GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: יהיו שם גם האנשים המפעילים, זו תורנות 24 שעות, זה כמו שיש תחנה כזו לדוגמה באילת, שזו תחנה טובה, ועובדת יפה ועובדת נכון.
עמיר פרץ: אמורה לקום תחנה דרומית באזור אשקלון, ואחת באזור חיפה.
עמיר פרץ: התחנה באשקלון – כבר השלמנו את כל הפרטים ולמעשה יש כבר זוכה ופרויקטור, ואנחנו מקווים שהבניה תסתיים תוך שנה –שנה וחצי.
עמיר פרץ: לעומת זאת בחיפה עדיין האנשים שלנו לא הצליחו לאתר שטח.
אמנון כהן: מה תפקידה של התחנה?
עמיר פרץ: שם יש את האנשים המקצועיים, הציוד יהיה שם, עם כל מה שנדרש לכל אירוע ימי – יש לך מיד את הכוחות, עם הספינות שלהם, עם הציוד שלהם, שיכולות לצאת ולהתמודד עם כל אירוע ימי באופן הכי מידי שאפשר.
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שזה מפתח מאד חשוב להתמודד עם כל השאלות שעומדות כאן.
עמיר פרץ: אבל בצפון עדיין האנשים שלנו לא הצליחו לאתר שטח, עוד לא מצליחים להגיע להסכמים – לא עם מספנות ישראל, לא עם הנמל.
עמיר פרץ: כל אחד מחזיק את הים כמשהו שלא מוותרים עליו כל כך, לאור העובדה שהפעילות הימית הולכת וגדלה.
עמיר פרץ: אני מתכוון להתערב בזה בעצמי.
אמנון כהן: כלום לא יזוז.
אמנון כהן: האינטרסים שם כל כך גדולים.
אמנון כהן: כבוד השר, תתערב, ואם תרצה את העזרה של הוועדה – אנחנו אתך.
עמיר פרץ: ראינו דוגמה קודם מה זה מנהל הדיור הממשלתי.
עמיר פרץ: במקרה הזה, מי שאמור לעשות את זה, זה מנהל הדיור הממשלתי.
עמיר פרץ: הוא אמור לעשות את זה.
עמיר פרץ: אבל בצר לנו, אין ברירה, אני כנראה אצטרך באופן אישי לדבר שם כדי שמישהו יסכים לוותר על 3-4 דונם שיוכלו לשמש אותנו כדי לבנות.
עמיר פרץ: לעומת זאת, בנושא איוש התקנים אנחנו, לצערי הרב, עם תקנים חסרים.
עמיר פרץ: יש לנו 9 תקנים שכבר נקבעו לעניין, אבל עדיין לא שוחררו - - -
אמנון כהן: אין אנשי מקצוע או אין כסף?
עמיר פרץ: לא, יש תקציב לעניין.
עמיר פרץ: יש בעיות ביורוקרטיות פנימיות בתוך הממונה על השכר.
עמיר פרץ: בקיצור, אין לנו עדיין אישור לאייש את התקנים.
עמיר פרץ: גם היום הודעתי לאנשי המשרד שאם זה יימשך כך אצטרך לערב את שר האוצר.
אמנון כהן: אבל אין בעיה של כסף, למה שר האוצר?
<יובל חיו: התקנים האלה כבר סוכמו מבחינה תקציבית על ידי משרד האוצר.
עמיר פרץ: הבעיה היא אחת.
עמיר פרץ: היתה איזושהי פסיקה משפטית של אחד מבתי הדין לעבודה שקבע שאסור לגייס עובדים בשכר כולל, אלא חייבים שיהיה שכר מפורט, וכו' וכו', וזה יצר שיבוש ועצירה.
עמיר פרץ: אני מקווה שיתגברו על הבעיה הזו.
עמיר פרץ: יש פסיקה עכשיו בעקבות עתירה שהגיש אחד העובדים שקשורים לפעילות הימית.
אמנון כהן: אם מחר יהיה תרחיש בצפון, למשל, מה נעשה?
אמנון כהן: אנחנו באזור מאד דינמי, רגיש.
אמנון כהן: הנה, אתמול נהרג חייל, על כלום.
אמנון כהן: אחד תפס ג'ננה, וירה.
אמנון כהן: אז מה יכול להיות אם פתאום ייזרק שם טיל, חס וחלילה, ויהיה מפגע, מי ייתן את הדין בסוף?
עמיר פרץ: אני כבר למדתי, אצלי הכל מתועד.
עמיר פרץ: אין לך מה לדאוג.
מיקי רוזנטל: אנחנו לא רוצים את התשובה הזו.
מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים לוח זמנים, כי פה הזמנים הם קריטיים.
עמיר פרץ: אדוני, חבר הכנסת.
עמיר פרץ: אני יכול להתחייב על לוחות זמנים שתלויים בי.
עמיר פרץ: במקום שיש עיכוב מגורם אחר - -
מיקי רוזנטל: יש לכם אחריות ממשלתית על העניין.
מיקי רוזנטל: היכולת להעביר את זה ממשרד למשרד לא מקובלת, גם עליך לא היתה מקובלת.
עמיר פרץ: אבל אני לא יכול להתחייב לך על משהו שאני חלילה לא אעמוד בו.
עמיר פרץ: אתה לא מצפה ממני להתחייב על מה יעשה הממונה על השכר ומחר יסתבר לי שלא הערכתי נכון, ואתה תבוא ותגיד לי: התחייבת על לוח זמנים.
עמיר פרץ: זה הדבר האחרון שאני מוכן לעשות.
עמיר פרץ: אני יכול להתחייב על דבר אחד – שאני אערוך את הבדיקה תוך שבוע ימים, ואעביר לכם בכתב, לאחר שאבדוק עם הממונה על השכר, מה לוח הזמנים להערכתי שבו נוכל לגייס את אותם 9 אנשים.
עמיר פרץ: נעביר לכם תוך שבוע ימים הודעה מפורטת מה גובש מול משרד האוצר.
מיקי רוזנטל: אבל גם מול הדברים האחרים, אם תוכל לתת לנו איזה התייחסות יותר מקצועית, עקרונית, בהנחה שיש עיכובים שלא תלויים בכבוד השר.
אמנון כהן: כבוד השר, לגבי הנושא הזה אנחנו גם נוציא גם מכתב לממונה על השכר, שיטפל בנושא זה כמה שיותר מהר.
מיקי רוזנטל: שתי שאלות הבהרה נוספות, בעניין המשפטי: האם חוק תכנון ובניה יחול, או יש כוונה להחיל אותו אי פעם על המתקנים האלה?
מיקי רוזנטל: אמרת שהנחתם היום תזכיר חוק האזורים - תסביר אם הוא פותר את כל הבעיות שעלו מדוח המבקר או שיש דברים נוספים שהתזכיר הזה לא עונה עליהם.
אמנון כהן: והממשק – הממשק בין המשרדים.
אמנון כהן: תמיד לכל אחד יש את האינטרס שלו, ודאי.
אמנון כהן: הוא מיניסטר בנושא מסוים והוא דבק במטרה שלו, כמו שהשר אמר – גם בנושא ים, כל אחד תופס את החלקה שלו, "זה שלי וזהו זה".
אמנון כהן: החור של הגרוש של כל אחד, ואין ראיה מערכתית כוללת של חס וחלילה תרחיש, ואנחנו נרדמנו בשמירה, כפרלמנט.
אמנון כהן: אנחנו, חברי הוועדה לביקורת המדינה מצפים שגם אם אתם צריכים סיוע, צריכים חקיקה, אנחנו נעזור, אבל שלא יהיה מצב שנשאר בלי תשומת לב, ובגלל שיש עתירה כזו או אחרת אי אפשר לקלוט 9 עובדים בנושא הכי חשוב.
<אבי ליכט: מבחינה משפטית כבר היום אפשר להחיל את כל החוקים הסביבתיים גם באזור הכלכלי הבלעדי של מדינת ישראל.
<אבי ליכט: אסביר למה – בעקבות חוסר בהירות וגם מחלוקת שהיתה, בעיקר עם חברת "נובל", שזאת בעצם החברה העיקרית שפועלת היום באזורים הימיים, וגם בעקבות פניה של מר הילינגר ממבקר המדינה, אני כתבתי לפני כמה חודשים חוות דעת שמפרשת את הדין הישראלי ואומרת שאפשר להחיל את דיני איכות הסביבה גם באזורים שמחוץ למים הטריטוריאליים, כל עוד זה קשור לאינטרסים של מדינת ישראל, לכן, מבחינת הגמישות החוקית אין היום מניעה חוקית להפעיל את החוקים הסביבתיים מחוץ למים הטריטוריאליים, באזור הכלכלי הבלעדי.
אמנון כהן: דרכון?
<אבי ליכט: הבעיה של דרכון היא בעיניי בעיה שולית.
<אבי ליכט: אני רוצה להסביר את העניין המשפטי.
<אבי ליכט: המים מחוץ למדינת ישראל מתחלקים ל-3 חלקים עיקריים, אני מפשט את זה: יש את המים הטריטוריאליים, שהם בעצם המים שנמצאים 12 מייל ימי מעבר לחופי ישראל, שהם נחשבים במשפט הבינלאומי כשטח מדינת ישראל לכל דבר ועניין, לא צריך דרכו ולא צריך כלום.
<אבי ליכט: מעבר לזה יש עוד 12 מייל ימי שנקראים "האזור הסמוך", זה אזור שלמדינה יש, על פי המשפט הבינלאומי, זכות לקדם פני רעה.
<אבי ליכט: כלומר, אם מגיעה ספינה לתוך מדינת ישראל מותר לנו לדאוג שם, בייחוד להיבטים פיסקאליים, היבטי מכס, היבטי ביטחון פנים וכאלה דברים.
<אבי ליכט: מעבר למים האלה יש שטח שמגיע עד 200 מייל ימי שנקרא "האזור הכלכלי הבלעדי".
<אבי ליכט: זה אזור שהוא לא שטח מדינת ישראל, הוא לא חלק ממנה, אבל לפי המשפט הבינלאומי יש למדינת ישראל כל מיני זכויות שם, בעיקר בכל הנוגע לניצול של משאבי הטבע, שזה העניין שאנחנו מדברים עליו.
<אבי ליכט: היום, הדין הישראלי לא מתייחס בצורה מפורשת, יש חוק מאד ישן – חוק השטחים התת ימיים, מתחילת שנות ה-50, ומכיוון של היה פתרון חקיקתי מלא, על פי בקשה של המשרד לאיכות הסביבה, אבל לא רק זה, יש גם היבטים של דיני מס והיבטים של רגולציה - אני כתבתי חוות דעת שבמקרה הזה דיני ישראל קיימים מכוח הדין הקיים.
<אבי ליכט: יחד עם זאת, זה לא הסדר מיטבי.
<אבי ליכט: זה חוק מאד ישן, ולא נכון לנקוט שם דרך של פרשנות, אלא צריך לקבוע את זה בצורה מפורשת בחקיקה, ןאנחנו, במשך כבר כמה שנים מנסים לקדם חוק שנקר חוק הזורים הימיים, שאמרו בעצם לקבוע הסדר כולל של איזה דינים יחולו באזור הכלכלי הבלעדי.
אמנון כהן: זה מתואם ברמה הבינלאומית, גם?
<אבי ליכט: הרעיון הוא לעבוד גם בתוך המדינה, ולקבוע רשימה של חוקים שיחולו וגם, כמובן, שאנחנו רוצים שזה יהיה בכפוף למשפט הבינלאומי.
<אבי ליכט: ולכן, הבעיה היא שלא תמיד משרדי הממשלה רואים את חשיבות העניין ולא תמיד היה קל לגייס את כל משרדי הממשלה למערכה הזו, שהיא מאד מאד חשובה.
<אבי ליכט: אנחנו מנסים כבר הרבה מד שנים ול תמיד בהצלחה.
<אבי ליכט: בתקופה האחרונה היתה התקדמות עם חלק ממשרדי הממשלה, ולכן חשבנו לפרסם תזכיר שהוא עוד לא מלא, יש שם כל מיני היבטים שחסרים, כי עוד לא הצלחנו לקבל את העמדות של כל משרדי הממשלה.
<אבי ליכט: הוא די מלא, הוא בעצם קובע את הפלטפורמה העקרונית של איך ייראה החוק ואיזה חוקים יחולו, כחלוקה לכל מיני קטגוריות, כלומר, לא דין המים באזור הכלכלי הבלעדי שבעצם שם זה מים בינלאומיים, למתקן חיפוש שיש לו איזה קשר למדינת ישראל, או למתקן קבע שהולך לשבת שם הרבה מאד שנים , ולעתיד לבוא – אולי גם איים מלאכותיים שיישבו שם, לכלא אחד מהם קבענו דין קצת שונה, שככל שהזיקה לישראל יותר גדולה וככל שהמורכבות, וככל שהנושא יהיה ונמצא הרבה שנים, כך הדין יהיה יותר קרוב לדין במדינת ישראל.
<אבי ליכט: היום אנחנו פרסמנו את התזכיר.
<אבי ליכט: באופן עקרוני זה 21 יום אבל אני חייב להגיד בהגינות שיש שם עדיין עבודה, בייחוד עבודה פנים ממשלתית.
<אבי ליכט: לא כל משרדי הממשלה משתפים אתנו פעולה.
<אבי ליכט: אנחנו מקווים, ולכן חיכינו, אבל בסוף ראינו שאנחנו לא יכולים, אז לכן פרסמנו, מתוך הבנה שעדיף שאנשים יקפצו על עגלה שכבר מתחילה לנסוע, מאשר שהיא תחכה.
עמיר פרץ: המשרד להגנת הסביבה משתף פעולה?
<אבי ליכט: אני מוכרח לומר שהמשרד להגנת הסביבה היה הפרטנר העיקרי שלנו למהלך הזה, מתחילת הדרך.
<אבי ליכט: לצערי, שאר משרדי הממשלה לא היינו אתנו באותה אנרגיה.
<אבי ליכט: חייבים להבין שיש הרבה מאד משרדים – אנחנו מדברים על המשרד לביטחון הפנים, משרד הביטחון, משרד האנרגיה,, משרד האוצר, משרד התמ"ת, רשות ההגירה, משרד התחבורה, משרד החוץ, וגם חייבים להבין שיש שם גם סוגיות מדיניות לא פשוטות שלא איפה בדיוק עובר הקו הזה – גם היבטים של יחסים בין מדינות, עם חלק מהמדינות אנחנו לא נמצאים ביחסים כל כל טובים, עם חלק מהמדינות אנחנו ביחסים מאד טובים – העניין הזה הוא מאד רגיש.
<אבי ליכט: זה לא חוק רגיל שנמצא באחריות משרד אחד, ואתה אומר – אוקיי, זה מה שאני רוצה, תתמוך הממשלה או לא תתמוך, אלא – לפני שמגיעים צריך שכל המשרדים יהיו אתנו באותה סירה.
<אבי ליכט: אני מקווה שגם בעקבות הדיון בוועדה וגם בעקבות דוח המבקר, שללא ספק תרם, וגם בעקבות פרסום התזכיר, אנחנו נוכל לרתום את שאר המשרדים ולהביא בטווח קצר לוועדת השרים לענייני חקיקה, הצעת חוק יותר שלמה.
אמנון כהן: אנחנו נעקוב, ונעזור לכם.
<אבי ליכט: נשאלתי שתי שאלות – לגבי הממשק הבין משרדי.
<אבי ליכט: הממשק בין משרדים הוא בסוף לא שאלה משפטית.
<אבי ליכט: אותה בעיה היתה לנו גם ביבשה.
<אבי ליכט: הובא לשולחני ויכוח מאד קשה בין המשרד להגנת הסביבה למשרד האנרגיה לגבי מי קובע את הפרמטרים של איכות הסביבה בקידוחים בתוך ישראל, בכלל לא בים.
<אבי ליכט: הממשק הזה בסוף הוא לא שאלה משפטית.
<אבי ליכט: המשרדים צריכים לשבת ביניהם ובמידה והם לא מצליחים להכריע צריך להביא את זה לממשלה ולקבוע חקיקה ברורה, אגב – לא באזרים ימיים, אלא בחקיקה של כל משרד ומשרד.
<אבי ליכט: זה נכון שהמשרד לאיכות הסביבה נתפס הרבה פעמים כמייצג אינטרס מסוים, משרד התשתיות רואה את הדברים אחרת, ואני ניסיתי בעצם, בהכרעה שלי, ביבשה, לנסות ולקבוע ביניהם קו ברור שאני בטוח שכולם מרוצים מההכרעה שלי, אבל יש הכרעה ביבשה.
<אבי ליכט: את אותה הכרעה אפשר גם להעתיק לים.
<אבי ליכט: אבל בסוף, זו לא שאלה משפטית.
<אבי ליכט: זו השאלה הראשונה.
<אבי ליכט: השאלה השניה שנשאלתי על ידי חבר הכנסת רוזנטל נוגעת לחוק התכנון והבניה.
<אבי ליכט: נכון לעכשיו, חוות הדעת שלי לא עסקה בחוק התכנון והבניה.
<אבי ליכט: זו נקודה מאד רגישה.
<אבי ליכט: גם מנהל התכנון לא ערוך עדיין להפעיל את חוק התכנון והבניה בים.
<אבי ליכט: זו לא שאלה פשוטה.
<אבי ליכט: נכון לעכשיו אנחנו מציעים הסדר שבעצם נותן אפשרות למשרד התשתיות לקבוע הסדר שנכניס גם היבטי תכנון וגם היבטים של איכות הסביבה, אבל זו אחת הסוגיות שעדיין נשארו פתוחות ואנחנו נצטרך בסוף לקבל הכרעת מדיניות בממשלה לגבי איך הממשלה רואה את תחולת חוק התכנון והבניה.
<אבי ליכט: זה נושא מורכב ויש לו השלכות גם על הפיתוח של השדות האלה, ונכון לעכשיו אני לא חושב שיש עמדה ממשלתית מגובשת בסוגיה הזו.
אמנון כהן: תודה על העדכון.
<תומר רוזנר: שייתן לוח זמנים.
אמנון כהן: הוא אמר שתוך 24 יום.
אמנון כהן: הוא יכפה עליהם.
מיקי רוזנטל: הוא אמר שהוא יביא לדיון שהוא לא דיון דקלרציות, ואני מבין את המורכבות של החוק והסברת את האינטרסים השונים של המשרדים – הכל טוב ויפה, אבל צריך איזשהו תאריך יעד שאנחנו נתכנס בו ונגיד מה עשינו.
מיקי רוזנטל: אני מקווה שזה יהיה לפני שהמבקר יאלץ לפרסם עוד דוח בעניין.
<אבי ליכט: אני מעריך – שוב, מבחינת משרד המשפטים העבודה הסתיימה.
<אבי ליכט: אנחנו עכשיו בסך הכל בונים פלטפורמה.
<אבי ליכט: מישהו צריך להגיד לנו מה כן ומה לא, בסוף זו לא עבודה שלנו.
<אבי ליכט: אנחנו בשלב של מרדף אחרי משרדים.
<אבי ליכט: אני מעריך שבטווח של חודשיים או חודשיים וחצי נסיים ונוכל להביא לוועדת השרים, אבל בסוף זה לא תלוי במשרד המשפטים אלא במשרדים אחרים.
מיקי רוזנטל: אני מציע שנעשה פניה לממשלה ולראש הממשלה, שלא ייפול חלילה בין - - -
<שמעון וחיון: זו לא פעם ראשונה שאנחנו שומעים את ההערה הזו מצד המבקר וכשמאיה מינס קראה שמתי לב שהיא חזרה לא פחות משלוש פעמים על זה שבעצם אין כאן חלוקה ברורה מי הו האחראי ומי הוא בעל הסמכות.
<שמעון וחיון: תמיד אנחנו דורשים ממישהו אחריות כשאין לו סמכות, ולהפך – דווקא לא תובעים אחריות ממי שבאמת היתה לו סמכות.
<שמעון וחיון: לכן צריך להגדיר פה.
<שמעון וחיון: אם המחלקה המשפטית אומרת, זה לא אנחנו הבהרנו את זה, זה לא בידיים שלנו, זה בידי הממשלה, אז בואו נקצה זמן מתוך הבנה שבין משרד האנרגיה וגם המשרד להגנת הסביבה יגיעו להבנות ביניהם מי אחראי על מה, ובסמכותו של כל אחד מה יש לו.
<שמעון וחיון: אם לא – אז צריך לפנות למשרד רוה"מ שהוא יקב, יתווך ויגשר בעניין הזה.
<שמעון וחיון: עוד נקודה – ואני לא מזלזל, חלילה, באותן עמותות שטורחות ועמלות להגנת הסביבה, ואנחנו שומעים אותן, אנחנו שומעים שהיום אפילו גם הצינור שהונח או שמתוכנן להיות מונח מעקבה לים המלח הוא נקבע ברובו בשטח של ירדן, מדוע?
<שמעון וחיון: – משום שיש חשש מן העמותות שטורחות למען הסביבה, שהן ישימו מקלות ויפריעו, ושום דבר לא יצא לדרך.
<שמעון וחיון: לכן גם פה אני חושב, שבקטע הזה כדאי שאתם, המשרד להגנת הסביבה, כדאי שאתם תקדימו משהו, תחילו את הבקשות, לא שהם יובילו אותנו.
<שמעון וחיון: לא חלילה נמחק אותם – אתם תראו שאתם רואים את שני הדברים.
<שמעון וחיון: אתם רואים אותם ואתם רואים גם את הצרכים של המדינה שלנו.
<שמעון וחיון: לכן, מצופה גם מכם שאתם כבר תחילו את הדרישות ואת הציפיות של העמותות הללו ותביאו אותם בשיקול מול המשרדים השונים.
עמיר פרץ: רק משפט אחד: גם הטיוטה של התלמ"ת הופצה בין המשרדים השונים ואנחנו מקווים, בלוח זמנים מקביל, ואני מקווה שיותר מהר – שתוך חודש-חודש וחצי נוכל לסיים.
עמיר פרץ: זו ההצעה לחוק עצמו, זה כבר לא טיוטה.
מיקי רוזנטל: האם הדירקטיבה האירופית משנה משהו מהעמדות שלכם כלפי החקיקה?
עמיר פרץ: היא יכולה רק להחמיר.
<רני עמיר: אני רוצה לפתוח ולהמשיך את מה שהשר אמר, יש את התלמ"ת, שהוצגה לפני הממשלה ב-2008 ויש את החוק שעכשיו שר אישר, שמאגד את התכנית הזו, ונותן לה עוד כל מיני זוויות ופנים, כולל גז ונפט, כולל הכל.
<רני עמיר: אני אשמח לענות לשאלות - - -
אמנון כהן: תתייחס לדוח.
<רני עמיר: מבחינת הדוח, אז ככה: באופן עקרוני, כתגובה לדוח המבקר, נלך לפי הסעיפים הרלבנטיים.
<רני עמיר: הסעיף הראשון שאליו מתייחס הדוח הוא הנושא של שיתוף הפעולה בינינו ובין המשרד.
<רני עמיר: בשנתיים האחרונות יש לנו כבר נוהל מקצועי שמחלק את העבודה בינינו ובינם.
<רני עמיר: הם עברו על זה, וברגע שההערות של הלשכה המשפטית יוטמעו, נוכל - - -
<רני עמיר: אני מניח שזה עניין של מספר שבועות.
מיקי רוזנטל: כי לעניין הזה, באמת – זה נוהל ביניכם.
מיקי רוזנטל: אם אתם לא יכולים להגיע לנוהל, הבארות כבר ישנם, הגז כבר זורם – רק הנוהל עוד איננו.
אמנון כהן: משרד התשתיות – מה עם נוהל?
אמנון כהן: מה יש לך להגיד בנושא?
<יוסי וירצבורג: יש משפט שאומר שאם לא נהיה תלויים אחד בשני נהיה תלויים אחד ליד השני.
<יוסי וירצבורג: לגופים המקצועיים – רני ואני העברנו את זה.
<יוסי וירצבורג: הנוהל עבר ללשכות המשפטיות לתיקוף, אבל לפי הנוהל הזה אנחנו כבר עובדים עכשיו.
<יוסי וירצבורג: כל מה שמתבצע בשטח, כל קידוח – הכל.
<יוסי וירצבורג: הדוח של מבקר המדינה, כמו שכתוב בתחילת הדוח, המדינה השתנתה בשנים האחרונות וגם אותנו זה תפס עם השינוי ואנחנו משתנים והשתנינו יחד עם תגליות הגז המבורכות.
<יוסי וירצבורג: לכן, מנובמבר 2011, וזה גם כתוב בדוח, שמחלק – לישן ולנוכחי.
<יוסי וירצבורג: הוא אומר שעכשיו אנחנו כן מבצעים את הפעולות הסביבתיות מתוך זה שיש חוסר תיאום בינינו לבין המשרד להגנת הסביבה, וחוסר התיאום הזה נגמר.
אמנון כהן: מתי הנוהל הזה ייחתם ויהיה מחייב?
<יוסי וירצבורג: יש.
<יוסי וירצבורג: הנוהל הזה כבר היום חתום ומחייב.
מיקי רוזנטל: אנחנו שמענו כאן גרסה אחרת מהמשרד לאיכות הסביבה.
<יוסי וירצבורג: מה שרני אמר שהנוהל עכשיו עובר ללשכות המשפטיות - - -
אמנון כהן: איזה לשכות משפטיות?
<יוסי וירצבורג: של אנרגיה ומים – הנוהל עכשיו מדבר - - - מה שמעניין אתכם: חברת "נובל" עכשיו הולכת לעשות קידוח תמר south west.
<יוסי וירצבורג: כך נקרא הקידוח.
<יוסי וירצבורג: האם עכשיו ההליכים לקראת הקידוח ותוך כדי הקידוח כבר מתואמים בין המשרדים?
<יוסי וירצבורג: - כן.
אמנון כהן: ומחר, במקום אחר?
מיקי רוזנטל: מחר יהיו חילוקי דעות .
מיקי רוזנטל: איפה הנוהל?
<יוסי וירצבורג: אין חילוקי דעות.
מיקי רוזנטל: מתי הנוהל הזה יהיה תקף?
<יוסי וירצבורג: הנוהל הזה תקף כבר היום.
אמנון כהן: מי נמצא מטעם הייעוץ המשפטי?
אמנון כהן: איפה דרורה?
<קריאה: דרורה לא פה.
עמיר פרץ: אנחנו באנו בהרכב מלא.
<איריס שליט: אני יכולה - - -
אמנון כהן: ממשרד האנרגיה כתוב לי פה – אורנה?
אמנון כהן: לא באה.
אמנון כהן: דרורה – לא באה.
אמנון כהן: אילן נסים – מי זה?
<אילן ניסים: ראש אגף סביבה.
אמנון כהן: מי זאת יונית?
אמנון כהן: אלעד גולן – מי זה?
אמנון כהן: אף אחד לא בא.
אמנון כהן: נא להתקשר למישהו מהלשכה המשפטית שיבואו עכשיו.
אמנון כהן: או ואבוי אם לא יגיעו.
אמנון כהן: אנחנו קודם כל נכתוב מכתב לשר.
אמנון כהן: מתי יהיה נוהל?
מיקי רוזנטל: מתי הנוהל הכתוב והמחייב?
מיקי רוזנטל: אנחנו שאלנו שאלה, אל תענה לי שהנוהל בפועל קיים.
מיקי רוזנטל: אם הוא לא אושר הוא לא קיים.
אמנון כהן: דלית פה?
<דלית דרור: כן.
<דלית דרור: איריס שליט, היועצת המשפטית, העבירה הרבה מאד הערות.
<דלית דרור: העברנו הערות אבל לא קיבלנו עליהן תגובה, עדיין.
<דלית דרור: זה לא סגור עדיין.
<שמעון וחיון: - - להקצות זמן.
מיקי רוזנטל: גם אני מצטרף לדרישה של חבר הכנסת אוחיון להקצות זמן לדבר הזה.
<רני עמיר: אנחנו נהיה עם הנוהל המאושר שלנו תוך - - יום.
<רני עמיר: אנחנו עובדים לפי זה כבר עכשיו אבל - - -התחנות האלה, החשיבות שלהן היא קריטית, והן תחנות תגובה, כמו תחנות כיבוי אש.
<רני עמיר: ברגע שיש אירוע אמורים לצאת מהתחנות האלה לים - - -
מיקי רוזנטל: בוא תסביר לנו, ההדיוטות, מה המשמעות של היציאה שלכם – לאבחן את גודל האירוע?
מיקי רוזנטל: להזמין עוד כוחות?
מיקי רוזנטל: אתם יכולים לבלום, למשל, כתם נפט?
מיקי רוזנטל: מה היכולות?
<רני עמיר: הסיפור של אירוע זיהום ים בשמן זה תגובה מהירה כדי לטפל בזמן בים, כדי למנוע שיגיע לחוף.
<רני עמיר: תלוי, כמובן, מה גודל האירוע.
<רני עמיר: הו יכול להיות בסגנון אירוע מפרץ מקסיקו ואז לא יעזרו גם 48 אלף כלי שיט כמו ששם היו, בסוף הזיהום יגיע לחופים.
<רני עמיר: אבל המטרה שלנו, במשרד להגנת הסביבה היא לטפל בכתם השמן כמה שיותר מהר.
אמנון כהן: כמה שתזהה יותר מהר, הנזק יהיה פחות.
אמנון כהן: לכן הזיהוי שלך – אתה יכול לזהות את ה מהר?
אמנון כהן: יש לך כלים שאתה יכול לאתר כמה שיותר מהר, על מנת שזה לא יתפשט?
אמנון כהן: זו הנקודה הכי חשובה, כמו בשריפה.
אמנון כהן: אם מזהים בזמן זה לא מתפשט.
אמנון כהן: יש כלים?
<רני עמיר: אני יכול לומר שקודם כל היום יש לנו יכולות.
<רני עמיר: אמנם אנחנו לא שם – עד שלא יהיו לנו תחנות עם כלי שיט, לא נוכל להגיע למלוא מיצוי היכולת.
<רני עמיר: יש לנו קבלנים, אנחנו דורשים היום מחברות הגז והנפט להחזיק ציוד שלהם ותכניות מוכנות משלהם.
<רני עמיר: זאת אומרת שאם היום יש אירוע אני מפעיל אותם.
מיקי רוזנטל: יש הסכמה כבר על הדרישות?
מיקי רוזנטל: זאת אומרת, מה שאתה מספר לי שיש הסכמה ביניכם - - -קידוח חדש.
<רני עמיר: - - -
מיקי רוזנטל: הוא יכול להגיד שהוא לא רוצה.
עמיר פרץ: לא, לא - -
מיקי רוזנטל: ויש הנחיות ברורות, מה נדרש - - -
<רני עמיר: לא רק שיש דרישות, גם מקיימים אותן.
<רני עמיר: יש גופים שמחויבים מתוקף רישיון עסק, יש גופים שמחויבים מתוקף הרישיון לקדוח, ויש גופים שלא מחויבים אז - - של מתנדבים, ולכן זה - - -
אמנון כהן: משרד האנרגיה, מה עם הפקדת ערבויות?
אמנון כהן: הפקידו ערבויות?
<יוסי וירצבורג: זה מחולק לשניים – יש ערבויות ויש ביטוחים.
<יוסי וירצבורג: יש גם חברות בארגונים בינלאומיים שצריכים לעזור במקרה אסון.
אמנון כהן: ברישיון זה מותנה?
אמנון כהן: זה חתום?
<יוסי וירצבורג: הוא מציג ת החוזה שהוא חתום למול ארגון בינלאומי או חברת ביטוח.
<יוסי וירצבורג: זה – הוא לא מביא את הכסף, הו מביא את החוזה חתום מול החברה.
מיקי רוזנטל: זה חלק מתנאי הרישיון שלו?
מיקי רוזנטל: גם כאלה שכבר קיבלו בעבר רישיון, וגם לגבי רישיון עתידי?
<יוסי וירצבורג: יש הבדל בין רישיון לבין הקידוח.
<יוסי וירצבורג: אותנו מעניין מתי הוא מתחיל לקדוח.
<יוסי וירצבורג: כשיש רישיון והוא מתכנן את הקידוח - - לפני קידוח – שני הדברים הלה מועברים לנו.
אמנון כהן: מה עם ערבות?
<יוסי וירצבורג: עם החדשים יותר קל לנו.
<יוסי וירצבורג: עם הישנים – יש לנו בעיה לגבות את הערבויות במלואן.
<יוסי וירצבורג: צריך להבין: הערבויות לא יכסו באמת אם יקרה אסון, חס וחלילה.
אמנון כהן: אבל לא חשוב, צריך לתת.
<קריאה: החוק מחייב.
<יוסי וירצבורג: החוק מחייב, נכון.
<יוסי וירצבורג: חברת "נובל" יש לנו ערבות אצלם.
<יוסי וירצבורג: היתה חברה CBC, היתה ערבות, הוחזרה - לצער כולנו הקידוח נמצא יבש - - -
אמנון כהן: חשוב לי – מה קורה עם ערבויות?
מיקי רוזנטל: לכל קידוח קיים כחדש – היום, יש את זה או אין את זה?
מיקי רוזנטל: אנחנו לא סתם שואלים.
<יוסי וירצבורג: אני מבין, אני מבין.
<יוסי וירצבורג: לכן אני אומר : מי שנמצא היום בשוק זו רק חברת "נובל".
מיקי רוזנטל: היא שמה ערבויות לגבי כל הקידוחים או רק לגבי חלק?
<יוסי וירצבורג: אין להם לכל הקידוחים.
<יוסי וירצבורג: יש להם לקידוחים הבעייתיים, יש להם ערבויות.
מיקי רוזנטל: אני מצטער שאני לא מבין את הטרמינולוגיה.
מיקי רוזנטל: מה זה "קידוחים בעייתיים"?
מיקי רוזנטל: למה אין ערבויות לכל קידוח כנדרש בחוק?
<שמעון וחיון: אנחנו לא מקבלים פה תשובה מלאה.
<שמעון וחיון: אתה צריך ממש לחלוב.
<שמעון וחיון: תן לנו תשובה מלאה שאתה ערוך לזה, לבקש - - שאתה דורש ערבויות בכל מצב ומכל חברה.
<שמעון וחיון: גם לא ברור לי בעניין הזה שאתה אומר או-או – או ביטוח, או חברות בארגון בינלאומי.
<יוסי וירצבורג: זה לא או-או.
<יוסי וירצבורג: זה בנוסף.
<יוסי וירצבורג: באופן הכי חד: אין היום ערבות לכל קידוח שנעשה במדינה.
אמנון כהן: איזה כלי יש לך וחלילה יקרה משהו, אין לו ערבות, אז אי אפשר לבקש כלום ממנו.
<יוסי וירצבורג: אם קורה משהו, מה שיותר חשוב זה שני הדברים האחרים, כי ערבות - אנחנו מבקשים ביטוח עד לגובה של 500 מיליון שקל.
<יוסי וירצבורג: אתה לא לוקח ערבויות בגובה הזה, כי ערבויות זה כסף - - -
אמנון כהן: אבל אמרת – גם וגם.
אמנון כהן: למה אתה מוותר.
אמנון כהן: אני, כמדינה, צריך לתת לך את האופציה כדי לעשות את העבודה.
אמנון כהן: השר הסמיך אותך.
אמנון כהן: אתה לא יכול לוותר.
מיקי רוזנטל: אני רוצה להבין - אם קשה לך כי הם לא רוצים, או כי לא נעים לך – או מה?
מיקי רוזנטל: אם אנחנו צריכים את הערבות הזו, ואנחנו מקבלים את זה שהערבות לא תכסה את כל הנזקים שחלילה יהיו, אבל נחנו צריכים ערבות.
מיקי רוזנטל: אז למה אין?
מיקי רוזנטל: זה לא הולך ככה, אני מצטער.
אמנון כהן: משרד המשפטים – מישהו מגיע מהמחלקה המשפטית?
<רני עמיר: אני לא ארחיב לגבי גיוס כוח האדם, אבל אני אגיד שזה קריטי להיערכות שלנו, ועד שלא נקבל את כוח האדם הזה, נהיה בחסר.
אמנון כהן: איך הם מקבלים הכשרות?
אמנון כהן: כי זה נושא חדש.
<שמעון וחיון: אם מותר לי, גם – שמת לב שהמבקר דיבר גם על ידע מקצועי.
<רני עמיר: אז לסעיף זה של ידע מקצועי - - בתחום.
<רני עמיר: צריך להגיד דבר ראשון: כולנו יודעים את זה, בישראל הנושא הזה הוא נושא חדש לכולם.
<רני עמיר: לכן לקחנו את הנושא הזה בשתי ידיים ועשינו כל שלאיל ידינו לעשות כדי לרכוש את הידע המקצועי הזה.
<רני עמיר: זה מתחיל בימי עיון שעשינו, הבאנו לכאן אנשים ממשרד הפנים האמריקאי לסדנה ארוכה פה, בישראל.
<רני עמיר: שלחנו אנשים לשם.
<רני עמיר: שלחנו אנשים ללמוד את זה בנורבגיה ובסקוטלנד.
<רני עמיר: אנחנו קוראים המון ספרות מקצועית, והכי חשוב – אנחנו עושים הכשרה במתקנים.
<רני עמיר: לאחרונה שלחתי שני אנשים למשך 10 ימים להכשרה, שיהיו צמודים למפקחים של הרשות הפדרלית האמריקית.
<רני עמיר: זו הדרך לרכוש מומחיות.
אמנון כהן: איך אתה דואג שאחרי שהכשרת אותו הוא לא יילך למקום אחר, כשאתה השקעת בו כל כך הרבה?
<רני עמיר: אתה עולה על נקודה בעייתית
אמנון כהן: יש איזה מנגנון שמסדיר את זה?
עמיר פרץ: הוא שואל אם יש לך התחייבות ל-X שנים מאותו עובד לפני שאתה מתחיל לגייס אותו.
מיקי רוזנטל: אתה מכשיר בן אדם ואתה משקיע בו כל כך הרבה, במצב שאין הרבה אלטרנטיבות, אז ראוי שהוא יחתום על הסכם עם המדינה, נניח – שלוש שנים, לעבוד שם, שיתחייב.
מיקי רוזנטל: אחר כך הוא יוצא עם ידע עצום, הוא יהיה היועץ של "אנרג'י" מולך.
מיקי רוזנטל: הרי אנחנו יודעים שזה מה שקורה.
אמנון כהן: או שאם הוא עוזב – מה שהשקעת בו – הוא ישלם.
אמנון כהן: גם זה אפשרי.
אמנון כהן: זה מקובל, דרך אגב.
אמנון כהן: זה מקובל בעולם.
<דלית דרור: חלק מהעניין זה ליצור תנאי שכר כאלה שלא - - -
<קריאה: תתני יותר שכר, אבל תבטיחו ש - - -
עמיר פרץ: אבל אין ספק שלפני שאת מגייסת מישהו, בתנאי הכניסה, הוא הרבה יותר לארג' בלחתום ולהתחייב מאשר אחרי זה כשהוא כבר הופך מומחה.
<דלית דרור: יש חוק צינון.
אמנון כהן: לא מעניין חוק צינון.
אמנון כהן: מעניין שהשקעתי בו, כמדינה, ונתתי לו הרבה ידע, והוא הופך להיות מולי אחר כך, מול המדינה.
אמנון כהן: הייעוץ המשפטי של הוועדה מבקש לומר משפט.
<תומר רוזנר: לתשומת לב הוועדה: על פי הוראות נציבות שירות המדינה יש אופציה לחייב עובד שמקבל הכשרה והשתלמויות מהסוג הזה, כמו שאמר חבר הכנסת רוזנטל – שהוא מתחייב להמשיך לעבוד במשרד במשך שלוש שנים ואם הוא עוזב לפני כן אפשר לחייב אותו בעלות ההכשרה.
<תומר רוזנר: אבל צריך להפעיל את זה.
<שמעון וחיון: התקדימים האלה ידועים כבר.
<שמעון וחיון: אני אקח למשל את תחום ההוראה אנחנו מכשירים אנשים, משלמים עבורם את שכר הלימוד וכלכלה במשך 4 שנים והם מתחייבים לתקופה מסוימת שהם משרתים בהוראה, או אפילו הולכים לפריפריה, ואם לא – הם מחזירים את הכסף.
אמנון כהן: זה מובן, הם יבדקו את זה.
אמנון כהן: נמשיך עם דוח המבקר.
<רני עמיר: היתה הערה למבקר בנושא תכנית עבודה לפיקוח על המתקנים.
<רני עמיר: אנחנו לא חיכינו לאותם תקני כוח אדם.
<רני עמיר: עומס העבודה נפל על כוח האדם הקיים של האגף, לקחנו את זה בשתי ידיים.
<רני עמיר: היום, יש שלושה אנשים שזה התפקיד שלהם, בנוסף לתפקידים הרגילים.
<רני עמיר: הם עולים בצורה קבועה, לפי תכנית רבעונית שאנחנו מאשרים על המתקנים האלה, לפי ה - - שלהם.
<רני עמיר: צריך לזכור שהמתקנים האלה מגיעים והולכים, יש מתקן שקודח 7 חודשים ואחר כך נוסע מפה, ומתקן הפקה זה מתקן קבוע.
<רני עמיר: אז יש הבדל בצורת הפיקוח על המתקנים השונים.
<רני עמיר: אבל אנחנו לקחנו את זה, ואני רוצה להוסיף עוד דבר – בעצם היינו צריכים לייצר כלים רגולטורים, לפעמים יש מאין.
<רני עמיר: למשל, הכלי העיקרי שלנו שבזכותו אנחנו עולים ומבקרים במתקנים בים, זה מה שנקרא "היתר הזרמה לים" שדרכו אנחנו מיישמים פרטים שונים שאנחנו דורשים מהקידוחים.
<רני עמיר: יש היתרים אחרים שאנחנו דורשים מהמתקנים האלה, כמו היתר רעלים, היתר פליטה על פי חוק אוויר נקי הולך להיכנס בקרוב, והדברים האלה – זו הפלטפורמה שלנו לפקח על המתקנים.
<רני עמיר: אז הדבר הזה מבוצע, ודוח המבקר בעניין הזה - - -