GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר חייק: יש נספח שיושב בפולין, שעושה שם עבודה יוצאת מן הכלל, ונספח שיושב בטורקיה או נספח שיושב ברומניה, הם נהנים מהעבודה שלהם, וחוגגים שם מבחינת עבודה, וזה נראה ציני.
אמיר חייק: אבל נספח שיושב בניו יורק נראה שכאילו כל היום הוא במסעדות או במיסיס, אבל זה לא כך.
אמיר חייק: אני מוכן להביא בפני הוועדה את צורת המדידה שאנחנו בונים עכשיו, אני חושב שמבחינתנו זה נותן כלים להעריך את העבודה.
אמיר חייק: זה נותן לי כמנהל להעריך את העבודה של הנספח, וגם לתת לו פידבק על מה שהוא עושה ואיך הוא עושה ואם אנחנו רוצים ממנו דברים אחרים, או איך מכוונים אותו.
אמיר חייק: אנחנו עכשיו משנים את כל נהלי העבודה של כל מערך סחר החוץ במשרד התעשייה והמסחר כאשר אנחנו קובעים קווים ברורים מי עושה מה, מה עושה מכון הייצוא ומה עושה הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי ומה עושים בסיכוני סחר חוץ וכל אחד מהיחידות אצלנו במשרד שמטפלים בנושי סחר חוץ.
אמיר חייק: אנחנו רוצים לשים קווים ברורים ואמרתי, מי שיעבור את הקו עם אצבע אפילו, אז נחתוך את התקציב שלו.
אמנון רובינשטיין: מתי יהיה הנייר הזה?
אמנון רובינשטיין: זה הדבר שביקשנו בעצם.
אמיר חייק: הנייר של חלוקת העבודה בין היחידות השונות של המשרד שלנו, שעוסקות בסחר חוץ, מוכן.
אמיר חייק: אני מוכן להעביר אותו מיידית לוועדה.
אמיר חייק: יש הוראות מנכ"ל שחתמתי עליהם היום.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש להעביר אלינו את זה.
אמיר חייק: אין בעיה, זה יועבר מיידית לוועדה.
אמיר חייק: בנושא של כלי מדידה, אנחנו יכולים להתחייב על חודשיים מהיום, על המודל שלנו להערכת נספחים.
אמיר חייק: לא ישבנו במשרד בחדר אפל אפוף סיגריות וחשבנו איך אפשר למדוד נספחים, אלא ישבנו עם הנספחים עצמם.
אמיר חייק: בחלק מהמקרים נשתמש בהערכה שלהם ובהעדפה שלהם.
אמיר חייק: נניח שנסים היה נספח של משרד התעשייה והמסחר שיושב ברומא, חלק מהעבודה שלי למדוד אותו זה העבודה שלו, שבה הוא יגיד לי, אתה יכול להעריך אותי לפי א' ב' ג' ד', אם זה נשמע לי הגיוני, אני אעריך אותו לפי א' ב' ג' ד'.
אמנון רובינשטיין: אני אגיד לך מדוע זה חשוב.
אמנון רובינשטיין: יש טענה שבעולם של ימנו של תקשורת, אינטרנט ופקסים, אין צורך בנספחים.
אמנון רובינשטיין: אני לא שותף לטענה הזו.
אופיר פינס-פז: אם זה נכון אז נעשה גם ישיבות כנסת באינטרנט.
אופיר פינס-פז: למה צריכים לבוא לפה?
רחל רועי: אי אפשר לשתות קפה עם האינטרנט.
אמנון רובינשטיין: אני לא שותף לזה, אבל כל שנה עולה הטענה הזו.
אמיר חייק: אני חושב שאני אחד מהאנשים המשתמשים מעל הממוצע באינטרנט, ואני יכול להגיד לכם שזה לא אותו דבר.
אמיר חייק: לפתוח דלתות בין חברות ולפתוח דלתות לחברות ישראליות, לקבוע להם פגישות עם אנשי עסקים אותה ארץ יעד, זה לא דבר שאפשר לעשות דרך האינטרנט.
אמיר חייק: דרך האינטרנט אתה יכול לראות מי החברה שאתה רוצה להיפגש אתה, דרך האינטרנט אתה יכול לקבל אינפורמציה כזו או אחרת.
אמנון רובינשטיין: להעביר חוקים.
אמיר חייק: דרך האינטרנט אתה יכול להעביר טקסט של חוק, לא יותר מזה.
אמנון רובינשטיין: אפשר הנחיות של משרד.
נסים בן שטרית: לגבי כלי מדידה, יש לנו כלי מדידה ממוחשב מהנציגויות מהשטח כלפי המטה בארץ, גם מבחינת התכנים וגם מבחינת מספר הפעולות שנעשה.
אמנון רובינשטיין: היקף הייצוא.
נסים בן שטרית: זה רק מרכיב אחד מתוך מספר מרכיבים.
נסים בן שטרית: קודם כל זה על סמך תכנית עבודה, ותכנית עבודה זה לא לקדם את הייצוא של מדינת ישראל כאייטם, אלא מה אתה הולך לעשות במהלך השנה באופן ספציפי על אותה מדינה.
נסים בן שטרית: הדבר הנוסף, אם דברו על אינטרנט ואולי לא צריכים נספחים, אנחנו רואים את התגובות של המדינות שלהם אנחנו מודיעים שיש בכוונתנו לסגור את הנציבויות, איזה תגובות נזעמות ואל מי הם לא פונים בממשלה כדי לבטל את רוע הגזירה, וזה אומר הכל לגבי השליחים שלנו בחו"ל.
נסים בן שטרית: אגב, סך הכל, יש 400 שליחים בחו"ל, ש- 60% מהנציגויות שלנו זה בסך הכל שני שליחים בכל נציגות.
נסים בן שטרית: אני מסכים עם כל מה שאמיר אמר מבחינת בואו לא נכה את השליחים שלנו בגלל שהם נמצאים בחו"ל, רובם עושים עבודה מאד סיזיפית, נורא קשה למדידה, ולמרות הכל אנחנו עושים בדיקות כדי למדוד את תפוקת העבודה.
נסים בן שטרית: כל נציגות שולחת פעם בחודש דו"ח על סיכום החודש הקודם, כדי לראות מה הם עשו ומה הם לא עשו.
אופיר פינס-פז: לא קראתי את הדו"ח, אני מודה, אבל נראה לי בעייתי שנציג כלכלי באופן טבעי מתעסק בעסקים, הבעיה היא עניין אי המעורבות האישית שלו, הצינון שלו, ההגבלה של השליחות שלו, אלה דברים שנראים לי מאד חיוניים, במיוחד בתפקידים כאלה.
אופיר פינס-פז: בן אדם שמהר מאד יכול למצוא את עצמו עם אינטרסים מנוגדים או חלילה עם דברים שאנחנו לא רוצים שיקרו.
אופיר פינס-פז: לכן, לפי דעתי, בעניין הזה, נציבים כלכליים צריכים להיות לפרק זמן קצר באופן יחסי לשליחים אחרים, ודבר שני עם תקופות צינון מאד מובהקות לכל דבר.
אופיר פינס-פז: השאלה היא אם אתם עוסקים בזה.
אמיר חייק: הערת את הדברים בהנחתה, אנחנו רבים מי יענה לך.
אופיר פינס-פז: הרי צלצלתם אלי לפני הישיבה כדי שאני אשאל אתכם את זה.
אמיר חייק: עוד יאמינו לך.
אופיר פינס-פז: סתם.
נסים בן שטרית: אני אענה לך.
נסים בן שטרית: קום כל אנחנו סבורים שתקופת עבודה של נציג בחו"ל, כדי שתהיה אפקטיבית ופוריה, אי אפשר לצמצם אותה לשנתיים, זה לא נספח.
נסים בן שטרית: אז אני אומר, בין שלוש לארבע שנים, ויש מגבלה כזו, היא כתובה בתקשיר, ואי אפשר להאריך מעבר לזה, אלא אם יש מקרים מיוחדים.
נסים בן שטרית: דבר שני, אצלנו, כל עובד חותם על נייר, על תקופת צינון, לא כשהוא חוזר מחו"ל, עוד לפני שהוא יוצא לשליחות שלו, ואנחנו מזהירים אותו זו עבירה פלילית.
אופיר פינס-פז: זו עבירה פלילית?
נסים בן שטרית: כולם חותמים.
אופיר פינס-פז: העמדתם לדין?
אופיר פינס-פז: פניתם ליועץ המשפטי להעמיד לדין?
נסים בן שטרית: פנינו לנציב שירות המדינה, זה נורא קשה להעמיד לדין כי אנשים נמצאים שם וצריך להביא אותם וזה מסובך, אבל בעיקרון הם חותמים על נייר כזה.
נסים בן שטרית: מעבר לזה, כל נציגי תמ"ס מכיוון שהם עוברים דרכנו, וזה דבר שצריך להעלות בעקבות דו"ח מבקר המדינה, כל הנציגים שיושבים פה, למעט תיירות, עוברים דרך מטרית משרד החוץ.
נסים בן שטרית: כלומר, המנהלה נעשית דרך משרד החוץ וכך ריכזנו מאמץ וחסכנו המון מנהלות מהמשרדים האחרים.
נסים בן שטרית: כל אחד כזה חותם על המסמך הזה, בסיום השירות שלו הוא מקבל מכתב שמודיע לו שסיימת ויש לך שנתיים תקופת צינון.
נסים בן שטרית: מעט מאד מקרים, לשמחתי, בקבוצה שאני עובד בה, חזרו לחו"ל ועבדו שם.
אופיר פינס-פז: לא חייבים לרדת לחו"ל, אפשר להיות נציג בארץ.
נסים בן שטרית: יש כמה כללים בעניין הזה אבל העיקרון הוא שאסור לו לעבוד מול אותה מדינה שבה הוא כיהן.
נסים בן שטרית: לצערי, צריך לבדוק גם משרדים אחרים, ששם זה פרוץ, בעיקר כוחות הביטחון, שזה פרוץ לכל, הם מסיימים ונמצאים שם.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש את ההערה הזו להעביר למבקר המדינה.
אופיר פינס-פז: לא רק למבקר המדינה, פה אתה צריך לבקש הבהרות ממשרד הביטחון, איך הם מטפלים ברמת הצינון.
אמנון רובינשטיין: גם לשר הביטחון.
אמיר חייק: חבר הכנסת פינס, אני חולק עליך על נושא פרק הזמן הקצר.
אופיר פינס-פז: קצר יחסית.
אמיר חייק: זה יחסי, קצר יחסי לבסיוני או ל...
אופיר פינס-פז: אני חושב ששליחי משרד החוץ, ואני אומר לך באופן גס, אני לא עוסק בזה, נראה לי שאם שליחי משרד החוץ הם ארבע שנים, אז השליחים הכלכליים יהיו שלוש שנים.
אמיר חייק: אני לא מסכים אתך מסיבה פשוטה, אני חושב שזה לא אפקטיבי, עד שקושרים את הקשרים, עד שמבינים מה קורה באותה מדינה, הם כבר צריכים לחזור לארץ.
אופיר פינס-פז: בשלוש שנים אתה אומר לי עד שהם קושרים את הקשרים, אז אם יש לך שליחים כאלה תחזיר אותם מהתחלה.
אמיר חייק: לוקח להם חצי שנה עד שנה לקשור את הקשרים הנורמאליים, הם מתחילים לעבוד ואז אתה מחזיר אותם לארץ.
אופיר פינס-פז: שליח טוב, לפי מיטב ידיעתי, ואני בכל זאת בא מהמערכת הזו לשעבר, מהכיוון הסוכנות היהודית, שליח טוב, בין חצי שנה לשנה אתה יודע אם הוא שווה או לא שווה.
אופיר פינס-פז: השנה השניה שלו היא שנה של פריחה, השנה השלישית היא של שגשוג, ברביעית הוא מתחיל להיות בעייתי, ובחמישית הוא נשאר שם.
קריאה: השליחים מוצמדים לזמן השירות של חברי הכנסת.
אופיר פינס-פז: לא כדאי לכם, תקופות השירות שלנו מתקצרות והולכות.
אמנון רובינשטיין: תקופת הממשלות מתקצרת וגם של חברי הכנסת.
אמיר חייק: לצערי אני לא מסכים, מי שעוסק בשליחות כלכלית, מן הראוי שיישב לפחות ארבע שנים באותה מדינה שהוא משרת בה.
אמיר חייק: יש לי מחשבה מעט אפיקורסית, אני אזרוק אותה פה ואולי יתפתח דיון בכיוון הזה, אני חושב שהייתי שמח מאד לראות נספח מסחרי שהוכשר, עשה תפקיד טוב במדינה מסוימת, עובר את תקופת הצינון שלו, וחוזר לעבוד עם הסקטור הפרטי, אם הוא יצא מהממשלה, באותה מדינה בה הוא שרת.
אמיר חייק: אני חושב שאנחנו תורמים פה לסקטור הפרטי.
אמיר חייק: הרי מה המטרה שלנו?
אמיר חייק: להגדיל את הייצוא עם אותה מדינה או להגדיל את הסחר עם אותה מדינה או להגדיל את היחסים הכלכליים עם אותה מדינה.
אמיר חייק: אם יש בן אדם שעבר הכשרה, ותרם את מה שתרם למדינה, אותו נספח שעובר קורס נספחים משרת במשך שנתיים עד שלוש בתוך המשרד עם משכורות מבזות.
אמיר חייק: לאחר מכן יוצא לארץ השירות שלו, עובד שם, הם תורמים למדינה את מה שתרמו.
אמיר חייק: לצערי, חלק גדול מהם לא חוזר למערכת, ועכשיו אנחנו בודקים גם את הנקודה הזו, איך אפשר לגרום להם לחזור למערכת.
אמנון רובינשטיין: כמה לא חוזרים?
אמיר חייק: בין 60% ל- 70%.
אמנון רובינשטיין: בין 60% ל- 70% לא חוזרים??
אופיר פינס-פז: אתה אומר שאדם שהוא עובד מדינה אומר, אני אעבוד במשרד התעשייה עד שאצא לשליחות, יצאתי לשליחות למקום מסוים - - -
רחל רועי: ואז זה מנוף לקשרים.
אופיר פינס-פז: זה מסוכן, אמרת שאפשר לעבוד אחר כך בהונגריה, אבל הבעיה היא שהאוריינטציה של החשיבה הזו גורמת לו, תוך כדי תקופת כהונתו, אולי, חס וחלילה כי הוא צריך לייצג את כולם, לא איזה דבר סקטוריאלי, זה עלול לשבש לו את שיקול הדעת ולשבש לו את הראיה הכוללת.
אמיר חייק: אני מסכים אתך בזה, אנחנו כמערכת נדרשים לזה ביום יום.
אמיר חייק: לראות מי הפניות שפונים אליהם, להשגיח שהנספח לא הופך להיות עובד של חברה אחת, והיה לנו סיפור של נספח שעבד בסין ועבד הרבה מאד עם חברה ישראלית מסוימת ופתאום הודיע לנו שהוא מסיים את שירותו ורוצה לעבוד באותה חברה כנציג שלה בסין.
אמיר חייק: הוא קיבל הנחיה מהמשרד, כולל היועץ המשפטי של המשרד, כולל איום בתביעה של המשרד נגדו, שהוא לא הולך לעבוד באותה חברה בסין.
אמיר חייק: הוא לא הלך לעבוד שם.
אמנון רובינשטיין: מה המשרד עושה כדי להקטין את התופעה המדהימה הזו, שרוב הנציגים נשארים בחו"ל.
אמיר חייק: לא נשארים בחו"ל, אמרתי שהם לא חוזרים למערכת.
אופיר פינס-פז: פורשים משירות המדינה, עוברים לסקטור הפרטי.
אופיר פינס-פז: אדם עובד 10 עד 15 שנה במשרד התעשייה והמסחר, בונה לעצמו את המעמד, מגיע לשיחות, עושה את הארבע שנים וכבר אין לו למה לחזור, הוא מוציא פנסיה או פיצויים- - -
נסים בן שטרית: לא פנסיה, פיצויים במקרה הטוב.
אמיר חייק: הבעיה היא שלנו כמערכת, אם אנחנו לא נציע להם אופק שירות זה ימשיך.
אמיר חייק: הרי למה זה לא קורה במשרד החוץ?
נסים בן שטרית: אצלנו זה לא קורה בכלל.
אופיר פינס-פז: אז למה זה לא קורה שם?
אמיר חייק: כי במשרד התמ"ס עד היום לא היה אופק שירות מסודר, הם לא ידעו למה הם חוזרים, ואנחנו היום כמערכת בונים לנו אופק שירות.
אופיר פינס-פז: אז אתם מאבדים את האנשים הכי טובים שלכם.
נסים בן שטרית: אני רוצה להציע הצעה.
נסים בן שטרית: במשרד החוץ החלטנו שאנחנו מגייסים את הצוער, לקבוע לו אופק שירות של 10 שנים.
נסים בן שטרית: כלומר, הוא יודע מיום כניסתו למשרד, ואם הוא עובר בהתחלה את קורס הצוערים, עשר שנים הוא יודע מה הוא עושה.
נסים בן שטרית: הוא יודע שהוא מסיים קורס צוערים, נוסע לחו"ל, חוזר, יש לו תפקיד בארץ, ואחר כך יש לו עוד תפקיד בחו"ל.
נסים בן שטרית: יש לנו אופק שירות של עשר שנים.
נסים בן שטרית: אחרי עשר שנים הוא כבר בתוך המשרד.
נסים בן שטרית: אין אצלנו פרישה, אפילו פרישה מוקדמת.
נסים בן שטרית: אחרי עשר שנים הוא כבר מוברג בתוך המשרד, אם הוא טוב הוא יודע מה האופק שלו, והוא נשאר עד גיל פרישה.
אמנון רובינשטיין: מי נמצא מהמשרד לביטחון פנים?
עירית בוטון: בסך הכל 8 נציגים, נציגי משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים.
אופיר פינס-פז: על שמונה נציגים אני לא עושה דיון בכלל.
דוד שמעוני: אנחנו עשינו דיון גם על שלושה נציגים.
אופיר פינס-פז: חבל על הזמן של הוועדה.
אמנון רובינשטיין: יש פרק שלם על זה.
אופיר פינס-פז: הוועדה לביקורת המדינה לא צריכה להשחית זמן על שמונה נציגים, יש מבקרי פנים למשרדים, שיעשו הם את זה.
אופיר פינס-פז: אתם יודעים כמה נושאים יש לי לביקורת המדינה?
מירה גבל: הנושא נבדק בראיה כוללת של סך כל הנציגים הכלכליים, ויש נקודות השקה בין עבודתם של נציגים מטעם המשטרה נציגים מטעם המכס ונציגים מטעם התמ"ס.
עירית בוטון: אני נציגת המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל מאגף המודיעין, ואחראית על נושא הנציגים במשטרת ישראל.
עירית בוטון: נציגי המשטרה, כפי שאמרתי הם שמונה ונמצאים בקולומביה גרמניה, הולנד, צרפת, רוסיה, תאילנד וטורקיה, כאשר כל אחד מהם אמון על מספר רב של ארצות.
עירית בוטון: לדוגמא, הנציגה בצרפת למשל, היא אחראית על צרפת, איטליה, שוויץ, ספרד פורטוגל, יוון, מרוקו במידת הצורך, ועכשיו היא גם מונתה כאחראית לכיסוי פשיעה בדרום אפריקה כי אין לנו נציג שמכסה שם.
אמנון רובינשטיין: מה התפקיד שלהם?
עירית בוטון: הייעוד של הנציגים שונה לחלוטין ממה שהוזכר עד עכשיו.
עירית בוטון: הם משמשים כזרוע ארוכה של משטרת ישראל בנושא של אכיפה מניעה סיכול ומעצר עבריינים ישראלים, שיש להם השפעה ישירה על הפשיעה בישראל.
עירית בוטון: אנחנו מדברים גם על עבריינים וגם על תופעות פשיעה.
עירית בוטון: ייעוד הנציגים הוא מודיעיני מבצעי וכולל רתימה של משטרות אחרות.
עירית בוטון: אני לא יודעת עד כמה למכס יש יכולות וסמכויות חקירתיות במדינות שהם נמצאים בהם, לנו אין.
עירית בוטון: מבחינת החוק, אנחנו לא יכולים להפעיל שם יד חקירתית אלא צריך לרתום יחידות משטרה וגורמי אכיפה אחרים לסייע לנו גם בחקירות וגם במודיעין.
עירית בוטון: מתוך הייעוד הם עוסקים גם במשימות נוספות כמו קשרי חוץ, ליווי ביקורים, ייצוג משטרת ישראל, הם מצוייחים בכל מיני צי"חים למשל תופעות פשיעה, הם עוסקים גם בנושא של הסברה ורכש למשטרת ישראל ולמשרד לביטחון פנים.
עירית בוטון: בעקבות דו"ח המבקר מינה סמפכ"ל המשטרה צוות לבחון איך אנחנו בוחנים את הליקויים ומשדרגים את מעמד הנציגים והעבודה מולם.
עירית בוטון: עסקנו בעיסוק נציגים, מינוי הנציגים, מסלולי שירות כולל שיבוץ חזרה לארץ, החל מהליך הוועדה, מיון הכשרה חפיפה וחזרתם לארץ.
עירית בוטון: אנחנו מדברים על קשר בין גורמי מטה לנציגים ותנאי שירות של הנציגים.
אמנון רובינשטיין: הנציג ברוסיה יודע רוסית?
עירית בוטון: בוודאי, ובדרום אמריקה אנחנו משתדלים שיידע ספרדית, בגרמניה דובר גרמנית, ובצרפת דובר צרפתית, בשאר המקומות אנחנו מחפשים דוברי אנגלית.
אמיר חייק: בתאילנד דובר עברית.
עירית בוטון: מתוך הייעוד נגזרים גם הדרישות לתפקיד, הכישורים המשימות, תכנית העבודה והפרישה.
עירית בוטון: מכיוון שהפעילות העבריינית היא גם מאד דינמית, אנחנו בהתאם לזה חושבים ושוקלים איך להזיז נציגויות ממקום למקום בפרישה עולמית, גם בגלל שהתקציב של משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים מוגבל מאד, אז אנחנו צריכים לשחק עם הקיים.
עירית בוטון: אנחנו בודקים קודם כל איזה ארצות מכסה הנציג, מה מידת הפשיעה ומעורבות העבריינים הישראלים שם, איזה ריכוזי פשיעה יש, סוג הפשיעה, מידת הנכונות של אותה מדינה לשתף פעולה עם משטרת ישראל.
אמנון רובינשטיין: יש נתונים על היקף הפשיעה הישראלי באירופה למשל?
עירית בוטון: אני יכולה להצביע על תחומי פשיעה ועל מקומות של פשיעה, אני יכולה לדבר על מספר מעצרים שבוצעו בשנה האחרונה באירופה.
אמנון רובינשטיין: תוכלי לשלוח לנו את החומר הזה?
עירית בוטון: כן.
אמנון רובינשטיין: מה סך כל ההוצאה של המשטרה?
עירית בוטון: פחות משלושה מיליון שקלים, זה סכום קטן ולטעמנו לא מספיק.
אמנון רובינשטיין: משרד החקלאות נמצא?
אמנון רובינשטיין: הם הוזמנו אבל לא באו.
אמנון רובינשטיין: משרד התיירות בבקשה.
ישראל ציר-כהן: כידוע, אנחנו נמצאים בתקופה של משבר בענף התיירות שישראל לא ידעה כדוגמתו.
ישראל ציר-כהן: אנחנו בודקים כיום את פרישת הלשכות שלנו במשרד, ותוך תקופה קצרה תעשה תכנית עבודה.
אמנון רובינשטיין: כמה אנשים יש לכם היום?
ישראל ציר-כהן: עם מנהלי לשכות ושלושה סגנים, בסך הכל 19 נציגים.
אמנון רובינשטיין: השאלה אם יש להם השפעה על התיירות.
אמיר חייק: 19 נציגים בכמה מקומות?
ישראל ציר-כהן: יש לנו חמישה בארצות הברית עם נציג בניו-יורק שהוא האחראי, ויש לנו בגרמניה, צרפת, אנגליה, איטליה הולנד.
ישראל ציר-כהן: בספרד וביפן השהנו בינתיים לתקופה של שנה שנתיים מפני שאנחנו בודקים את הנושא.
אמנון רובינשטיין: חמישה נציגים בארצות הברית כשיש רדיו טלוויזיה ואינטרנט?
ישראל ציר-כהן: היא מחולקת לאזורים, יש בשיקגו, דאלאס, ניו יורק.
אמנון רובינשטיין: יש אפשרות למדוד את השפעת הנציגים?
אמנון רובינשטיין: כעת יש למשל אפס תיירות.
ישראל ציר-כהן: יש לנו מדד למדוד, והיום אין אפס, יש לנו כאלפיים תיירים מקבוצה של תגלית.
אמנון רובינשטיין: תגלית זה לא - - -
נסים בן שטרית: את תגלית אנחנו מממנים.
אמנון רובינשטיין: איך אתם מודדים את התפוקה שלהם?
ישראל ציר-כהן: התשתית השיווקית נבדקת בעיקר מאותם הגורמים שאנחנו עובדים אתם, עליהם הושקעו הרבה שנות עבודה, כדי שאותם המומחים לתיירות בישראל יישארו בשוק התיירות, ולמעשה רוב משאבנו ניתנים להם, כולל הקשר עם חברות התעופה.
ישראל ציר-כהן: כרגע אנחנו נמצאים בשיקול מחדש של כל הנושא עצמו ויכול להיות שנגיע בהתאם למסקנות הן לגבי אזור סקנדינביה ספרד ויפן.
אמנון רובינשטיין: אמרת שאת יפן סגרתם.
ישראל ציר-כהן: הקפאנו, לא סגרנו.
ישראל ציר-כהן: יש לנו את הצוות המקומי שעובד שם, ואנחנו מפקחים בשלט רחוק.
אמנון רובינשטיין: מיפן זו תיירות שולית עד שלא יהיה קו תעופה ישיר מישראל.
ישראל ציר-כהן: ביפן, גם מה שנקרא תיירות המעבר שקיימת, יש לנו גם סיטונאים שעובדים הן בתיירות לים המלח והן בתיירות לאזורי היסטוריה, הם לא הולכים לתיירות אתנית אבל זו תיירות שיש לה ביקוש בכל מקום בעולם, וגם לגבנו.
ישראל ציר-כהן: תיירות מפעלים של גורמים גדולים, מטוקיו למשל, יש לנו הצלחה אתם.
אמנון רובינשטיין: מה סך כל ההוצאה שלכם על המערך הזה בחו"ל, של כל השליחים.
ישראל ציר-כהן: בנושאים של הוצאה כספית של כל הפעילות מבחינת כוח אדם- - -
אמיר חייק: כוח אדם זה 150,000 דולר לשליח.
ישראל ציר-כהן: ההשקעה שלנו היא גם בפעילות אקטיבית של עידוד ושיווק.
אמנון רובינשטיין: זה ברור, מה סך כל הוצאה שלכם על פעילות בחו"ל?
ישראל ציר-כהן: זה כמו שנאמר משהו כמו 150,000 דולר לשליח כפול 20 , זה בערך 3 מיליון- - -
מירה גבל: כולל פעילות זה 140 מיליון שקל.
ישראל ציר-כהן: כולל הוצאות פרסום שיווק והשתתפות - - -
אמנון רובינשטיין: כמה זה בלי פרסום?
אמנון רובינשטיין: תשלח לי מכתב מסודר.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה לומר לך את עמדתי האישית, תיירות היום זה לא מגע אישי כל כך, פרט אולי לחברות התעופה וסוכני הנסיעות, אלא זה פרסום בינלאומי.
אמנון רובינשטיין: אני רואה מה שעושות מדינות ב-C.N.N וב- B.B.C , אנחנו לא נמצאים שם בכלל.
אמנון רובינשטיין: אז אולי כדאי להסיט את התקציב לפעילות כזו.
ישראל ציר-כהן: יש לנו תכנית גם לאינטרנט וגם תכניות מחשוב גדולות מאד בנושא של שיווק מחשובי בנושאים האלה.
אמנון רובינשטיין: מתי היה סרט על ישראל ברשת טלוויזיה בינלאומית?
ישראל ציר-כהן: כיום קשה מאד לומר שנסתכל במשקפים כאלה.
אמנון רובינשטיין: אני מדבר על בכלל.
ישראל ציר-כהן: היו סרטים, ויש לנו גם מופעים ופעולות שיווק וסמינרים להראות ומפגשים בין גורמים.
ישראל ציר-כהן: אני לא מסכים לדעה שאין צורך במפגשים אישיים, דווקא עכשיו, במפגשים האישיים בנושאים של תיירות, עם מפעילנים ועם גורמים שיווקיים בחו"ל, כולל חברות תעופה, זה חלק חשוב מאד של מגע אישי עם הגורמים, כולל פעולות יחסי ציבור שיש לנו היום פעילות גדולה בשטח הזה.
ישראל ציר-כהן: גם הסברת ישראל, שהוא בעקיפין בנושא התיירותי, הוא חלק מאד חשוב מהפעולות האלה.
אמנון רובינשטיין: הכל חשוב אבל זה נראה לי סכום מוגזם.
אמנון רובינשטיין: אני אומר לך את האמת, אם היה כסף לכל, אז זה בסדר, אבל אין כסף.
ישראל ציר-כהן: כיום אנחנו לא יוצאים באותם משאבים, בשנה הזו לא נפעיל את אותם סכומים שאנחנו מדברים עליהם לגבי פעילות.
ישראל ציר-כהן: רוב הפעולות שנעשות היום הן פעולות שיווק ופעולות הנעשות בארץ לגרומי תיירות שנמצאים כרגע בקריסה.
ישראל ציר-כהן: הפעולה של משרד התיירות היום עובדת עם התאחדות בתי המלון ועם סוכני התיירות במפעלים לסיטונאים, אלה פעולות שנועדו למצוא כיצד להשאיר אותם עדיין בשטח.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש ממך, שלח לי מכתב עם ההוצאה הכוללת, מספר האנשים, תפקידיהם ומיקומים, את כל האינפורמציה הזו.
אמנון רובינשטיין: לדעתי, המצב הוא קשה, אבל דבר אחד אפשר לעשות וזה להוכיח שהחיים בארץ נמשכים, וזה לא נעשה.
ישראל ציר-כהן: זה נעשה.
אמנון רובינשטיין: איך זה נעשה?
ישראל ציר-כהן: מבחינת קשר שיש לנו עם הגורמים אז זה כן נעשה.
ישראל ציר-כהן: יש לנו בעיה של אזהרות שקיימות ואנחנו נלחמים נגד האזהרות האלה.
ישראל ציר-כהן: כל הנושא נעשה גם בתיאום עם משרד החוץ.
ישראל ציר-כהן: זה נעשה לגבי אזהרות שכל מדינה הוציאה והסכנות שכביכול ישראל היא "ארץ סכנה", יש לנו בעיה רצינית עם זה היום.
ישראל ציר-כהן: אי אפשר להשאיר את זה כך.
אמנון רובינשטיין: אבל בזה עוסקים שגרירים.
ישראל ציר-כהן: יחד עם השגרירים, עם נציגי התיירות ועם המפעילנים.
ישראל ציר-כהן: אבל חייב להיות נציג משרד התיירות במקום.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שבצד האירועים האלה שרואים בטלוויזיה צריך היה להיות כיסוי יותר גדול של החיים השוטפים, זה הדבר היחידי שיכול להשפיע.
ישראל ציר-כהן: זה נעשה, גם בארצות הברית, אבל כרגע גם ארצות הברית נמצאת באותה בעיה של משבר תיירותי לא פחות מאתנו, גם באירופה.
ישראל ציר-כהן: כרגע אנחנו רוצים לעבור את תקופת המעבר הזו כדי לבוא ולהיכנס במשנה מרץ לנושא עצמו של שיווק ופרסום לארץ.
אמיר חייק: בכמה מקומות יש לכם שני שליחים?
ישראל ציר-כהן: בשני מקומות בסך הכל בניו יורק ובגרמניה יש לנו גם שני שליחים.
אמיר חייק: גם בלוס-אנג'לס.
ישראל ציר-כהן: בלוס אנג'לס ביטלנו, למעשה הקפאנו גם את נושא הסגן בלוס אנג'לס.
אמנון רובינשטיין: נפגשתי כעת עם משלחת של שופטים אנגלים בישראל, סגן השופטים היה יהודי אבל הם לא היו יהודים והם אמרו, כשנסענו מאנגליה לישראל המשפחות שלנו ליוו אותנו כאילו אנחנו יוצאים לשדה קרב.
אמנון רובינשטיין: באנו וראינו שהחיים נמשכים.
ישראל ציר-כהן: זה כן הנושא שאנחנו עובדים - - -
אמנון רובינשטיין: אבל זה לא יכול לעבור במגע אישי, זה צריך לעבור רק באמצעי תקשורת המוניים, זה יכול לעבור רק באמצעות טלוויזיה או רדיו.
אמיר חייק: השאלה היא של מי התפקיד הזה, אני חושב שזה תפקיד של משרד החוץ לטפל בנושאים האלה, אני לא בטוח שזה תפקיד של משרד התיירות.
אמנון רובינשטיין: זו לא הסברת ישראל, זה להוכיח שאפשר לבוא לישראל וללכת לים באילת ובתל-אביב.
ישראל ציר-כהן: הנושא של אילת מכוסה מפני שאילת קולטת היום תיירים מחו"ל, מהולנד מצרפת וממקומות אחרים.
אמנון רובינשטיין: אבל בשיעור הרבה יותר נמוך.
ישראל ציר-כהן: יש 25% ירידה.
אמנון רובינשטיין: זה לא הרבה 25% ירידה, הייתי בטיול בניו דלהי והיינו היחידים במלון, הודו נפגעה בצורה עוד יותר משמעותית מישראל.
אמנון רובינשטיין: מי נמצא כאן ממשרד האוצר?
אמנון רובינשטיין: יש לכם עמדה בעניין הזה של דו"ח מבקר המדינה?
מאיר אדמון: האוצר הוא פדרציה של יחידות, כל יחידה לחוד.
מאיר אדמון: באנו כגוף מבוקר, יש עמדה של האגף הבינלאומי.
מאיר אדמון: קודם כל דברו על כמות נציגים, אז עדיף לא להגיד את המספר, הוא נמוך מאד, אני רק אומר כדי לסבר את האוזן שיש שלושה נציגים, שניים באירופה, אחד בארצות הברית.
מאיר אדמון: יש עוד שני נציגים של החשב הכללי, וזה מה שיש.
מאיר אדמון: בנוסף יש את נציגי המכס - - -
אמנון רובינשטיין: למה לא לעשות פול של כולם?
אמנון רובינשטיין: עם מנהל אחד, תנאים אחידים?
נסים בן שטרית: מנהל אחד קיים.
נסים בן שטרית: זה אנחנו.
אמנון רובינשטיין: חוץ מתיירות.
מאיר אדמון: למעט מסלולי הכשרה, במסלולי הכשרה יש לנו מסלולים שונים, כל השאר, כל המנהלה מבוצע באמצעות משרד החוץ.
אמיר חייק: המשרד היחיד, חוץ ממשרד החוץ, שהאנשים שלו חייבים לעבור קורס נספחים כדי לגשת למכרז, וחייבים בהוראות מסוימות כדי לגשת ולקבל תפקיד, זה משרד התעשייה והמסחר.
אמיר חייק: כל משרד אחר יכול לשלוח כל אחד.
ישראל ציר-כהן: לנו יש גם צוערים.
אמיר חייק: אבל אתם יכולים לשלוח בלי מכרזים.
אמנון רובינשטיין: מר אדמון, יש לכם עמדה על הקמת רשות?
מאיר אדמון: משרד האוצר פועל במסגרת תכנית כללית עם סיכומים עם המשרדים האחרים בנושא של צמצום היקף השליחים.
מאיר אדמון: לכן בוצעו מספר פעולות, לדוגמא, אוחדו הנציגים בניו יורק, נציג מס הכנסה, תמ"ס ואנחנו לקחנו פעילות משותפת, לוס אנג'לס ושיקאגו נסגרו, בסיבוב ראשון נסגרו גם אטלנטה ומיאמי, אבל זה כבר בגלגל הקודם.
מאיר אדמון: זאת אומרת, אנחנו מבצעים את החלטת הממשלה מלפני ארבע שנים, על הפחתת המספרים, תוך כדי חלוקה ותיאום עם משרד החוץ, כאשר האוצר יוצא מכל הנושאים הבילטראליים בין מדינות באופן ישיר ומרכז את עצמו בשני מוקדים האחד מול ארגונים גדולים בינלאומיים והשני בנושא גיוסים.
אמנון רובינשטיין: דעתי האישית היא שהבעיה זה לא המספר, הבעיה היא היעדר קריטריונים ומדדי תפוקה.
מאיר אדמון: נציגי האוצר עובדים במסגרת תכניות עבודה מוכנות, שאלת הקריטריונים היא שאלה מאד מורכבת, אני לא נכנס להנדסת ייצור, שזו בעיה שקשה לי לאמוד אותה, אנחנו מקבלים דיווחים תלת חודשיים, חוץ מההנחיות היומיות, אני לא יודע מה זה מדדי תפוקה, אם בניו-יורק הם יושבים מול בית השקעות, ובלונדון הם יושבים מול הסיטי, אני לא יכול לתת לך שום כימות של מדדי תפוקה.
אמנון רובינשטיין: לא מדדים מדויקים אבל מדדים כלליים.
מאיר אדמון: אני אשמח מאד ללמוד מניסיון מגדולים ממני.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שאתם צריכים להעביר את הנייר שלכם לכל המשרדים.
אמיר חייק: אנחנו גם נלך ונלמד מה עשו משרד החוץ בעניין הזה, שהוא הקדים אותנו בתהליך הזה.
אמנון רובינשטיין: תעבירו לנו את המסמך הזה.
אמנון רובינשטיין: אני מציע שמשרד התיירות יקחו גם אינפורמציה על המדדים שלהם.
אמנון רובינשטיין: נכון שקשה למדוד תפוקה, אבל תפוקה כללית לאורך שנים אתה יכול למדוד, אתה יכול לראות איך העקומה זזה, באיזה כיוון היא זזה.
מאיר אדמון: יש לי בעיה של קריטריונים, מהם הקריטריונים של התפוקה.
אמנון רובינשטיין: השקעות, סחר חוץ.
אמיר חייק: יש הרבה שאלות איך אתה רואה נספח, השאלה אם אתה מעריך אותו לפי החנופה שלו או שאתה מעריך אותו באמת לפי כמה דברים שאפשר למדוד.
אמיר חייק: תגדיר לך מי הכוחות שלכם.
מאיר אדמון: אנחנו מקבלים בברכה כל ניסיון שיעשה על ידי משרד מוביל שהוא הרבה יותר גדול מאתנו ונלמד איך לעבד קריטריונים.
אמיר חייק: בשמחה נוביל את התהליך הזה ואין לי בעיה, דני הוא בן בית אצלנו יש שאומרים גם יותר מידי.
אמנון רובינשטיין: לדעתי, ישראל בגלל מעמדה והתל"ג שלה, אין לה הרבה נציגים בעולם, ואולי ההפך.
אמנון רובינשטיין: אבל יש בעיה אחת, שיש כפילויות ואין סטנדרטים אחידים, יש פיצול בין משרדים, מעט מאד נציגים בהרבה מדינות, ועל כל זה מצביע דו"ח מבקר המדינה.
אמנון רובינשטיין: צריך להיות קריטריון אחיד, וגוף אחד שאומר אלה הנציגים הכלכליים של ישראל, המשטרה זה סיפור אחר.
אמיר חייק: גם על משרד הביטחון אני מציע שזה יהיה בדיון נפרד של הוועדה, זה לא קשור לפעילות הזו שלנו.
אמנון רובינשטיין: עסקנו בזה בנושא התעשייה האווירית.
אמיר חייק: למרות שיש מדינות שבהן יש פעילות של נציגי משרד הביטחון שפותחים הרבה מאד שערים לפעילות הכלכלית שלנו.
אמיר חייק: למשל מדינה כמו טורקיה, ששם הפעילות הביטחונית מאד חשובה לפתוח לנו פרוייקטים אחרים.
אמיר חייק: גם הודו למשל.
אמנון רובינשטיין: בהודו יש גם מזה וגם מזה.
אמנון רובינשטיין: אז אנחנו נקבל ממך תוך חודשיים...
אמנון רובינשטיין: וממך תוך כמה זמן נקבל את הנייר?
אמנון רובינשטיין: ונסכם את זה בנוכחות מבקר המדינה.
אמיר חייק: אתה יכול לקבל מאתנו מיידית את הנוהל החדש שלנו להפעלת מערך של מדידה.