GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תומר רוזנר: האם אתם, מבחינה מקצועית, שבעי רצון, או דעתכם נוחה מרמת התפקוד של מי שעושה את הקידוחים בפועל, כלומר – האם מה שאתם מבקשים אכן נעשה ברמה הנאותה?
<תומר רוזנר: או שיש פערים שעדיין צריך להשלים, כי שמענו, למשל, שערבויות – לא כל כך ממהרים להפקיד.
מיקי רוזנטל: אנחנו מבקשים תשובה מובהקת בעניין הזה של הערבויות.
<תומר רוזנר: קיבלת תשובה – אין.
מיקי רוזנטל: זו לא תשובה.
מיקי רוזנטל: "אין" זה כמו "לא יכול".
<תומר רוזנר: הוא אמר שיש לו קשיים לגבות.
מיקי רוזנטל: יש לו קשיים?
מיקי רוזנטל: אז שיעלה אותם, שיציף אותם.
מיקי רוזנטל: אני אסביר לך כי אני קצת מבין, קראתי - ההפעלה, היכולת שלך להפעיל, לא של מתנדבים שעובדים אתך בהסכם הדדיות - תלוי בגובה הערבות.
מיקי רוזנטל: אתה יכול לשים עכשיו כסף – תבוא אליה שתציל את החוף הישראלי.
מיקי רוזנטל: לא תשים כסף, לא תבוא.
מיקי רוזנטל: עכשיו, מי ישים את הכסף, אנחנו?
מיקי רוזנטל: הערבויות צריכות להיות שם.
אמנון כהן: יש עוד סעיף?
אמנון כהן: מה עם הקרן, הקרן למניעת זיהום?
<רני עמיר: יש סעיף אחד שם של הגעה לאסדות - - -
אמנון כהן: רגע, יש שאלה של תומר רוזנר שלא ענית לו.
עמיר פרץ: הוא שואל הם החברות מיישמות את ההנחיות כהלכתן.
<רני עמיר: התשובה היא: כעיקרון - כן, זה תלוי מאד בסוג החברה.
<רני עמיר: היו חברות שהיה צריך להתעקש אתן, בלשון פשוטה, וחברות שעושות את מה שאומרים להן.
<תומר רוזנר: החברה הרלבנטית להיום - ?
<רני עמיר: החברה הרלבנטית להיום, החברה הפעילה היחידה זו חברת "נובל אנרג'י", והיא עונה לכל הדרישות.
מיקי רוזנטל: היא עונה לדרישות.
אמנון כהן: מהמחלקה המשפטית מגיע מישהו?
<דלית דרור: עוד הערה על היישום – חברת "נובל" אמרה: אנחנו רוצים To comply, רוצים לציית לכל ה - - אבל הם טוענים שאין לנו סמכות כי זה מחוץ למים הטריטוריאליים, אז – אנחנו נציית אבל תחת ה- disclaimer שאנחנו שומרים על טענתנו שבעצם אין לכם זכות לדרוש את הדרישות האלה.
<דלית דרור: זו עוד סיבה שהחוק הזה של השטחים הימיים, מאד חשוב לעשות אותו, שלא נהיה תלויים בטובות שלהם כי הם טוענים - - -
עמיר פרץ: אבי ליכט, לפני שאתה הולך – אין מצב שאתה עושה הקשה מהיבשה לים, כי זה דבר שונה לחלוטין.
עמיר פרץ: מבחינת הנוהל תיאום בין המשרדים.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים לדבר על זה.
<אבי ליכט: לא, אני לא עושה היקש.
עמיר פרץ: רציתי שתדע, מראש אני אומר לך את זה.
מיקי רוזנטל: זה יצטרך לעלות להכרעת ממשלה.
מיקי רוזנטל: הוויכוח פה הוא ויכוח עקרוני.
<דלית דרור: שתי הערות – אחת, ש "נובל אנרג'י" מצייתת תחת הטענה שהיא שומרת על זכותה להגיד שהחוק בכלל לא חל, והיא עושה לנו טובה.
אמנון כהן: ולכן צריך להסדיר את זה כמה שיותר מהר.
<דלית דרור: לכן חשוב חוק השטחים הימיים.
<דלית דרור: הערה שניה – בעקבות דבריו של השר כרגע, בהיבט של תכנון ובניה, ששאל חבר הכנסת רוזנטל את אבי ליכט על הצעת החוק, והוא אמר שם שמעתיקים את ההסדר היבשתי.
<דלית דרור: ההסדר היבשתי נעשה בתקנות מכוח חוק הנפט, ואנחנו מאד התנגדנו להם, וההתנגדות שלנו לא התקבלה על ידי משרד האנרגיה, ואז באנו לאבי ליכט.
<דלית דרור: שם היינו תחת אילוץ של חוק הנפט - חוק ישן מאד משנות ה-50, שאין בו שום התייחסות סביבתית, משרד האנרגיה לא רצה לתקן את חוק הנפט, כפי שביקשנו, והכל נעשה מכוח הסדר תחת תקנות לפי חוק הנפט.
<דלית דרור: פה אנחנו מדברים על חוק חדש, אין לנו אילוץ של חוק הנפט.
<דלית דרור: לכן אין שום הצדקה להעתיק את ההסדר הלא סביבתי הזה, והלא משביע רצון, שקיים בתקנות לגבי היבשה.
<צפריר גדרון: חיה ארז, היועצת המשפטית מעמותת "צלול" תדבר בשמנו, אני רק אגיד שאני מאד מרוצה ומאד שמח לברך גם על הדוח הזה וגם על הדיון הזה.
<צפריר גדרון: אנחנו רואים פה שהדוח והדיון שחררו הרבה מד חסמים.
<צפריר גדרון: חיכינו הרבה זמן.
<צפריר גדרון: כבר שנתיים סיפרו לנו שיהיה קוד סביבתי וזה עוד לא קרה.
<צפריר גדרון: יש עוד דברים שצריכים להשתחרר.
<צפריר גדרון: לא ראינו פה נציגי הגנת הסביבה, למשל, במועצת הנפט – תיקון לחוק שכבר עבר בכנסת, אבל לא מיושם עדיין, וצריך להסדיר את זה.
<שמעון וחיון: למה זה לא מיושם?
<צפריר גדרון: אנחנו לא יודעים.
עמיר פרץ: אנחנו אמורים לשגר שני נציגים.
עמיר פרץ: שלחו שמות, משרד האנרגיה צריך לאשר.
<תומר רוזנר: כן, מה התשובה?
<תומר רוזנר: זה כבר לפני שנה - - -
אמנון כהן: חברה', אני שאלתי בקשר לדוח.
אמנון כהן: זה משהו אחר כבר.
אמנון כהן: גולשים.
<רני עמיר: אני רוצה לציין – בנושא של הגעת מפקחי המשרד, גם שלנו וגם של משרד האנרגיה, באמצעי הגעה של החברות – ביקשו לציין את זה כאיזושהי בעיה של ניגוד אינטרסים.
<רני עמיר: אני, בעניין הזה, רוצה לומר כמה דברים.
<רני עמיר: קודם כל, ברור שכדי לקנות מסוק או לרכוש שירותי מסוק – זה היה יכול להיות הדבר הכי טוב, אבל זה יקר מאד.
<רני עמיר: מסוק כזה הוא מאד יקר.
<רני עמיר: רק בשביל ההשוואה – ביקור אחד של מפקח יעלה משהו בסדר גודל של 80 אלף שקל.
<רני עמיר: זה כספים שהם ברמות גבוהות מאד.
<רני עמיר: אין לנו כסף לזה, מצד אחד.
מיקי רוזנטל: זאת אומרת שכאשר אתם רוצים להגיע לשם אתם צריכים לבקש מהם רשות.
אמנון כהן: לא רשות.
אמנון כהן: בקשה שיסיעו אותך.
<תומר רוזנר: ואם מחר הוא יגיד שהוא לא רוצה?
<רני עמיר: הוא לא יכול.
<תומר רוזנר: מה זה "לא יכול"?
<רני עמיר: עוד לא היה מצב שהחברה אמרה - - -
<תומר רוזנר: אבל בחברה אחרת אמרו לך פעם "לא"?
<רני עמיר: עד עכשיו לא.
<קריאה: ומה עם ביקורות פתע?
<רני עמיר: החשש כאילו לא נוכל לעשות ביקורות פתע הוא חשש מופרך כי אין חיה כזו "ביקורת פתע".
<רני עמיר: לכן, כמו שגם נאמר קודם בהקשר אחר, כאן - גם אם האסדה יודעת שאני מגיע לביקור בעוד יומיים היא עושה את כל ההכנות הדרושות - זה מספיק טוב בשבילנו.
<רני עמיר: גם אז אנחנו מגלים דברים אם אנחנו צריכים.
אמנון כהן: אתה חי עם זה טוב?
עמיר פרץ: אני לא חי עם זה טוב, אבל על פי הדיווח שקיבלתי מהאגף זה מה שמקובל בכל העולם.
עמיר פרץ: אבל צריך להכניס את זה לחקיקה.
עמיר פרץ: שבאמת, לא יהיה מצב שהחברות הן אלה ש - - -
מיקי רוזנטל: זה חשוב, זה באמת הערה חשובה מאד - - -.
מיקי רוזנטל: זו באמת דילמה אמיתית.
<רני עמיר: דבר נוסף, לא רק שזה מקובל בכל העולם, שמענו את זה גם מהקנדים וגם מהאסטונים ומהנורבגים וההולנדים, ובדירקטיבה החדשה, האירופאית, זה מופיע בצורה מפורשת, בסעיף 41, שהחברות מחויבות לתת את - - -
אמנון כהן: מה יש למשרד האנרגיה לומר?
<יוסי וירצבורג: משרד האנרגיה לפני שבוע סיים מכרז לטובת העסקה לאסדות.
<יוסי וירצבורג: אין שום בעיה להעסיק, עם העברת תקציבים מלמעלה זה שטויות – את אנשי המשרד להגנת הסביבה לעניין הזה.
<יוסי וירצבורג: אנחנו הוצאנו מכרז כדי לא להיות תלויים ב- - -
<שמעון וחיון: ואתה יכול להעמיס עליהם את העלויות, כי ממילא הם רצו לקחת - - -
אמנון כהן: העלויות על מי?
<יוסי וירצבורג: כשאני רוצה שהפקחים שלי ייסעו אני אומר לחברת המסוקים – אני רוצה תוך 24 שעות מסוק, מעמידים לרשותי מסוק.
<יוסי וירצבורג: אני משלם, יש תקציב משוריין.
<יוסי וירצבורג: אם אנשי הגנת הסביבה רוצים גם לטוס – אין שום בעיה, במכרז שלי, שישתמשו, ו - - את הכסף, מה שדיברו בעניין הזה על דרכון - החוק לא ישנה את זה.
<יוסי וירצבורג: גם כשטסנו לקידוח "ים 3" בים הטריטוריאליים הישראלים, צריכים דרכון.
<רני עמיר: יש עוד שלושה סעיפים שלא דיברתי עליהם.
<רני עמיר: העניין הזה של התלמ"ת הקיימת היום שלא ניתנת לכאורה מענה לסיכונים הנוספים מגז ונפט.
<רני עמיר: אז השר כבר מר בצורה מפורטת אבל אני אדגיש עוד נקודה אחת – אמרתי, ואני חוזר ואומר שאנחנו לא ממתינים להערכת סיכונים נוספת.
<רני עמיר: אנחנו דורשים מכל חברות הגז והנפט והקידוחים ב- --.
<רני עמיר: זאת אומרת, מצד אחד יש תוספת סיכון, אבל לאזן את זה - - -
מיקי רוזנטל: כל הדרישות שלכם מעוגנות באיזה נוהל ברור?
מיקי רוזנטל: שאפילו אני אוכל לקרוא אותו?
<רני עמיר: על החוק דיברנו, ואני אסיים רק ואומר שהשלמת ההצטיידות שלנו בכלי שיט ובתחנות ובמלוא ההערכות שלנו – אנחנו צופים שהיא תסתיים עד 2016, מקווים מאד.
<רני עמיר: אבל אני רוצה לומר דבר מאד חשוב לאנשי הוועדה, ואמרתי את זה גם לשר: שואלים אותנו הרבה פעמים הם כאשר נשלים את כל ההיערכות הזו נהיה מוכנים לכל תרחיש.
<רני עמיר: אז התשובה היא, צריך להגיד על השולחן: התשובה היא: לא.
<רני עמיר: זה תלוי מאד באיזה תרחיש מדובר.
<רני עמיר: גם בארצות הברית, באותו אירוע ידוע לשמצה במפרץ מקסיקו – לא היו ערוכים לצורך העניין הזה.
<רני עמיר: אף אחד לא צפה את זה.
אמנון כהן: אז למה תהיו ערוכים?
<רני עמיר: אנחנו נהיה ערוכים בצורה סבירה, לתפקד בצורה מהירה בכל האמצעים שלנו, עם כל הגופים האחרים, ואני רוצה להוסיף ולהזכיר שאנחנו חתומים על הסכמים מול מדינות אחרות בים התיכון לבקש עזרה, ובניגוד לכל מה שהיה נניח באסון הכרמל – אנחנו בנויים על לבקש עזרה.
אמנון כהן: רק ב-2016, אבל אין לנו את היכולות שלנו - - -
עמיר פרץ: יש לנו חלק מהיכולות.
עמיר פרץ: למשל, הייתי שמח, אם היה זמן אז היו מציגים בפניכם.
עמיר פרץ: ביקרתי שם במרכז הציוד של הטיפול באירועים ימיים.
עמיר פרץ: יש לנו כלים ללכידת אותו שמן כדי לא לתת לו לצוף יותר מדי, לאגור אותו, לשאוב אותו – אבל זה לא מספיק.
עמיר פרץ: יש כלים.
עמיר פרץ: יש, בהחלט.
מיקי רוזנטל: אדוני השר.
מיקי רוזנטל: הממשלה, אני בדקתי, כולם מבינים שזה דחוף – היא החליטה לפרוס את העניינים הלה לכמה שנים.
עמיר פרץ: לארבע שנים.
מיקי רוזנטל: למה, אם כל כך דחוף לא כל התקציב ניתן לאלתר ולא הצגת את זה כדרישה חד משמעית?
עמיר פרץ: אל"ף, אני בהחלט חושב שהשאלה של מימוש אותם 22 מיליון שהקצו לנו לא תעמוד מבחינת העניין של אם יהיה לנו שטח לממש ת הבניה – אני חושב שנצליח להקדים את התקציב.
עמיר פרץ: מהבחינה הזו, גם אם צריך להקדים את התקציב על חשבון תקציב פיתוח של המשרד – נעשה זאת.
עמיר פרץ: אבל כרגע, לצערי הרב, השאלה היא לא המימוש של התקציב אלא השאלה היא למצוא באמת את אותם שני מתקנים.
עמיר פרץ: אחד מצאנו, הוא אויש באופן מלא, ייבנה באופן מלא.
אמנון כהן: זה תהליכים של בניה, זמן, תכנון.
עמיר פרץ: אם אני אהיה במצב שבו אני אצטרך להקדים תקציבים אחרים – נעשה זאת.
מיקי רוזנטל: אתה אומר – אין לך בעיה תקציבית.
עמיר פרץ: אני אומר – אנחנו נמצא את הפתרון.
מיקי רוזנטל: איך אתה צופה את הפתרון של המזח הצפוני?
עמיר פרץ: אני אלך להתעסק בעצמי מול - - מכיוון שלצערי, מנהל הדיור הממשלתי לא הגיע להסדר - - -
מיקי רוזנטל: - - נמל הקישון?
עמיר פרץ: לא יודע אם נמל הקישון, אבל אני אצטרך לדבר בעצמי מול מספנות ישראל.
עמיר פרץ: שם זה איש פרטי, גורמים פרטיים.
עמיר פרץ: אני צריך שם לנסות לשכנע אותם להקצות - - אנחנו משלמים על זה, יש לנו תקציב לשלם.
עמיר פרץ: נחנו צריכים להשכיר שם 4-3 דונם כדי להקים שם את כל המתקן.
עמיר פרץ: אני מקווה שאני אצליח לעשות זאת.
עמיר פרץ: זו פעולה חריגה, אני הייתי מעדיף מבחינתי שמנהל הדיור הממשלתי יעסוק בזה, ולא שר בישראל, אבל לעתים אין ברירה, לעתים אין ברירה.
<חיה ארז: אני מצטרפת למה שצפריר אמר קודם, ברכות למבקר וברכות על הדוח, אבל אחרי קריאה בעיון של הדוח מה שאני רואה, לפחות, שחלק גדול מהסוגיות שהדוח של המבקר מדבר עליהן בעצם נוגעות להסדרים ראשוניים שלא מוסדרים בחוק היום.
<חיה ארז: אני חושבת שכאן זו אחריות של הכנסת, שלכם, לקחת את הנושאי האלה ולהסדיר אותם בחקיקה, ולא בנהלים.
<חיה ארז: אני מדברת, זה מתחיל מהרמה המאד גבוהה.
<חיה ארז: זאת אומרת, אם דוח מבקר המדינה מדבר על הבעייתיות ועל הצורך באיזון בין האינטרס הכלכלי ובין האינטרס של בטיחות וסביבה, בחוק הנפט הקיים אין כזה דבר כי בטיחות וסביבה לא קיימים.
<חיה ארז: עצם התשובה שמשרד האנרגיה נתן לדוח המבקר, שחוק הנפט מאשר לשר להכניס ברישיון תנאים שנוגעים גם לבטיחות וסביבה, זו חקיקה שהיא מאד עצלנית.
<חיה ארז: זו לא חקיקה שאומרת מה העקרונות שלפיהם צריך לנהל את הנושא הזה מבחינת בטיחות, מה הם העקרונות שלפיהם צריך לנהל את זה מבחינת סביבה, כולל האחריות של המשרדים.
<חיה ארז: כלומר, אני לא חושבת שרק הממשלה כאן צריכה להגיד, והמשרדים ביניהם – איך הם מחלקים את הסמכויות.
<חיה ארז: אני לא יודעת, לא ראיתי את ההצעה לנוהל, ואין לי מושג איך הוא מחלק את הסמכויות, אבל אני חושבת שלכנסת צריכה להיות אמירה באותם עקרונות שלגביהם הדירקטיבה האירופית גם אומרת ומחייבת את כל מדינות האיחוד, תוך שנתיים לחוקק בחקיקה בצורה מאד מאורגנת איך מקימים רשות שהיא מוסמכת לעסוק בכל הנושאים של בטיחות וסביב.
<חיה ארז: זה קיים בהרבה מדינות בעולם.
<חיה ארז: זאת אומרת, בכל המדינות שאני סקרתי בעולם – והן לא מעט, זה ארצות הברית, אנגליה, נורבגיה, וכו'.
<חיה ארז: יש הפרדה.
<חיה ארז: נושא הבטיחות לא נמצא בידיים של מי שאחראי על הפיתוח הכלכלי, הוא נמצא בידיים של משרד העבודה או של רשות עצמאית אחרת.
<חיה ארז: זה נראה לי הדבר שהוא הכי הכי בסיסי בכל הסיפור הזה.
<חיה ארז: עלו כאן כל מיני תשובות לדברים שעלו מדוח המבקר.
<חיה ארז: אני לוקחת דוגמה ממה שנאמר כאן לגבי האחריות.
<חיה ארז: דיברת על זה שיהיו איזה שהן ערבויות ושדורשים איזשהו ביטוח, אבל אותי מטרידות שאלות נוספות.
<חיה ארז: מטריד אותי איזה סוג של אחריות יש – זו אחריות קפידה?
<חיה ארז: זה משטר של אחריות של רשלנות?
<חיה ארז: בארץ יש כרגע רק אחריות של רשלנות.
<חיה ארז: בכל המדינות האחרות, האחריות על נזקים סביבתיים היא אחריות קפידה, בנושא של תאונות בים.
אמנון כהן: נמשיך עם ארגון אחר שביקש לדבר – החברה להגנת הטבע.
<נועה יאיון: גם אנחנו מברכים על הדוח הזה ואנחנו חושבים שהוא העלה הרבה סוגיות חשובות.
<נועה יאיון: הייתה לי רשימה ארוכה של דברים שרציתי לומר אבל אני אצמצם אותה.
<נועה יאיון: הנוהל הזה שאנחנו כל הזמן שומעים עליו שמדברים עליו האם הוא אושר או לא – צריך לזכור שמדובר בסופו של יום בנוהל, זה אפילו לא תקנות, לא חקיקה ראשית, להסדרה – זה נוהל שלא קובע שום דבר ביחס לסוגיה הכי בעייתית שעמדה פה על השולחן והיא – מה המקום של המשרד להגנת הסביבה להבטיח את מה שבתחום אחריותו, וזה – הגנה על הסביבה - - -
אמנון כהן: על הנוהל דיברנו.
אמנון כהן: כולי כועס על זה - - -
מיקי רוזנטל: היא באה וטוענת שנדרשת חקיקה.
מיקי רוזנטל: זה לפתחנו אם נעשה עם זה משהו או לא.
<נועה יאיון: אני אומרת יותר מזה – שצריכה לבוא קריאה למשרד האנרגיה שהוא רגולטור אחד.
<נועה יאיון: הוא לא יכול להיות גם המשרד להגנת הסביבה וגם משרד הפנים בתוך הסוגיה הזו.
<נועה יאיון: חייב להיות - - -.
<נועה יאיון: אני חושבת שצריך להבהיר פה סמכויות ברורות למשרד להגנת הסביבה וגם למשרד הפנים - - -להסדרים תכנוניים שכרגע הם לא מתייחסים.
<נועה יאיון: ואני רוצה לספר לכם סיפור לסיום – לפני שנה הגשנו התנגדות לקידוח שמן של גבי אשכנזי.
<נועה יאיון: אמרו לנו – זה לא פייר, איך יכול להיות שרק אנחנו צריכים לעבור אתכם, את ועדות התכנון, מסמכים סביבתיים שיקראו אותם – איך זה יכול להיות – וזה נכון, במים הכלכליים של ישראל אין שום שוני רלבנטי להפרדה הזו בין קידוחים בתוך המים הכלכליים ובין קידוחים שהם מחוץ למים הכלכליים, ואיך זה יכול להיות שכל המנגנון, השקיפות לציבור והדברים הלה – שנמצאים לא כמו שהם צריכים להיות?
<נועה יאיון: אז בתחום המים הכלכליים שום דבר מזה לא נמצא.
<נועה יאיון: כמו ששמענו מאבי ליכט היום – עדיין, חוק התכנון והבניה, לא ברור שצריכים לחול הסדרים תכנוניים בתחום הזה.
<נועה יאיון: איך זה יכול להיות שזה המצב שנמשך?
<נועה יאיון: אנחנו חייבים לדאוג שהוועדה הזו היום תוציא קריאה חד משמעית שהתחום הזה חייב להיות מוסדר, בחוק אזורים ימיים, שהתזכיר שלו הופץ היום.
אמנון כהן: הגיע מישהו מהלשכה המשפטית של המשרד?
<יוסי וירצבורג: הם בדרך, במונית.
מיקי רוזנטל: אולי תתייחס גם לעניין החקיקה, כי אתה לא מצפה שאנחנו, חברי כנסת פרטיים, נחוקק בתחום הזה?
מיקי רוזנטל: שהמשרד להגנת הסביבה - - -
עמיר פרץ: שמעת מה אמר אבי ליכט – כל חקיקה שלו היא בעקבות פעילות שלנו.
עמיר פרץ: להפוך את התלמ"ת מנוהל למשהו שגם מעוגן בחקיקה, כי כפי שרמז רני עמיר, בעוד שאנחנו יכולים להתריע וחברות כמו "נובל" למרות עצמתן – נענות, רשות מקומית קטנה, אין לנו אמצעי חקיקה כלפיה.
עמיר פרץ: לבוא לראש עיר שיש לו חוף מסוים והוא צריך להיערך, כי יש שלוש רמות: אנחנו, אם תרצו, נפרט מה זה התלמ"ת הזה.
עמיר פרץ: לשמחתי, בכל נושא אני מנסה לרדת לעמקם של פרטים.
עמיר פרץ: יש כמו כונונת א', ב' ו-ג'.
עמיר פרץ: אנחנו מצפים שאירוע ברמה א' – הרשות המקומית היא זו שתהיה הגורם הראשון שמטפל בזה.
עמיר פרץ: מרמה ב' זה עובר אלינו.
עמיר פרץ: מרמה ג' אנחנו מפעילים את כל הכוחות.
עמיר פרץ: כלומר, תהיה פה גם חלוקה – אני דרשתי מהם שהעניין יהיה מעוגן באופן מוחלט מה המשמעות.
עמיר פרץ: אתמול גם הנחיתי.
עמיר פרץ: בעוד שהקצו מיליון שקל לאירוע מידי, ביקשתי שיגדילו את הסכום שעומד לאירוע מידי ל - 5 מיליון.
עמיר פרץ: אבל עד שאנחנו מבצעים משהו ומתחילים לקבל את התמורה מאותן חברות שהן המזהם - כי בסופן של דבר גם כסף שאנחנו נוציא – אנחנו נתבע אותן, דרך ערבויות או דרך תביעה כלשהי, תחת העיקרון של המזהם –משלם.
עמיר פרץ: אז אני מקווה שהתלמ"ת יעוגן בחקיקה, ומה שקשור אלינו – אנחנו משקיעים בזה יום ולילה.
עמיר פרץ: אמרתי את זה ליושב הראש ולמבקר – אני, את העניין הימי, וזה גם עניין של תפיסת עולם, אני חושב שהמרחב הימי הופך מצד אחד מרחב כלכלי אבל גם הופך מרחב עם הרבה אופציות לשיתוף פעולה אזורי.
עמיר פרץ: זה חלק מהתפיסה שלנו שרואה קשר בין צדק חברתי, צדק סביבתי ושלום.
עמיר פרץ: לכן אני כל כך minded לעניין הזה.
עמיר פרץ: אני, בסיפור הזה מוכן להתחייב על כל לוח זמנים שאתם תדרשו מאתנו, בתנאי שבסופו של דבר, אם תקראו לנו בעוד 3 חודשים אני מניח שכפי שהישיבה סייעה להוציא תזכירים – אני ממליץ לקרוא לכולם בעוד 3 חודשים - - -
מיקי רוזנטל: קריאה סתמית היא לא - - - אני מקבל את ההצעה שלך, מבקש מכל המשרדים הרלבנטיים, והיה צריך להיות פה גם חיל הים, גם לו יש תפקיד בעניין הזה.
עמיר פרץ: אמרת חיל הים – אני אתן לך דוגמה להבדל בנוהל.
עמיר פרץ: בנוהל ג' זכותנו להיכנס לבסיס צבאי בניגוד לעמדתם.
עמיר פרץ: שתבינו לאיזה פרטים ירדנו.
עמיר פרץ: לפעמים אתה צריך לחצות אזור שהוא אזור - - -
אמנון כהן: אני שאלתי לגבי רשויות מקומיות שהן בגבול של ים, שגם צריכים לקחת חלק - - -
עמיר פרץ: זה חלק מהנוהל שצריך להיכנס להוראות חוק, כדי שהחוק יחייב אותם.
עמיר פרץ: אתם - -
עמיר פרץ: אנחנו, ודאי.
<דלית דרור: יש הצעת חוק, כבר .
עמיר פרץ: אנחנו כבר הגשנו הצעת חוק בעניין.
עמיר פרץ: אני רוצה לתת למיקי דוגמה.
עמיר פרץ: למשל – הוא הזכיר את חיל הים.
עמיר פרץ: למה החקיקה חשובה?
עמיר פרץ: כי חשוב שבזמן שאנחנו נותנים הנחיות לרשויות כדבר מחייב, יש, למשל, אירועים שהם בסדר גודל יותר גדול, שאתה חייב להיכנס דרך בסיס צבאי כדי לטפל בו.
עמיר פרץ: אז בנוהל של רמה ג' אנחנו מיד, כמו משהו שהוא באחריות לאומית, בחרום, אנחנו לוקחים ת הסמכויות ויכולים גם להחליף במקרים מסוימים את חיל הים.
מיקי רוזנטל: יפה, אז אני מבקש שלדיון הבא גם יוזמן חיל הים, זה הכל.
אמנון כהן: הם לא היו מוזכרים בדוח.
<קריאה: מוזכרים, מוזכרים.
מיקי רוזנטל: אנחנו צופים פני עתיד.
מיקי רוזנטל: מה שהיה בעבר – היו לאקונות, היו שגיאות ולא הבינו את חומרת העניין ואת הדחיפות.
מיקי רוזנטל: עכשיו כולם מבינים, ואנחנו צריכים להיות קטליזטור שמלווה לא רק את מה שהיה, את התיקונים, אלא גם של דברים שמביאים תוצאות, בסוף.
אמנון כהן: אני מסכם את הדיון החשוב הזה.
אמנון כהן: ראשית, תודות למשרד המבקר, למבקר, שבאמת נגעתם בנקודות חשובות.
אמנון כהן: אנחנו רואים שבאמת הביקורת עשתה את שלה, ברמות האלה שהתחלנו להתקדם כברת דרך עצומה ממה שהיינו.
אמנון כהן: בכלל, באמת התרשמנו מהמשרד להגנת הסביבה, אתם באמת רואים את זה עין בעין לטובת הציבור, לטובת המדינה, לטובת המשק ולטובת הצרכן - כולם ייהנו מכל מה שיש, אבל חס וחלילה שלא יקרה – אנחנו מתפללים, קודם כל, מודים לקב"ה ששום דבר לא יקרה, כי רק עליו אפשר לסמוך כי אנשים, אני רואה איך הם מגיעים לכאן, לדיונים, אז אי אפשר לסמוך אליהם.
אמנון כהן: אבל אנחנו ערוכים ומוכנים, כי אי אפשר לסמוך על הנס.
אמנון כהן: צריכים להיות מוכנים, זה מחייב אותנו, גם ההלכה.
אמנון כהן: בנושא של הדיון עצמו – אחריות, סמכות ביצוע, אנחנו רואים פה טשטוש גדול ולא יודעים את הדברים.
אמנון כהן: אנחנו נמליץ – ואני ל יודע למי להמליץ את זה, אולי למזכיר הממשלה, להקים ועדת מנכ"לים של הנוגעים בכל הדברים האלה, שיישבו אנשי מקצוע - - -
מיקי רוזנטל: זה מקובל עליך, אדוני השר ?
אמנון כהן: נציע לממשלה שתקום ועדת מנכ"לים שתטפל גם בהסדרה בינמשרדית, גם בעניין של קידום החקיקה של השטח הימי, שיש תזכיר חוק, חוק האזורים הימיים, שייקח בחשבון את כל הנושא של פרוטוקול ברצלונה, כל הנושא של הדירקטיבה האירופית – החלקה שלכם.
אמנון כהן: אני חושב שצוות מקצועי של מנכ"לים – הוא זה שיכול ללבן את הדברים, לעמוד על סוגיות ולקדם את הנושא, כולל חוק תכנון ובניה בתוך הים.
אמנון כהן: כל הדברים האלה – מנכ"ל משרד הפנים גם חייב להיות וכל מי שבפועל קשור לנושא הזה, אתם תחליטו מי, ואנחנו נכתוב, גם את שמות המנכ"לים.
עמיר פרץ: נשמח להוביל ת הוועדה הזו, כי אנחנו הכי minded לעניין.
אמנון כהן: אני דורש, ראשית, להוציא מכתב חריף גם לשר התשתיות הלאומיות והאנרגיה.
אמנון כהן: אנחנו רצינו את השר, השר ביקש מנכ"לית, המנכ"לית התקשרה ואמרה שתשלח את הבכירות של הבכירות של המשרד.
אמנון כהן: 13 יש רשומים לי פה ובקושי אחד וחצי הגיעו.
אמנון כהן: אז אני מוציא מכתב חריף לשר.
אמנון כהן: בפעם הבאה לא נתפשר, לא על השר ולא על המנכ"ל, בעצמם הם יבואו.
אמנון כהן: אם הוא לא שולט במשרד, לא במנכ"ל, לא בעובדים, שיבוא השר בעצמו.
אמנון כהן: נכתוב לו שבגלל זה לא יכולנו למצות את הדיון עד הסוף, לא ידענו מדוע נתקענו בנושא הרישיונות והנוהל בין המשרדים, לא קיבלנו תשובות ברורות וזה היה חסר.
אמנון כהן: נכתוב לו: פגעת בעבודה הפרלמנטרית של ביקורת המדינה, ולכן תה תתייצב בדיון הבא בנושא הזה כשנקבע, ולא בתיאום אתך.
אמנון כהן: אתה תתאים את הלו"ז שלך ללו"ז של השר להגנת הסביבה.
אמנון כהן: ובינתיים – 13 איש שרשומים כן, מתייצבים אצלי בלשכה בשעה 16:00.
אמנון כהן: 13 איש שלא הגיעו.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת מכם, ללמוד את הדברים האלה, בלי שום קשר לדיון הבא.
אמנון כהן: תוך 3 חודשים כנראה נקיים דיון בהשתתפות שני השרים האלה.
מיקי רוזנטל: אנחנו מבקשים דיון עם התקדמות, דיון בכתב, שנקבל דוח בכתב.
אמנון כהן: לפני סיום הישיבה – משפט אחד למבקר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני מודה ליושב ראש על קביעת הדיון הזה היום ועל המעקב שנעשה אחרי הדוח.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני חושב שהדיון היה פורה ומפרה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני רוצה לשים דגש על מה שאמר חבר הכנסת מיקי רוזנטל: לוחות זמנים, מפני שזה הנושא שאנחנו נותנים לו תשומת לב רבה, בבחינת להקדים רפואה למכה.
אמנון כהן: בוקר טוב, כבוד השר, הגעת, אנחנו מקדמים אותך בברכה.
אמנון כהן: הנושא: סדרי העבודה של שר הבינוי והשיכון ורשות מינהל מקרקעי ישראל – דוח מבקר המדינה 64א', עמוד 357.
אמנון כהן: אני שמח שהשר נמצא איתנו כאן, יש לו זכויות כאן, הוא גם היה יושב ראש ועדה תקופה, עשה עבודה מצוינת, הוא מכיר את הדברים.
אמנון כהן: איך לשבת בצד השני, אדוני?
אורי אריאל: בסדר, אם תרצה להרחיב חמש דקות על העבודה המצוינת, אני אצא ואחזור.
אמנון כהן: בימים האלה מונתה שופטת לתפקיד של מבקרת על הפרקליטות.
אורי אריאל: תזכיר בעניין הזה את חבר הכנסת גדעון עזרא, זכרונו לברכה, כי הוא היה ממובילי החוק.
אמנון כהן: פה אנחנו רואים שיש את חבר הכנסת גדעון עזרא ואחרים וטובים.
אמנון כהן: אני זוכר שגם חבר הכנסת רוני בר-און קיים מספר דיונים בנושא.
אמנון כהן: אנחנו רואים שאם פרלמנט רוצה ליזום משהו, הוא יוזם ומתמיד.
אמנון כהן: אז כשמוניתי, אמרת אל תרפה מזה, ולא הרפינו, ועשינו דיון בתיאום עם משרד המשפטים.
אמנון כהן: אני מברך על כך שגם שרת המשפטים לקחה את זה, אמרה אני אטפל, ואני אסיים את מה שאתם ביקשתם, ואכן, אמרה תן לי חודשיים זמן, ואני תיאמתי איתה את הזמן.
אמנון כהן: אמרה, אני רוצה לבוא אליך עם בשורות.
אמנון כהן: היא באה עם בשורות, אחרי זה הבטיחה שכבר ייצא מכרז, ברוך השם יצא מכרז.
אמנון כהן: כמי שהתקבלה, אשה טובה, מוכשרת מאוד, הילה גרסטל, קראנו עליה שהיא טובה מאוד, גם רגישה מאוד.
אמנון כהן: לכן הגוף שיפקח על הפרקליטות, על כל אלה אי אפשר להתלונן, אם היה משהו אפשר היה להגיד, לא היה למי לגשת, למי להגיד, אם יש איזשהו עוול שזועק לשמים.
אמנון כהן: סוף סוף הנושא הזה הוסדר, לכן יש לך זכויות גם בנושא הזה.
אמנון כהן: כשקיבלנו את הדוח של מבקר המדינה, דוח 64, בחרתי נקודתית נושאים חשובים שראיתי לנכון לשים על סדר היום.
אמנון כהן: משרד השיכון בחר את הנושא הזה, ואנחנו מקבלים בברכה גם את רשות מקרקעי ישראל, מנהל הרשות, מר בנצי ליברמן שנמצא איתנו כאן.
אמנון כהן: נשמע את עיקרי הדוח ממשרד מבקר המדינה, ונפתח את הדיון.
אמנון כהן: בבקשה, מר שמואל גולן המשנה למנכ"ל ומנהל חטיבה.
<שמואל גולן: בוקר טוב, אדוני השר, ובוקר טוב ליושב ראש הוועדה ולכל הצוות פה.
<שמואל גולן: ידוע שבדרך כלל קיימת איזו רגישות גדולה מאוד במערכת יחסי העבודה בין שר ממונה לבין גופים שהם לא יחידות סמך, אלא גופים סטטוטוריים שכפופים בעמדה כזו או אחרת לשר.
<שמואל גולן: בעצם, אחת מהמטרות שהקימו בזמנו הרשויות הסטטוטוריות, ביניהן רשות מקרקעי ישראל, בעבר הרחוק זה היה מ.מ.י.
<שמואל גולן: נועדה בין היתר לתת עצמאות לרשות לבצע את תפקידה מבלי שתהיה בתוך המתווה הפוליטי שיכול להוביל אותה לכיוונים לא נכונים, מבלי כמובן לגרוע בכך, שכמובן המערכת של הממשלה, השרים הם אלה שמתווים את המדיניות, והם אלה שמכתיבים את כיווני הפעילות שהרשות הזאת צריכה לעשות, ומבלי להתערב פרטנית כמובן בעבודה שהרשות יכולה לעשות עצמה.
<שמואל גולן: ברשות הזאת גם נוסף לכל המבנה הרגיל שיש לה, יש לה מועצת רשות שכמובן בראש המועצה עומד השר הממונה שהוא הפעם שר השיכון, ובין היתר נועדה המועצה הזאת לקחת, לתרגם כמובן את מדיניות הממשלה או להתוות מדיניות שהיא מתווה, ובזה גם יש מחלוקת מסוימת שאנחנו בודקים אותה עכשיו במערכת ביקורת אחרת שעשינו לבין מה מתוך מדיניות הממשלה מוכתב, ומה מועצת מקרקעי ישראל מתרגמת, ואיך היא מתרגמת את העניין הזה.
<שמואל גולן: בכל אופן, במקרה הזה, מועצת מקרקעי ישראל היא זאת שמתווה את המדיניות, היא זאת שנותנת את הדגשים, וכמובן שהרשות היא זאת שצריכה לבצע תכנית עבודה בהתאם להתוויית המדיניות - כאשר המועצה מוגדרת כגוף שהוא גוף שמנחה, ונועד בין היתר להנחות ולפקח על פעולות הרשות, ואילו התחום האופרטיבי עובר לאחריות הרשות עצמה ונעשה שם.
<שמואל גולן: הדוח הזה בעצם מציף פה בעיה של סדרי עבודה, או דפוסי עבודה שנוצרו בתקופת הביקורת שנעשתה בין שר השיכון הממונה שהיה אז באותה תקופה, לבין הרשות, גם אז היה ממ"י, כמדומני זה עדיין לא רשות מקרקעי ישראל, ושימש גם כיושב ראש מועצת מקרקעי ישראל אז, וגם כמובן השר הממונה תוך שהוא מציג את הבעיה, ודוגם מספר דוגמאות שבהם להבנתנו, לטענתנו הייתה מעורבות של לשכת השר, בין אם זה היה השר עצמו, ובין אם זה היה נציגו שזה היה היועץ בפעילות, וזה הגיע לרמת התערבות כזאת של עניינים פרטניים, שלטעמנו אנחנו סברנו שהדבר הזה צריך לבוא ולהציף אותו, וליצור איזה חיץ מסוים.
<שמואל גולן: אנחנו לא באים וטוענים שהשר הוא לא צריכה להיות לו גישה לתוך הרשות.
<שמואל גולן: אנחנו לא באים וטוענים שהשר לא צריך להיות כמובן מעורב, בחלק מהדברים ברור שהוא צריך להיות מעורב, השאלה היא מה מידת המעורבות שלו, ובאיזה תחומים הוא עוסק.
אמנון כהן: מה הכוונה פרטנית?
<שמואל גולן: פרטנית, יש פה במספר דוגמאות, למשל התערבות - - -
מיקי רוזנטל: סליחה, ראוי שהשר התערב בענייני התחום שהוא מופקד עליו, אבל יש דרכים לעשות את זה.
מיקי רוזנטל: הדרך לעשות את זה דרך המועצה וכינוס המועצה, ולא גישה של יועץ השר עם ראש עירייה פלוני או אלמוני בעניין של, לא רוצה אפילו לציין את העובדות, זה לא חשוב העובדות.
מיקי רוזנטל: ראוי שזה ייעשה במסגרת המועצה, אם השר חושב שיש התנהלות לקויה של המינהל, ינחה אפילו בנקודה ספציפית, אבל שלא ייעשה בחדרי חדרים, שמא יבואו המלעיזים ויגידו שהשר מושחת, חלילה לנו שיגידו דברים כאלה בכלל.
מיקי רוזנטל: אני בטוח שכל כוונת השר הייתה טובה.
אמנון כהן: אם השר יגיד משהו זה הולך לגדר של מושחת, ראש המינהל ישמע לו?
אמנון כהן: הלכת לקיצוני.
מיקי רוזנטל: לא, להיפך, אמרתי שמא יגידו שהשר מושחת.
אמנון כהן: על מה יגידו מושחת?