GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אין מי שידרוש מהאוצר באופן נחרץ וחד משמעי מכיוון שהמשרד לבטחון פנים מסתכל על הצבא, הצבא מסתכל על המשטרה, ועם ויכוחים כאלה אין סיכוי שהאוצר יתן שקל.
משה גפני: לכן אני מציע, אדוני היו"ר, שגם הצבא וגם המשטרה ימקדו את הבעיות הייחודיות לאיזור מבחינת המשאבים העומדים לרשות כוחות הבטחון בעניין הזה, ויתמודדו יחד מול משרד האוצר.
משה גפני: אני אאשים את האוצר אחרי שהם ידרשו את הדרוש והאוצר יגיד לא.
אמנון רובינשטיין: ברצוני לקרוא הודעה.
אמנון רובינשטיין: תומר, היועץ המשפטי שלנו, מעיר כי באחד עשר לשישי 2000 הניח חבר הכנסת זבולון אורלב הצעת חוק הביטוח הלאומי, עבודה מועדפת למאבטח במוסד חינוך.
אמנון רובינשטיין: ההצעה עדיין לא הגיעה לדיון במליאה.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שזו הצעה חיונית.
אמנון רובינשטיין: אדוני השר, בבקשה.
עוזי לנדאו: ראשית לגבי ההצעות לתנאים מיוחדים למי שעומדים להיות מאבטחים למוסדות חינוך, אני העברתי מכתב בעניין זה לשר האוצר, כשרוח הדברים היא בדיוק זו.
עוזי לנדאו: לעניין הבקשה שלנו ממשרד האוצר למאבטחים נוספים במוסדות חינוך ביש"ע, העברנו בקשה מיוחדת בנושא, גם בשנה החולפת.
עוזי לנדאו: מצוקה יש לנו לא רק שם אלא בכל הארץ.
עוזי לנדאו: בירושלים הדברים מיוחדים אבל לא בהכרח יוצאי דופן.
עוזי לנדאו: רק אתמול חזר סגן השר גדעון עזרא מיישוב מחלוקת קשה ביותר בכפר סבא.
עוזי לנדאו: היתה שם שביתה.
עוזי לנדאו: הסכנה רובצת לפתחנו בכל מקום.
עוזי לנדאו: לכן צריך לדעת שהמשרד שלנו לא רק עומד בלחצים פוליטיים קשים ביותר אלא ברבים מן המקרים אנחנו נאלצים לתת תשובות שליליות, פשוט משום שאי אפשר להעמיד מאבטח צמוד על כל בית ספר.
עוזי לנדאו: ואם בבית הספר יש רק תשעים וחמישה תלמידים אין משמעות הדבר שלא צריך לתת שם תשובה וכך גם בגני הילדים.
עוזי לנדאו: אם התשובה שאנחנו מתבקשים לתת היא מאבטח בכל מקום אין באפשרותנו לעשות זאת.
עוזי לנדאו: זו הוצאה אדירה וזו גם תשובה לא נכונה.
עוזי לנדאו: החלק הקשה ביותר מבחינתי בתשובה הזו הוא דווקא החלק הפסיכולוגי.
עוזי לנדאו: הדרך היחידה שלנו לגונן על עצמנו היא לרוץ אל האוצר לבקש כספים ועם הכספים האלה למצוא מאבטח.
עוזי לנדאו: הדרך שסוכמה בשעתו עם ראש הממשלה המנוח רבין היא הדרך הנכונה.
עוזי לנדאו: יש להפסיק לבוא אל האוצר לתבוע כל דבר ולהפסיק לרוץ לרשויות לבקש מהם תשובה.
עוזי לנדאו: חובה על כל קהילה מסודרת לתבוע מעצמה הוצאת מתנדבים ואנשים שיטלו חלק מן המשימה על כתפיהם.
עוזי לנדאו: עובדה שבבתי הספר יכולים התלמידים בכל מקום לקחת את המשימה על כתפיהם, בודאי בבתי ספר שמעל מאה אנשים.
עוזי לנדאו: אין שום בעיה בדברים האלה.
עוזי לנדאו: יש גם תנועות נוער ויש מספיק אנשים צעירים וזו משימה שצריכה להיות מוטלת על כתפיהם.
עוזי לנדאו: זה לא בדיוק החלק הפופולרי, ההורים ירצו שאלה יהיו מאבטחים מקצועיים ואחר כך בגלל בעיות משכורת ובעיות של מציאת אנשים מתאימים יבואו וימתחו ביקורת על כך שהמאבטחים שנמצאו הם בני חמישים שישים ומעלה.
עוזי לנדאו: ברצוני רק להזכיר שמי שירה ופגע באותה כנופיה של קרלוס שהתלבשה על כנס אנשי אופ"ק היה שוטר אוסטרי בן שישים שבעים אשר עמד בקור רוח ופגע במי שצריך וגרם להם נזק כבד.
עוזי לנדאו: כך שנקודת המפתח היא קודם כל לראות מה אנחנו מסוגלים לעשות בלי לפנות לאוצר בבקשה לסיוע.
עוזי לנדאו: הערה אחרת בשולי הדברים נוגעת לשימוש הנכון בכספים, במאות המיליונים המושקעים למען מוסדות חינוך.
עוזי לנדאו: אם היה ניתן חצי מהכסף הזה להחזיר לאוצר ולהשתמש בו כדי לסייע למודיעין ולמשטרה, האבטחה בכל בתי הספר היתה עולה.
עוזי לנדאו: יש עניין פסיכולוגי של ההורים, ופסיכולוגיה עולה כסף.
אמנון רובינשטיין: אין מה לעשות, ההורה לא רואה את המודיעין שמאחורי הדברים.
עוזי לנדאו: יש מה לעשות, כמו גם לבחון כל מה שקשור לנושא פיקוד העורף, במה משקיעים ובמה לא.
עוזי לנדאו: אם שתי המפלגות הגדולות היו מגבשות מדיניות, על כל הסיכונים שלה, אז לא היו רצים בשביל שיהיו מסיכות לכולם.
עוזי לנדאו: עוד היום משקיע פיקוד העורף במיקלוט ובמיגון בתי ספר כאשר בשעת צרה לא ישתמשו בזה בכלל.
עוזי לנדאו: מדובר על מאות מיליוני שקלים.
אמנון רובינשטיין: על המיקלוט בבתי הספר היה דיון נוקב מאוד בממשלה ויצחק רבין היה בעמדת מיעוט בעניין הזה.
עוזי לנדאו: הוא אמר שלא צריך מיקלוט בבתי הספר, והוא צדק.
אמנון רובינשטיין: הוא אמר שברגע שתהיה התקפה ייסגרו בתי הספר.
עוזי לנדאו: נכון, אלא שכאן שוב הלחץ הפסיכולוגי והפוליטי הוא כזה שלא מקבלים החלטות שצריך לקבל אלא החלטות שקל להיסחף איתם ולהיכנע לתביעה של ציבור זה או אחר.
עוזי לנדאו: אין בדיון הזה כרגע שום עירעור על החלטת הממשלה.
עוזי לנדאו: יש החלטת ממשלה וצריך לבצע אותה.
עוזי לנדאו: אם אני רוצה להביע הסתייגויות למיניהם הפורום שלי לעשות זאת זו הממשלה.
עוזי לנדאו: כאן אני מציג את הבעיה כפי שמבחינה מקצועית רואים אותה האנשים שלי, ובדרך שבה לפי דעתנו יש לפתור את הדברים הדרושים לפתרון.
עוזי לנדאו: לגבי הסוגיה של האבטחה בבתי הספר, בית ספר או מוסד חינוך הוא מקום נקודתי אבל האבטחה על המקום הזה היא לא בהכרח נקודתית.
עוזי לנדאו: אדרבא, ישנו רצף של פעולות, חוליות שונות היוצרות את שרשרת האבטחה.
עוזי לנדאו: החוליה האחרונה היא המאבטח הצמוד למקום עצמו.
עוזי לנדאו: כפי שנאמר כאן מדובר בצירים המובילים למקום ועל אבטחה היקפית.
עוזי לנדאו: לכן מילת מפתח ליעילות בתחום אבטחת מוסדות חינוך היא קודם כל רצף האבטחה עצמו.
עוזי לנדאו: כדי שזה יצליח דרושה האחריות הכוללת, שיהיה מי שאחראי שכל המערכת הזאת תעבוד כהלכה.
עוזי לנדאו: אותו אחראי כולל יכול שיהיו לו קבלני משנה שיוסמכו לטפל בחוליה זו או אחרת בשרשרת.
עוזי לנדאו: אבל על התמונה כולה צריך להיות אחראי אחד, ולטעמי הדרך היעילה היא שהאחראי העיקרי על הפסיפס כולו הוא מי שמרבית אבני הפסיפס הם תחת האחריות הישירה שלו.
עוזי לנדאו: כשאני מסתכל על כל מה שמתרחש במוסדות חינוך ממערב לקו הירוק, המשטרה אחראית על הכל.
עוזי לנדאו: היא אחראית על המודיעין, על החבלנים, על ניידות התנועה והסיור, על ניידות מוסדות חינוך ועל הסיירים עצמם שהולכים ברגל בשטח, ובידה מרכז השליטה.
עוזי לנדאו: יש לה גם את המאבטח הצמוד וגם בתי ספר וגני ילדים בלי מאבטח צמוד, אבל היא אחראית באחריות כוללת.
עוזי לנדאו: כשאנחנו מגיעים ליהודה ושומרון עד כה לפחות האחריות הכוללת היתה של צה"ל, שהיו אחראים על התחום המודיעיני, על ההגנה ההיקפית מסביב ליישוב, על הגדר של היישוב ועל ההגנה הצמודה, כולל כיתת הכוננות שבתוך היישוב, וגם על בתי הספר.
עוזי לנדאו: המשטרה היתה נותנת לצבא כקבלן משנה את שירותי הגיוס של אותו מאבטח צמוד, את ההדרכה שלו ואת הפיקוח השוטף על כך שיעמוד בתקנים ובסטנדרטים הראויים של העבודה.
עוזי לנדאו: עכשיו באים ומציעים בהחלטת הממשלה, אשר כרגע העירעור שלנו לגביה נדון, שבעצם צריך להפוך את הדברים, ומי שעושה את עבודת האבטחה הצמודה ומגייס את המאבטחים צריך להיות אחראי כולל על כל מה שיתרחש בתוך אותו יישוב.
עוזי לנדאו: אם אני רשאי להגיב על מה שהעלו אנשי הצבא, מה שחסר פה זה לא נוהל לתיאום בין צה"ל ומערכת הבטחון.
עוזי לנדאו: הנוהל הזה יהיה מחוייב במציאות כאשר כל הדברים יסתדרו אחרת, או אם הדברים ימשיכו להיות כפי שהם עכשיו.
עוזי לנדאו: נוהל צריך להיות תמיד.
עוזי לנדאו: העירעור כבר היה והחלטת הממשלה אמרה שיתקיימו דיונים ברשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואת המסקנות שלו הוא יביא מחדש להחלטת הממשלה, משום שאי אפשר להשאיר שום חלל.
עוזי לנדאו: האחריות נותרת כרגע כפי שהיא.
עוזי לנדאו: לשיטתנו, אם האחריות בסוף תוטל על כתפינו, יש לזה משמעויות נרחבות.
עוזי לנדאו: לא נוכל להישאר רק עם אותו אדם הנמצא בבית הספר, כשכל המערכות מסביב, שיש לנו ממערב לקו הירוק, לא יהיו קיימות בתחומי יש"ע.
עוזי לנדאו: יהיה עלינו לתגבר את עצמנו בדברים רבים ביותר, שיש להם גם השלכות כספיות לא מועטות.
עוזי לנדאו: זהו מצב הדברים כפי שהוא כרגע, וההמלצה שלנו כמובן תהיה שמשטרת ישראל תוסיף להיות אחראית לאבטחה, להצבת מאבטחים וגיוסם, לפיקוח ולהכשרה שלהם.
עוזי לנדאו: בכל מה שקשור לדרישה שהיתה לצה"ל לתוספת מאבטחים בגני הילדים ביש"ע ובמקומות מן הסוג הזה, כלומר לאבטחה סטטית בכל מוסדות החינוך, אנחנו יכולים לקבל את הדרישה אלא שהמשמעות היא בעיקרה כספית.
עוזי לנדאו: את יתר הדברים הנמצאים בויכוח בינינו לבין צה"ל לא נעלה לויכוח בפורום הזה.
עוזי לנדאו: רק נאמר שהמצב הנוכחי או שיחייב הגדרה ברורה של הנהלים, כולל מה שצריכה לעשות המשטרה, כפי שביקשתי להציג כאן, או במידה ומעבירים את הדברים על הכתפיים שלנו, משמעות הדבר תהיה סיפור חדש, כולל משמעות כספית מפליגה.
אמנון רובינשטיין: אני הייתי מזהיר מפני הדבר הזה מכיוון שזה ידרוש תוספת תקציבית אדירה שלא תקבלו אותה בסוף.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מקווה שהעניין יבוא על פתרונו והסדרו מכיוון שהמצב הקיים איננו טוב.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא יכולים לסכם את הדיון.
אמנון רובינשטיין: נמתין לישיבת התאום.
אמנון רובינשטיין: דבר אחד ברור לי והוא שמוכרח להיות קשר בין גני הילדים ומוסדות החינוך שמתחת למאה ילדים באיו"ש ובעזה עם הצבא.
אמנון רובינשטיין: זו אחת הבעיות שדיברנו עליה גם בשעתו.
אמנון רובינשטיין: זאת אומרת שכפתור המצוקה יהיה לו מענה של מישהו שנמצא בשטח ונייד.
אמנון רובינשטיין: אם מחליטים להטיל את הנושא על המשטרה צריכה להיות תוספת תקציבית של כמה מאות מיליוני שקלים.
אמנון רובינשטיין: אין דבר כזה מקסימום של אבטחה.
אמנון רובינשטיין: יש אופטימום של אבטחה, בהתחשב במגבלות האחרות.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שצריך להגיע אל האופטימום הזה גם בשילוב הורים ותלמידים בחטיבה העליונה.
אמנון רובינשטיין: המשטרה צריכה לגבש עמדה בעניין הזה.
אמנון רובינשטיין: זה אבסורד שתלמידים בחטיבה העליונה, ובעיקר ביב' העומדים ערב גיוסם לצה"ל לא יכולים לתרום משהו.
אמנון רובינשטיין: זה צריך להיות חלק מהחינוך.
אמנון רובינשטיין: אדוני המבקר, אנחנו נמשיך בנושאים אחרים ונסכם את הדיון בנושא אבטחת בתי ספר בעוד ארבעה שבועות.
אמנון רובינשטיין: תודה רבה לנציגי הצבא.
אמנון רובינשטיין: כל הנושאים שמשרד המשפטים צריך להיות מעורב בהם, תביעה, סכסוכי קרקעות וכדומה, יידחו לישיבה הבאה, מכיוון שהודיעו לעו"ד ששון שהישיבה תימשך רק שעה וחצי.
אמנון רובינשטיין: בהמשך הדיון נדון בנושא התנועה בדרכים, לגביו יש למבקר ממצאים מאוד חמורים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: עושה רושם מתוך הממצאים, ואני חושב שגם מי שנוסע קצת רואה את זה, שהאכיפה, ככל שהיא נוגעת לחוקי התנועה, לוקה בחסר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני ער לבעייתיות, אני יודע שאנחנו מדברים באיזור שאיננו במרכז הארץ ויש לו את הבעיות שלו.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בכל זאת יש דברים שאפשר לתקן וצריך לתקן.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני שומע מאנשים שיש להם לפעמים תחושה שמאחורי הנהיגה הבלתי סבירה או הבלתי חוקית מסתתרות מחשבות נוספות, של גרימת תאונות וכן הלאה, כלומר נסיעה שביודעין איננה ראוייה ולא בהיסח הדעת, והמבין יבין.
עוזי לנדאו: אני יכול לומר כמי שנוסע בכבישי יו"ש כי התנועה היום והשיקולים של מי שנוהג בכבישי יו"ש הם לא תמיד שיקולים של איך לנהוג על פי כללי הנהיגה המסודרים והמקובלים אלא גם איך להגיע הביתה בשלום.
עוזי לנדאו: היועצת שלי נוסעת בכביש 443 במהירות רבה מאוד כדי לעבור את הכביש בשלום והיא קיבלה פה ושם דו"ח.
עוזי לנדאו: יש כאן הרבה אלמנטים פסיכולוגים.
עוזי לנדאו: באופן אובייקטיבי סביר כי מי שיגיע הביתה בשלום הוא דווקא מי שיוריד מהירות הנסיעה ולא מי שייסע מהר יותר.
עוזי לנדאו: גם אם פוגעים בך מוטב שתיסע יותר לאט מאשר יותר מהר.
עוזי לנדאו: מה שנכון הוא שבדרך כלל בכבישי יהודה ושומרון התושבים נוסעים במהירויות גבוהות יותר מסיבות של בטיחות.
עוזי לנדאו: אני פניתי וביקשתי, אמרתי שאנשים אינם עברייני תנועה בהכרח בגלל שהם נוסעים במהירויות האלה בתחומי יש"ע.
עוזי לנדאו: צריך להבין את העומסים הפסיכולוגים של מי שגר שם.
אמנון רובינשטיין: קיבלתי פניות בנוגע לצורך לבטל את החובה לחגור חגורת בטיחות בכבישי יש"ע.
עוזי לנדאו: מסיבות אלה ידוע לי שהמשטרה אוכפת את החוק בתחום זה כשהיא תופסת את העבריינים אבל היא ממצה עמם את הדין פחות מאשר עם עבריינים במקומות אחרים.
אמנון רובינשטיין: יש כמה ממצאים נוספים של מבקר המדינה, לא רק לגבי מהירות.
עוזי לנדאו: אני יכול להעיד על התקופה שאחרי ביצוע הדו"ח.
עוזי לנדאו: הדו"ח נכתב עד אוקטובר או נובמבר 2000.
עוזי לנדאו: אני נמצא בקשר ישיר יותר עם המשרד החל מחודש מרץ.
פרלה בבניק: זאת היתה תקופת הביקורת, אבל רוב הנתונים הם משנים 99-2000'.
אמנון רובינשטיין: יש בדו"ח המלצות של מבקר המדינה.
אמנון רובינשטיין: ברצוננו לבדוק האם ההמלצות האלה בוצעו הלכה למעשה.
עוזי לנדאו: אם יורשה לי, בגלל קוצר הזמן, ברצוני להעיר מספר הערות כלליות לאחר שקראתי את הדו"ח.
עוזי לנדאו: הערות יותר ספציפיות ומפורטות יינתנו על ידי האנשים העוסקים בדברים.
אמנון רובינשטיין: יש כאן ממצא אחד הנוגע לכלי רכב של ישראלים הנקנים על ידי ערביי השטחים ושומרים על המספר הישראלי.
אמנון רובינשטיין: האם אתה מודע לעניין הזה?
עוזי לנדאו: כן, אני מודע לנושא.
אמנון רובינשטיין: נושא נוסף הוא בדיקה של אגף התנועה של משאיות ירדניות.
עוזי לנדאו: גם נושא זה שייך למשרד התחבורה, כאשר המשטרה נותנת סיוע אבטחתי מסביב.
עוזי לנדאו: ברצוני להעיר מספר הערות.
עוזי לנדאו: קראתי את דו"ח המבקר בתשומת לב.
עוזי לנדאו: אני רוצה להזמין את המבקר לעוד ועוד דו"חות על המשטרה.
עוזי לנדאו: אני מזמין את עצמי לפגישה עם מבקר המדינה לגבי דו"חות ספציפיים שהייתי מעדיף שיבוצעו.
עוזי לנדאו: אני ניזון מהאינפורמציה המוצגת בדו"חות ומוצא שהם חשובים וטובים.
אמנון רובינשטיין: יש צורך בדו"ח למניעת הדלפות.
עוזי לנדאו: גם זה נושא חשוב, ואסור לוותר גם אם יבואו מהשב"כ ומהמוסד ומאמ"ן ומהמשטרה בטענה שאי אפשר להילחם בזה.
עוזי לנדאו: חיוני להילחם בנושא.
עוזי לנדאו: זה קודם כל ביטוי לניוון שישנו במערכת.
עוזי לנדאו: זו תופעה שהינה חלק מנורמות העבודה ומן התרבות האירגונית ומן המידות האישיות של העומדים בראש המערכת.
עוזי לנדאו: ברצוני לגעת בקטע האחרון של הדו"ח, שהוא חשוב בעיני, בנושא בתי המעצר.
עוזי לנדאו: הדו"ח מתייחס לליוויי עצירים, לשוטרים הנוסעים ברכבים לא ממוגנים ועצירים הנוסעים ברכבים לא ממוגנים.
עוזי לנדאו: יש הערות רבות כאלה בדו"ח, שטוב שייכתבו, אלא שעלי לומר כי במסגרת האמצעים הקיימים כרגע במדינת ישראל אינני מאמין שנוכל לתת תשובות, לא רק ביהודה ושומרון אלא בכל רחבי מדינת ישראל.
עוזי לנדאו: כפי שכותב המבקר עצירים או אנשים החשודים בפלילים מסתובבים חופשיים.
עוזי לנדאו: ברחבי מדינת ישראל המשטרה נמנעת בימים אלה מלהיכנס למבצעים המביאים לכך שאנשים ישבו בעקבותיהם מאחורי סורג ובריח עד תום ההליכים, משום שאין לנו איפה להלין את העצירים.
עוזי לנדאו: מנכ"ל המשרד מעורב בקשר בין שירות בתי הסוהר ובין המשטרה בניוד עצירים על מנת שלא יקבלו טיפול כפי שאנחנו קוראים לו היום של מיטה נמוכה.
עוזי לנדאו: הם ישנים על הרצפה כי אין לנו איפה להלין אותם באופן ראוי.
עוזי לנדאו: צריך גם לקחת בחשבון שבמציאות הנוכחית השב"כ, בגלל נושא הבטחון, עוצר היום אנשים במספרים יותר גבוהים מאשר קודם לכן, וקצב פיתוח בתי המעצר איננו תואם את המצב.
עוזי לנדאו: הפיתוח נעשה בקצב של אמצע שנות התשעים, כאשר בעיות הבטחון היו מסוג אחד והיום בעיות הבטחון הם מסוג אחר לגמרי.
עוזי לנדאו: המבקר מדבר על חוקרים בשפה זרה שצריך להעמיד לרשות החקירה.
עוזי לנדאו: אני אחלק את הליקויים לשני סוגים.
עוזי לנדאו: חלקם הם עניין העדר כוח אדם, העדר משאבים, כאשר בתחומי המשטרה ביהודה ושומרון עוד קצצו ממחוז ש"י במספר השוטרים מתוך הנחה שבעיות הפשיעה העיקריות נמצאות בתחומי הקו הירוק.
עוזי לנדאו: כך עוד עשה וילק, ואין לי אליו שום טענה, הוא קיבל החלטה עקרונית להתמקד בנושא המאבק בפשיעה.
עוזי לנדאו: במחוז ש"י נעצרה כרגע הפחתת התקנים, אבל בכל התחום של המשאבים הדרושים קשה לתת תשובה טובה.
עוזי לנדאו: בכל התחומים האחרים של עבירות שיש בהם ליקויי משמעת, שם בודאי נצטרך לתת תשובה הרבה הרבה יותר טובה.
עוזי לנדאו: יש תחום אחד שהוא באמצע, זה התחום שבו אנחנו חייבים, על פי החוק, לתת לעציר אפשרות לטיול יומי בחצר.
עוזי לנדאו: ברצוני לציין כי זה נכון שחוק המעצרים חל בישראל, אבל אם יהיה עצור שלא יקבל אפשרות לטיול יומי כעבור מספר ימים, לא משנה איפה החוק הזה נמצא, משהו פגום באופן יסודי.
עוזי לנדאו: אין לנו אפשרות לתת תשובה לכך בתחומי הקו הירוק.
עוזי לנדאו: גם ממערב לקו הירוק יש לנו קשיים מדי פעם לאפשר זאת ואנו עומדים בביקורות, ופה אנחנו נמצאים בין הפטיש והסדן.
אמנון רובינשטיין: יש היום באירופה מגמה לאזיקים אלקטרוניים.
עוזי לנדאו: אנחנו דנים בדברים.
עוזי לנדאו: התשובה של אזיקים אלקטרוניים לכאורה לא תהיה תשובה טובה לאנשים הנעצרים עד תום ההליכים.
עוזי לנדאו: זה יכול לתת תשובה לבעיה של אותם אסירים העומדים לקראת שחרורם, לחצי שנה אחרונה או השנה האחרונה, כשידוע שהם לא מסוכנים לציבור.
עוזי לנדאו: לכן התשובה הזו מתאימה לאחוזים בודדים, עשרה עד חמישה עשר אחוזים בלבד.
עוזי לנדאו: אתמול קיימנו על כך דיון במשרד עם המנכ"ל.
עוזי לנדאו: זה לא פתרון שיכול לבוא במקום הצורך להקים בתי מעצר, גם ביהודה ושומרון וגם במקומות אחרים, כדי לשמור על זכויות העצירים.
עוזי לנדאו: נושא זה טורד את מנוחתי כמעט באופן שוטף.
עוזי לנדאו: יש פניות של עיתונאים ופניות לבג"צ בנושא, ומכתבים קשים של היועץ המשפטי לממשלה.
עוזי לנדאו: אני נותן גיבוי למשטרה, אותם אינני מאשים בשום דבר.
עוזי לנדאו: ישנם בתי המעצר ובתי הסוהר בהם ניתן לאכסן עוד אנשים, כגון בית סוהר לקטינים, נווה תרצה ובמעשיהו, בנושא עובדים זרים.
עוזי לנדאו: לעומת זאת במקומות אחרים אנשים באמת נכנסים לתאים בתנאים לא הולמים.
עוזי לנדאו: יחד עם זאת אנחנו משתדלים לעשות כל מה שניתן.
עוזי לנדאו: היו גם הערות של המבקר על ריחות ודברים מסוג זה שישנם בתוך בתי הסוהר.
אמנון רובינשטיין: זה לא רק במחוז ש"י.
עוזי לנדאו: זה קיים בכל מקום.
עוזי לנדאו: אני מוכרח לומר שכרגע המשרד נמצא עם שירות בתי הסוהר במאמץ נמרץ לשיפור התנאים גם בבתי המעצר וגם בבתי הסוהר.
אמנון רובינשטיין: האם אתם בודקים את האפשרות לשימוש בבתי מלון?
עוזי לנדאו: הנושא נבדק לגבי הלנת עובדים זרים לפני גירוש.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ברצוני לשאול שאלה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כלי הרכב ביהודה ושומרון אינם נבדקים, עד כמה שלי ידוע, בעת רישוי הרכב, כפי שנהוג בארץ.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הרכב לא נבדק מכנית ברישוי הפלסטינאי.
אמנון רובינשטיין: גם במשאיות מירדן המצב דומה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני לא בא בטענות למשרד התחבורה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני רק מציין שהתוצאה היא שבכבישים נוסעים כלי רכב במצב בטיחותי מאוד מסוכן.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נשאלת השאלה איך מתגברים על הבעיה הזאת.
שמעון אברהם: שמי שמעון אברהם, מאגף הרכב במשרד התחבורה.
שמעון אברהם: בשנת 2000 אנחנו עשינו את הבדיקות ביש"ע.
שמעון אברהם: יש לנו ניידות בטיחות במשרד התחבורה העושות את הבדיקות גם בתוך הקו הירוק וגם מעבר לקו הירוק.
שמעון אברהם: הניידות בודקות כל רכב שעובר בכביש, לא חשוב איזה סוג רישוי יש לו.
שמעון אברהם: בשנת 2000 בדקנו אלפיים כלי רכב מעבר לקו הירוק, לעומת בערך שלושים או שלושים וחמישה אלף כלי רכב בתוך הקו הירוק.
שמעון אברהם: יש לנו עשר ניידות בטיחות הפרושות בכל יום בכל רחבי הארץ ובודקות את נושא תקינות הרכב.
שמעון אברהם: החל משנת 2001 אנחנו לא עובדים מעבר לקו הירוק, וזאת בהתאם להנחיות שקיבלנו מקצין הבטחון של המשרד.
שמעון אברהם: בנושא הבדיקות של מכוניות ירדניות, יש הסכם בין מדינת ישראל וירדן על היקף הבדיקות שאנחנו רשאים לבצע.
שמעון אברהם: אנחנו לא יכולים לבצע את אותם בדיקות לרכב ירדני שעובר במעבר הירדן שיהיו זהות לבדיקות שאנחנו מבצעים לרכב עם מספר צהוב.
שמעון אברהם: אנחנו בודקים את הרכבים במעברים בהתאם להסכם.
שמעון אברהם: כמובן שהנושאים הבטיחותיים נבדקים, וזה כלול בהסכם.
שמעון אברהם: הבדיקה נעשית בתוך המעבר, במעבר ירדן, על ידי בוחנים שהוכשרו על ידינו.
שמעון אברהם: הבוחנים האלה הם עובדי מכס המבצעים למעשה שלוש פעולות.
שמעון אברהם: הם גם עובדי מכס, גם בוחנים שעברו את ההכשרה שלנו והוסמכו על ידינו וגם הם עושים את הבדיקה הבטחונית.
שמעון אברהם: אותו בחור שיושב במעבר מבצע שלושה תפקידים.
שמעון אברהם: מתוך הנתונים שיש לנו בשנת 2001 עברו שם אלפיים חמש מאות משאיות, ומתוכם כשלוש מאות נמצאו לא תקינות והוחזרו חזרה.
שמעון אברהם: אנחנו עושים ארבע בדיקות.
שמעון אברהם: הכנו מפרט מיוחד למטרה זו.
שמעון אברהם: אנחנו בודקים צמיגים, אורות, בלמים, הגה, את כל הנושא הבטיחותי.
שמעון אברהם: הפיקוח והבקרה על אותם עובדים הם של משרד התחבורה.
שמעון אברהם: הבדיקה הממשית בשטח נעשית על ידי עובדי מכס שהוכשרו כבוחנים.
אמנון רובינשטיין: האם יש סטטיסטיקה על מעורבות של משאיות ירדניות בתאונות?
שמעון אברהם: אין עד כמה שידוע לי.
אמנון רובינשטיין: האם יש סטטיסטיקה המשווה בין תחומי הקו ירוק לבין השטחים בעניין מעורבות מכוניות פלסטיניות בתאונות?
שמעון אברהם: אולי יש נתונים בידי אגף התנועה של המשטרה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לאיזה משרד או לאיזה תחום זה נכנס?
שמעון אברהם: כרגע משרד התחבורה לא נכנס ליהודה ושומרון ולא עושה את הבדיקות, במהלך השנה האחרונה.
אמנון רובינשטיין: האם הבדיקות לא מתבצעות גם בעורקים ראשיים, כמו כביש 443?
שמעון אברהם: אני מציע לשמוע את הפרטים מקצין הבטחון של המשרד.
יהודה גרין: שמי יהודה גרין, אני סגן מנהל אגף בטחון במשרד התחבורה.
יהודה גרין: החל מספטמבר 2000, כשהמצב הבטחוני בשטחים החל להיות כפי שהוא היום, הפסקנו לבצע פרישת ניידות.
יהודה גרין: ברשות המשרד שבע ניידות בדיקה מסוג GMC.
יהודה גרין: מדובר בכלי רכב בעלי משקל רציני, מגושמים, בעלי יכולת תימרון נמוכה מאוד ולא ממוגנים.
יהודה גרין: בשל המשקל הרב של הציוד שנמצא על הרכבים לא ניתן למגן את הכלים האלה נגד ירי, אחרת הם פשוט יעמדו במקום ולא יוכלו לזוז.
יהודה גרין: האנשים המבצעים את העבודה הם עובדי משרד אשר אינם מכוסים ביטוחית לפעילות מעבר לקו הירוק.
יהודה גרין: מבחינה פונקציונלית בזמן הבדיקה הם לא יכולים לשאת שכפ"צים וקסדות ולא יכולים להיות ממוגנים.
יהודה גרין: לאחר שלקחנו את כל מקבץ הסיכונים הגענו למסקנה שללא סיכון אישי ברמה גבוהה מאוד לא תהיה אפשרות לבצע פריסה, גם אם זה בסמוך למוצב צה"ל.
יהודה גרין: השטח הוא שטח פתוח ואני לא מסוגל לתת מיגון לאדם שיחטוף צליפה מטווח של מאה חמישים או מאתיים מטר.
יהודה גרין: אנחנו עדים למצבים האלה גם כיום בקרבת מחסומים, ישנו ירי מטווחים גדולים, ומדובר בירי נקודתי.
יהודה גרין: האנשים שלנו יהיו חשופים לפגיעות האלה, שלא לדבר על מצבים של ירי דרך המכונית, זריקת בקבוקי תבערה ורימונים.
יהודה גרין: מחסום צבאי הוא לא ערובה למיגון.
יהודה גרין: שלושה ארבעה אנשים יחד עם שוטר שנמצא איתם לצורך אכיפה פשוט עומדים חשופים בצריח.
יהודה גרין: לכן הרבה יותר קל לי לבוא לכאן ולהסביר למה לא איפשרנו פריסת ניידת מאשר לבוא, לא עלינו, למצב בו אני צריך להסביר לאחר שקרה אסון.
יהודה גרין: על פי המוטו הזה נתנו הנחיה לא לבצע פריסה מזרחית לקו הירוק וגם לא בקרבת קו התפר, מאותם סיבות.
יהודה גרין: בתוך מדינת ישראל, מערבית לקו הירוק, מבוצעות פריסות, מתואמות ומתוכננות עם משטרת ישראל.
יהודה גרין: אין לנו בעיה לבצע פריסות מבחינה טכנית.
יהודה גרין: בתוך יישובים עירוניים גדולים בתוך יהודה ושומרון אין בעיה, הבעיה שלנו היא להגיע לאותו יישוב, מכיוון שהרכבים אינם ממוגנים.
יהודה גרין: יש היום ציר שמוגדר כציר אדום.
יהודה גרין: כדי להגיע ליישוב כמו אריאל או מעלה אדומים או יישובים נוספים חייב להיות רכב ממוגן.
יהודה גרין: בתוך עיר הפריסה גם אינה על ציר ראשי ואז אנחנו לא מפיקים את התועלת של הניידת.
עוזי ברלינסקי: בהנחה ובאמת יש קושי בפריסה רחבה, ישנם בודאי, כמו שהזכיר יו"ר הוועדה, צירים כמו ירושלים מעלה אדומים, כמו צומת מורשה אריאל, ואני מניח שישנם עוד כמה צירים שבהם נוסעות מכוניות לא ממוגנות.
עוזי ברלינסקי: יתכן וניתן לבחור, אפילו באופן מידגמי, את אותם מקומות שאפשר, במקום להטיל איסור על הכל.
עוזי ברלינסקי: אולי ראוי לשקול זאת.
ניצב שחר איילון: ברצוני לעשות סדר בנושא הזה.
ניצב שחר איילון: אנחנו מדברים על אותם ניידות הבודקות את התקינות הבטיחותית של כלי רכב הנעים ביהודה ושומרון.
ניצב שחר איילון: תנועת כלי הרכב בשנה האחרונה, גם ישראלים ובעיקר מקומיים, מאוד הצטמצמה, כי צה"ל לא מאפשר לכלי רכב פרטיים פלסטיניים לנוע בצירים.
ניצב שחר איילון: הוא מאפשר לרכב פלסטיני ציבורי בלבד לנוע על הצירים, וזה כולל טרנזיטים, מוניות, משאיות ואוטובוסים.
ניצב שחר איילון: כך שנפח התנועה בשנה החולפת מאז פרוץ האירועים מאוד מאוד הצטמצם.
ניצב שחר איילון: הרכב בפלסטיני לא עובר שום מכון רישוי ואין לו ביטוח.
ניצב שחר איילון: ואז למעשה שאלנו את עצמנו איך אנחנו מורידים כלי רכב לא בטיחותיים ולא תקינים מהכביש.
ניצב שחר איילון: אנחנו עושים פעילות על ידי הבוחנים שלנו.
ניצב שחר איילון: בוחן של המשטרה יש לו את הסמכות להוריד רכב מהכביש.
ניצב שחר איילון: כתחליף לניידות משרד התחבורה בוחנים של מחוז ש"י עומדים במחסום, מורידים את כלי הרכב הפלסטינים והישראלים לבדיקה ומי שלא בסדר מורד מהכביש.
ניצב שחר איילון: אנחנו מוצאים הרבה מאוד ליקויי בטיחות.
ניצב שחר איילון: משרד התחבורה אינו שותף איתנו בניידות הבטיחות, הוא שותף בפסילות ובהעלאה של הרכב בחזרה לכביש.
ניצב שחר איילון: יש לנו יחסים טובים מאוד עם משרד התחבורה ועם מע"צ באיזור יהודה ושומרון.
ניצב שחר איילון: יש לנו היסטוריה של שיתוף פעולה איכותי ומצויין.
ניצב שחר איילון: אנחנו בפלוגתא איתם מפרוץ המהומות לגבי הפעלת ניידות הבטיחות שהיו מופעלות בעבר.
ניצב שחר איילון: אני אישית כתבתי מכתבים למשרד וגם פניתי לעזרתו של סגן השר לבטחון פנים, אשר כתב מכתב לסגן שר התחבורה בו הוא מבקש שבצירים מרכזיים, במקומות לא מסוכנים, שאנחנו כמחוז ש"י נערוב לבטחונם של אנשי הניידות, אנחנו יחד איתם נאכוף את נושא הבטיחות.
ניצב שחר איילון: לדוגמא גבעת זאב, זה ציר שעובר בתוך יישוב ישראלי אבל עדיין בתוך כביש 443, זה עדיין ציר שהוא בתוך השטחים ועוברים שם הרבה מאוד כלי רכב פלסטיניים.
ניצב שחר איילון: כך גם מעלה אדומים.
ניצב שחר איילון: יש מקומות שאנחנו חושבים שבתוך השטח המאוד קשה בתקופה האחרונה עדיין הם בטוחים יותר ממקומות אחרים, ואנחנו מוכנים לערוב להם ולהיות יחד איתם.
ניצב שחר איילון: אנחנו מנסים לשכנע את משרד התחבורה בכל האמצעים העומדים לרשותנו להצטרף אלינו, להסדיר את נושא הביטוח והאישור לניידות עצמם.
ניצב שחר איילון: מר גרין הוא זה שבתור קב"ט המשרד לא מאשר להם את הכניסה.
ניצב שחר איילון: נכון להיום נוסעות בצירים ביש"ע מכוניות פלסטיניות שצה"ל והמינהל האזרחי הגדיר אותם כרכב ציבורי.
ניצב שחר איילון: זה יכול להיות אוטובוס זעיר, הרבה מאוד טרנזיטים והמוניות הפלסטיניות.
ניצב שחר איילון: כאן עולה שאלה אחרת ששאל המבקר, מה עושים עם אותם כלי רכב פלסטינים שרכשו או גנבו אותם פלסטינים והם נוסעים עם לוחית רישוי צהובה ישראלית בשטחי יהודה ושומרון, דבר שאסור להם לעשות.
ניצב שחר איילון: בנושא זה יש צו של האלוף, זה נקרא נהיגת רכב ישראלי ללא היתר.
ניצב שחר איילון: זו עבירה פלילית ואנחנו עוצרים את החשודים.
ניצב שחר איילון: מדובר במאות עצורים, מביאים אותם לבית המשפט הצבאי ומעמידים אותם לדין והם סופגים שם עונשים חמורים ביותר.
ניצב שחר איילון: בחלק מהמקרים אומר הפלסטיני אני קניתי את הרכב כחוק ואני מבקש להעביר בעלות.
ניצב שחר איילון: חלק מהתוצאות של המהומות הן שמשרד הרישוי שהיה בעבר בשטחים, שהיה מעביר את הרישוי מישראלי לפלסטיני נסגר בעקבות המהומות.
ניצב שחר איילון: יש תכנית לפתוח אותו כרגע במחסום תרקומיה, על פי בקשה שלנו.
ניצב שחר איילון: חשבו ובדקו איפה יש מקום אליו הפלסטינים יוכלו להגיע ולהעביר את הבעלות בצורה מסודרת.
ניצב שחר איילון: העברת הבעלות תצמצם חלק מהתופעה.
ניצב שחר איילון: חלק גדול מהפלסטינאים נוסע עם הלוחיות הצהובות כדי שיהיה להם יותר קל לנסוע בכבישים.
ניצב שחר איילון: כמו כן בגלל כל התהליך שתיארתי הרבה מכלי הרכב נוסעים ללא ביטוח.
ניצב שחר איילון: חברות הביטוח בשטחים ברובם קרסו.
ניצב שחר איילון: ולכן הסכנה של רכב פלסטיני שנוסע היא שבהרבה מהמקרים הוא בלי ביטוח.
נחום גבאי: שמי נחום גבאי, אני קצין מטה לענייני תחבורה.