבקש מעורכת הדין מאיה מינס לקרוא את עיקרי הממצאים.
<מאיה מינס: שלום לכולם.
<מאיה מינס: להלן עיקרי הממצאים לגבי פעולות מניעה.
<מאיה מינס: רק בסוף שנת 2010, לאחר שאירע אסון מפרץ מקסיקו, החל המשרד להגנת הסביבה לנקוט פעולות מניעה.
<מאיה מינס: עד אותה השנה פעל בתחום זה משרד האנרגיה בלבד, וגם זאת באופן חלקי ולא ממצה.
<מאיה מינס: ברוב ההרשאות לחיפושי וקידוחי גז ונפט בים, שנתן משרד האנרגיה משנת 2006 עד סוף שנת 2011, הוא לא כלל דרישות כלשהן בתחום הגנת הסביבה.
<מאיה מינס: בסוף מרץ 2013 משרדי האנרגיה והגנת הסביבה טרם הגיעו לכלל הסכמה בעניין חלוקת האחריות והסמכויות ביניהם בכל הקשור לאסדרה סביבתית של פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים.
<מאיה מינס: עקב כך גם לא היו עדיין הנחיות מוסכמות ומאושרות המסדירות את מכלול ההיבטים הסביבתיים הכרוכים בפעילות הזאת.
<מאיה מינס: רק בסוף שנת 2011 החל משרד האנרגיה לשתף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ועם גופים ציבוריים נוספים הפועלים בתחום הגנת הסביבה, כדי לקיים בחינה מעמיקה של השפעות הפעילות על הסביבה ולגבש הנחיות בנושא זה.
<מאיה מינס: מתגובות משרדי האנרגיה והגנת הסביבה על ממצאי הביקורת עלה כי ממרץ 2012 כל פעולה ימית של החברות המחפשות ומבצעות קידוחי גז ונפט בים הותנתה בקיום דרישות בתחום הגנת הסביבה.
<מאיה מינס: אולם נמצא כי בפועל משרדים אלה פעלו לעתים מול החברות בנושאים בעלי השפעות סביבתיות ללא הסכמה ביניהם בעניין דרך הפעולה הראויה.
<מאיה מינס: בעניין זה העיר משרד מבקר המדינה כי היעדר חלוקת אחריות וסמכויות ברורה בין המשרדים יש בו כדי ליצור בקרב החברות אי-ודאות בעניין החובות החלות עליהן ולהגדיל את ההסתברות לתקלות.
<מאיה מינס: בניגוד לנדרש בחוק הנפט, בדצמבר 2012, לא היו בידי משרד האנרגיה ערבויות לכיסוי נזקים, לרבות נזקים סביבתיים, לגבי רוב הפעילות בים.
<מאיה מינס: ברישיונות שנתן משרד האנרגיה לחיפוש ולקידוח גז ונפט בים, בהם הרישיונות שניתנו לאחר האסון במפרץ מקסיקו, לא נקבע לפי אילו תקנים תפעוליים ובטיחותיים יש לבצע את פעילות החיפוש וההפקה.
<מאיה מינס: ממצאי הביקורת העלו חשש מפני מחסור ואי-ניצול מיטבי של המשאבים הציבוריים - כוח אדם, תקציבים וידע מקצועי - בכל הנוגע לפעולות מניעה.
<מאיה מינס: נמצא כי למשרדי האנרגיה והגנת הסביבה יש קושי רב לבוא לידי הסכמה בדבר האיזון הראוי בין האינטרס של עצמאות אנרגטית לאינטרס של הגנת הסביבה.
<מאיה מינס: הפערים הגדולים השתקפו בשנים 2011-2012 במחלוקות חריפות בין המשרדים גם בשני נושאים אלה:
<מאיה מינס: הנושא האחד - הוספת סעיפים לחוק הנפט בכל הנוגע להיבטים סביבתיים של הפעילות.
<מאיה מינס: הנושא השני - המשך הפעילות בהיעדר חוקים המסדירים את ההיבטים הסביבתיים שלה ונוכח העובדה שהמדינה אינה ערוכה להתמודד עם אירוע זיהום ים.
<מאיה מינס: להלן עיקרי הממצאים בקשר להיערכות המדינה לטיפול באירוע זיהום ים.
<מאיה מינס: כפי שנאמר, באפריל 1998 החליטה ממשלת ישראל להטיל על המשרד להגנת הסביבה לארגן, לתאם ולהכין תכנית חירום לאומית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים.
<מאיה מינס: רק בשנת 2008, כשמונה שנים לאחר המועד שנקבע לכך בהחלטת הממשלה, הוגשה התכנית לממשלה, והיא אימצה את עקרונותיה ביוני באותה השנה.
<מאיה מינס: תכנית זו תיקרא להלן תלמ"ת 2008.
<מאיה מינס: תלמ"ת 2008 אינה עוסקת כלל בזיהום ים הנובע מקידוחי גז ונפט בים, אף שכאמור כבר בשנים 1999-2000 נמצאו תגליות גז גדולות.
<מאיה מינס: עם זאת היא צריכה לתת מענה גם בנושא זה.
<מאיה מינס: בהחלטת הממשלה מיוני 2008 הוטל על המשרד להגנת הסביבה לבצע ולרכז פעילויות הקשורות ביישום תלמ"ת 2008.
<מאיה מינס: בדצמבר 2012 טרם ביצע המשרד להגנת הסביבה את כל הפעולות שנקבעו בהחלטת הממשלה האמורה, ומדינת ישראל עדיין לא הייתה ערוכה לטפל באירוע זיהום ים חמור.
<מאיה מינס: לפי נתוני המשרד להגנת הסביבה לא כל הרשויות המקומיות החופיות השלימו את הכנתן של תכניות חירום מקומיות, וכמה מרשויות אלה וגופים אחרים הנוגעים בדבר עדיין לא רכשו את כל הציוד הנדרש למוכנות ללחימה בזיהום ים.
<מאיה מינס: המשרד להגנת הסביבה טרם הגיש לממשלה הצעה לעיגון תלמ"ת 2008 בחוק, והדבר פגע ביכולת לחייב את הגופים הנוגעים בדבר לפעול על פי התכנית.
<מאיה מינס: רק בשנת 2012 הסכימו משרד האוצר והמשרד להגנת הסביבה על הקצאת תוספת תקציב ותקני עובדים לצורך היערכות לאירוע זיהום ים.
<מאיה מינס: ההקצאה תושלם רק כעבור ארבע עד חמש שנים.
<מאיה מינס: משמעות הדבר היא שהפעולות הנחוצות להכנת המדינה לטיפול בזיהום ים לסוגיו יושלמו רק בעוד כמה שנים, ועד אז לפחות, היערכות המדינה תהיה חסרה.
<מאיה מינס: בסיכום ובהמלצות הדוח נאמר כי רגולציה סדורה רגולציה סדורה והתארגנות ראויה למניעת זיהום ים ולטיפול בו הן אמצעים נדרשים למזעור הסיכונים הסביבתיים הכרוכים בפעילות החיפוש והקידוח של גז ונפט בים.
<מאיה מינס: משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות החשובות שעשו משרדי האנרגיה והגנת הסביבה בשנת 2012, חלקן במהלך הביקורת, לקידום פעולות המניעה והמוכנות לטיפול באירוע זיהום ים.
<מאיה מינס: עם זאת על שני המשרדים להאיץ את פעולותיהם להשלמת הטיפול בנושאים חשובים אלה, על פי מדיניות כוללת שתקבע ממשלת ישראל והמלצות ביקורת זו, ויפה שעה אחת קודם.
<מאיה מינס: ראוי כי ממשלת ישראל תייחד לנושאים אלה את תשומת הלב הראויה, ובין היתר תקבע עקרונות מנחים שיבטיחו את האיזון הרצוי מבחינתה בין העצמאות האנרגטית של ישראל ובין ההגנה על הסביבה.
אמנון כהן: כבוד השר, הבמה שלך כרגע.
אמנון כהן: ניתן גם למשרד השני, לגבי רישיונות וכן הלאה.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, כבוד המבקר, חברי הכנסת, כל הנוכחים.
עמיר פרץ: אין בכלל ספק שהדוח הזה של מבקר המדינה מגיע בעת הנכונה, בתקופה שבה מיום ליום הפעילות הכלכלית בים הולכת וגדלה בהרבה מאד מובנים.
עמיר פרץ: לכן מבחינתי המסמך הזה הוא ברכה גדולה כי הוא משמש לי גם תשתית להכנת תכנית עבודה מפורשת עם לוחות זמנים, ואני מקווה שאכן את חלקה נוכל להציג גם היום.
עמיר פרץ: אין ספק שהדברים שעולים, גם מדברי המבקר, גם מדברי אנשי המקצוע, וודאי מדבריך, היושב ראש, זו שאלת הממשקים בין המשרדים, וההבחנה הנכונה בין חלוקה נכונה בין אחריות וסמכות פלוס כלים לביצוע.
עמיר פרץ: עדיין, המשרד להגנת הסביבה נתפס, לצערי, בהרבה תחומים, כמשרד כזה שהוא משרד ש- איך לומר?
עמיר פרץ: הוא במידה מסוימת ה-trouble maker הממשלתי, גם בתחומי פיתוח, גם בתחומי תשתיות, וודאי כשמדובר כאן בחומים של מערכות כלכליות עצומות.
עמיר פרץ: יש פה שאלות שהן לא פשוטות.
עמיר פרץ: החקיקה הקיימת היום היא בעייתית.
עמיר פרץ: חלק מהסמכויות בחקיקה שקשורות ישירות לפיקוח והסדרה של נושאים סביבתיים, עדיין נמצאים, לצערי, בתוך תחום אחריות מסוימת של משרד האנרגיה.
עמיר פרץ: אנחנו כמובן מבחינים בין העניין של רישיונות, ובתנאים לרישיון אנחנו מפנימים את הדרישות שלנו, אבל עדיין, מי שנותן את הרישיונות, מי שקובע את הכללים זה משרד האנרגיה.
עמיר פרץ: אני מאד מקווה שבעקבות הביקורת הזו אנחנו נגיע להסדרה יותר מפורטת.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב ראש – אנחנו לא יכולים להתעלם ממה שקורה בעולם.
עמיר פרץ: מבחינתי, כמדיניות, ואני יודע שזה לא פשוט מבחינת משרדי ממשלה אחרים – אבל מבחינתי, כמדיניות, ההנחיה שלי לכל אנשי המקצוע היא להתאים את עצמנו לדירקטיבות הקיימות בעולם.
עמיר פרץ: ראשית, לדירקטיבה האירופית, לקחת את הדירקטיבה, לראות בה תשתית – כמובן לא אחת לאחת, אבל בהתאמה, לראות בזה את הדרך המכוונת שלנו כדי להגיע להישגים, כי אנחנו, עדיין, עם כל הניסיון ההולך ונצבר, ניסיוננו עוד קטן אל מול הניסיון של מדינות אחרות שעוסקות בנושא הזה זמן רב.
עמיר פרץ: לכן אני מאד מקווה שהדירקטיבה האירופית תהיה חלק מהתפיסה של המדיניות הישראלית.
עמיר פרץ: יש גם מה שנקרא "פרוטוקול ברצלונה", שעוסק בעיקר בהשלכות על הים התיכון, ויש שם התייחסות מאד ברורה לשאלות שעולות כאן.
עמיר פרץ: יש מה שנקרא - הדרך שמפעילים בתוך הפרוטוקול התייחסות למדף היבשת, כך זה נקרא.
עמיר פרץ: איך מתייחסים לכל הנושאים הכלכליים.
עמיר פרץ: אסור לשכוח דבר אחד: מדינת ישראל עדיין לא השלימה את החקיקה בכל מה שקשור לתחומי האחריות שלנו בשטחים, בשטח הימי הכלכלי.
עמיר פרץ: לא רק השטח הטריטוריאלי.
עמיר פרץ: למשל, כאשר מפקח מטעם המשרד רוצה להגיע לאסדה כלשהי היום הוא צריך להחתים את הדרכון, כיוון שהעניין עדיין לא הוסדר מבחינת השאלה מה המעמד של השטח.
עמיר פרץ: שטח כמו "לווייתן" נחשב לשטח שממנו, חרף העובדה שמדינת ישראל מצהירה בצדק שהיא רואה בשטחים האלה כשטחים שהם חלק בלתי נפרד מהפעילות הכלכלית שלנו, אבל העובדה שהדברים האלה עוד לא הוסדרו יוצרת כל מיני תהיות ואני מקווה שהדברים האלה יטופלו.
עמיר פרץ: מבחינתי ההסדרה תיתן תשתית חשובה.
עמיר פרץ: הקביעה המפורשת בכל מה שקשור לממשק בינינו לבין משרד האנרגיה, היא דבר מאד חשוב.
עמיר פרץ: אני בהחלט מקבל חלק גדול מההערות כאן.
עמיר פרץ: העניין של התלמ"ת, הוא מפתח.
עמיר פרץ: אני, בדיונים שקיימתי סביב התלמ"ת הנחיתי שגם נושא הגז ייכנס כחלק מהעניין, כי לכאורה, אירוע של זיהום דווקא מפעילות של חיפושי גז, הוא אירוע, לכאורה, מבחינה סטטיסטית, פחות צפוי.
עמיר פרץ: יותר האירועים של התנועה של האניות בים, האירועים האחרים של כל השינוע של אמצעי האנרגיה שמגיעים למדינת ישראל.
עמיר פרץ: מבחינה סטטיסטית – שם נמצאות סכנות יותר גדולות, אבל מכיוון שבהרבה מקרים תנועה של גז יוצרת גם מרכיבים של שמן מסוג זה ואחר, לכן בין היתר ביקשתי שכאשר אנחנו מפנימים את האחריות שלנו, כדי שתהיה אחריות מראש, כוללת, שתיתן לנו את האפשרות, במידה ונצטרך להיכנס לזה, מה שאולי לא צפוי, כי אסור לשכוח – מבחינת המשרד להגנת הסביבה, עניין של גז הוא הברכה הכי גדולה.
עמיר פרץ: הוא זה שיביא חלק גדול מהשינוי באיכות הסביבה במדינת ישראל בהרבה מאד מונחים - גם במונחים של זיהום אוויר, גם של התמודדות כלכלית, גם במונחים של תחליפים שונים בפעילות כלכלית בענפים שונים, במשק הישראלי, וכבר אנחנו רואים זאת בהרבה מאד נושאים, ודאי בתחום של ייצור האנרגיה ששם יש מהפכה שלמה מבחינת המשמעויות של איכות הסביבה והגנת הסביבה.
עמיר פרץ: ולכן, מבחינתנו, ודאי – העניין הזה של כניסת גז לישראל, אסור לשכוח - אנחנו גם בוועדת צמח הגשנו עמדות שונות ממשרד האנרגיה.
עמיר פרץ: משרד האנרגיה הציג בהתחלה נוסחה שאומרת – 60% ליצוא ו-40% למדינת ישראל.
עמיר פרץ: העמדה שלנו היתה: 40% ליצוא, ו-60% למדינת ישראל, ובסופו של דבר זו העמדה שהתקבלה בממשלה, לשמחתנו הרבה.
עמיר פרץ: אנחנו בהחלט רואים את הכיוון הזה, שהגז, מבחינתנו, הוא בהחלט דבר שיוצר פה מהפכה.
אמנון כהן: בנושא של התמ"ת, אני אגיד, שאמרת – כי הוא, למעשה נועד לטפל בנושא של השמן.
אמנון כהן: אתם מתקנים את זה עכשיו, שזה גם יתפוס את ה- - -
עמיר פרץ: אני הנחיתי - - -
מיקי רוזנטל: אם כבר הפריעו לך - אני שמח על ההבטחות, אבל תן איזה לו"ז, בהנחה שנפתרו העניינים החוקיים - - -
עמיר פרץ: לא, לא נפתרו.
<תומר רוזנר: תזכיר החוק הונח, בהנחה שלא יהיו עיכובים מהסוג הזה, האם לכם יש איזושהי תכנית?
<תומר רוזנר: כי זה נמשך, אנחנו שומעים, מ-98.
<תומר רוזנר: אנחנו צריכים יעד, כדי שנוכל לבוא ולהגיד לך – כל הכבוד, אם תעמוד בו, ואם לא - - -
עמיר פרץ: אל"ף, אני שמח שבחודשים שאני נמצא, רוב הדברים נאפו במידה מסוימת ואני יכול במקרים מסוימים רק לנסות ולהוציא אותם מהתנור.
עמיר פרץ: יש דברים שבהחלט נמצאים כבר בשלב שהוא שלב מתקדם, אבל אנחנו תכף נפרט אחת לאחת, מבחינת הטענות.
עמיר פרץ: העניין של כל מה שקשור ל - - היום בבוקר קיבלנו הודעה ממשרד המשפטים, ושלחתי להם מכתב לפני מספר שבועות שאנחנו דורשים שהעניין הזה של חוק האזורים הימיים אכן יתקדם.
עמיר פרץ: היום בבוקר יצאה טיוטה - -
אמנון כהן: יש תשובה לזה?
עמיר פרץ: אני לא רוצה להסתיר פה דברים.
עמיר פרץ: אנחנו, למשל, מדברים על שתי תחנות שילוח שאמורות לקום, מעין מוצבים קדמיים, שאמורים להיות מוכנים לקראת אירוע לא מסוג "מפרץ מקסיקו" אבל אירועים בסדר גודל יותר גדול.
עמיר פרץ: אז אני רוצה לומר לכם, שבעניין הזה, לפחות, מבחינת שתי התחנות, יש אמנם תקציב שהוכן לעניין, אבל רק תחנה אחת יוצאת לפועל, כרגע, כיוון שרק בתחנה אחת מצאנו שטח.
מיקי רוזנטל: אתה מדבר על תחנת ניטור?
עמיר פרץ: לא ניטור.
עמיר פרץ: תחנה שכוללת ציוד, כמו מוצב קדמי שיש בו את כל הציוד, את האנשים.