GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: הוא לא בקיא כל-כך בדברים האלה.
אמנון כהן: איך אתם מגיעים אליו?
<רונן שפירא: אמרתי שהנציב כבר קיים על זה דיון, אנחנו מתחילים בעבודה יחד עם חברת הכנסת פנינה שטה.
אמנון כהן: פנינה פה, היא שומעת אותך.
פנינה תמנו: כמות זה דבר נפלא, וגם דרישות החוק מדברות על כמות, אבל אחרי הכול אנחנו גם רוצים לראות איכות.
פנינה תמנו: לכן בדיון הקודם דיברנו על החתך של - - -
אמנון כהן: פנינה, תני לשמוע אותו.
אמנון כהן: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, את באמת חרוצה בתחום הזה - - -
פנינה תמנו: חשבתי להאיר קצת - - -
אמנון כהן: הם עושים את זה מקצועית וטוב.
אמנון כהן: איפה זה עומד, ידידי היקר?
אמנון כהן: אחד מול אחד מעניין אותי.
<רונן שפירא: אמרתי שיש גידול, כפי שאתה רואה, של 50 אנשים.
אמנון כהן: זה חלש.
<רונן שפירא: חלש זה דבר יחסי.
<רונן שפירא: אל מול הייצוג שלהם באוכלוסייה - - -
אמנון כהן: אתה יודע מתי זה יהיה חזק?
אמנון כהן: כאשר אצל מבקר המדינה בלשכה שיש שם שלוש משרות בתפקידים בכירים, שליש יהיו מהקהילה.
אמנון כהן: זה אני מבין.
אמנון כהן: כשיש שליש, אני מבין, 50 זה לא אומר כלום.
אמנון כהן: זה 50 מתוך 4,000 למשל.
אמנון כהן: זה צריך להיות פרופורציונלי.
אמנון כהן: זה צריך להיות שליש מהעובדים, נכון פנינה?
פנינה תמנו: שליש זה מעולה.
פנינה תמנו: אנחנו שואפים ל-50%.
אמנון כהן: לאט-לאט, עוד כמה שנים יהיה.
<רונן שפירא: לגבי סוג ההשכלה של יוצאי העדה, גם פה מתוך שירות המדינה, מתוך ה-913, 16% בעלי תואר ראשון ועוד כ-4% בעלי תואר שני, יש כבר גם שני דוקטורים.
שמעון אוחיון: יש יותר.
<רונן שפירא: יכול להיות, אלה הנתונים של בני העדה ב-2012.
אמנון כהן: מתי ייגמר הסיכום הזה של אחד פלוס אחד?
אמנון כהן: מתי זה יצא לפועל?
<רונן שפירא: זה כבר בפועל.
<חמדה מרק: מה זה אחד פלוס אחד?
פנינה תמנו: באיזה תפקידים?
אמנון כהן: הם רוצים להבין מה זה אחד פלוס אחד.
פנינה תמנו: תקן אחד עבור שניים שהם מקבלים בתמורה.
אמנון כהן: אחד אתה קונה, אחד אתה מקבל בחינם.
<חמדה מרק: איך אפשר בתקופה של קיצוצי תקנים להביא אחד כנגד שניים?
אמנון כהן: כדי שנדע.
<חמדה מרק: אני ממשרד הביטחון.
<חמדה מרק: אני מנהלת את הקרן לקליטת - - -
<חמדה מרק: מעולה.
אמנון כהן: האם משרד הביטחון עובד יפה עם הקהילה?
<חמדה מרק: אני שמחה שאני כאן.
אמנון כהן: תסביר מה זה אחד פלוס אחד, כי אם הם שואלים איך אפשר בעידן הקיצוצים.
אמנון כהן: יש חוק, נכון?
אמנון כהן: זה מכוח החוק?
<רונן שפירא: זה מכוח החוק ויש תקנים שמיועדים לבני העדה.
<רונן שפירא: כמות התקנים הזאת נמצאת בנציבות שירות המדינה, וכשמשרד פונה ואומר שהוא רוצה לגייס שני בני העדה, תקן אחד המשרד נותן ותקן אחד הנציבות נותנת.
אמנון כהן: תודה, בינתיים.
אמנון כהן: אנחנו נחזור אליך כנראה.
אמנון כהן: המועצה להשכלה גבוהה – מי נמצא פה?
פנינה תמנו: אני חייבת להתייחס לזה.
אמנון כהן: אני אתן לך, אבל חבר הכנסת אוחיון יושב כאן מתחילת הדיון, הוא חייב ללכת לישיבה אחרת והבטחתי לו.
אמנון כהן: חבר הכנסת אוחיון, בבקשה, רק בקצרה, כי אנחנו רוצים לשמוע את המשלחות.
פנינה תמנו: אני תמיד שמחה לשמוע אותך.
שמעון אוחיון: תודה, פנינה.
שמעון אוחיון: קודם כול, אני שמח ואני גאה בחברותי בוועדה ובעניין הזה שלקחתם על עצמכם, אדוני המבקר, ואדוני היושב-ראש, לנהל פה מעקב שיטתי מול כל הגופים, כדי להתמודד עם הבעיה של קליטה והשתלבותם של יוצאי אתיופיה בישראל.
שמעון אוחיון: זה כשלעצמו נותן לי תחושה גם של תקווה וגם אחריות וביטחון.
שמעון אוחיון: אני רוצה דווקא להצביע על נקודות חיוביות לכיוון הזה.
שמעון אוחיון: אני אגיד לך ממה אני מוטרד.
שמעון אוחיון: אני מצביע על הנקודות החיוביות במכינות הקדם הצבאיות.
שמעון אוחיון: אני קורא בדוח מבקר המדינה ששיעור המתגייסים לצה"ל גבוה, זה מצביע על מוטיבציה לשרת בצה"ל.
שמעון אוחיון: מצד שני, בעיית הנשירה.
שמעון אוחיון: כשאני פוגש את ראש המכינה הקדם צבאית, אחת המכינות שמוקדשות ליוצאי אתיופיה, והוא אומר לי: אפס נשירה – אדוני המבקר, אפס נשירה שם – כבר אנחנו יכולים להצביע על כיוונים שצריכים להרחיב.
שמעון אוחיון: אם יש מכינה שמטפלת, לא רק מבחינה חינוכית וציונית, אלא גם מבחינה חברתית והעצמה אישית של כל אחד ואחד, בסופו של דבר אנחנו גם מקבלים תוצאות.
שמעון אוחיון: הדבר שני, שמאוד-מאוד מטריד, זה העניין של תופעת הגזענות שארגון טבקה מטפל בו – חבל שהוא לא פעל יחד עם מוסדות הממשלה כדי לעשות משהו בעניין הזה, למרות שאני באופן עקרוני מתנגד לשימוש במילה גזענות.
<זיוה מקונן-דגוי: זה מה שיש.
אמנון כהן: אני לא אכנס לדיון פילוסופי כרגע.
אמנון כהן: אני עומד בראש השדולה למאבק באנטישמיות, אני יודע מה זה גזענות, מהי תורת הגזע, מה זה גזע עליון, מה זה גזע נחות, מה צריך להיות כאן, מה זה חוקי גזע, מה זה אפליה, מה זה מדיניות, חקיקה וכו' וכו'.
אמנון כהן: לצערנו אנחנו משרתים את שונאי ישראל.
אמנון כהן: יש אפליה על רקע אתני, על רקע עדתי, בוודאי.
פנינה תמנו: מה זה משנה הכותרות?
פנינה תמנו: אל תייפה את המציאות.
פנינה תמנו: אתה יודע מה זה מדעי החיים?
פנינה תמנו: פילוסופיה זה טוב ויפה, אבל אתה לא תלמד אותנו מה זה גזענות, אנחנו חווים אותה יום-יום.
אמנון כהן: פנינה, סליחה.
אמנון כהן: אני פתחתי בכך שאני לא אתווכח.
פנינה תמנו: אי-אפשר בשם זה שאנחנו רוצים להצטייר יפים בחוץ שזה יבוא על חשבון קהילה שלמה.
שמעון אוחיון: תקראי לזה גזענות, תקראי לזה מה שאת רוצה, מחובתי גם כאיש ציבור, וכמי שעד לתופעות אנטישמיות, למה שקורה בקמפוסים ליהודים בחוץ-לארץ – היטלר, גזענות, שואה, ציונות – לומר שהכול ביחד משרת את האנטישמיות.
פנינה תמנו: בגלל זה אסור שתהיה פה גזענות, דווקא בגלל זה.
שמעון אוחיון: סליחה, פנינה, אמרתי: אף-על-פי שאני באופן עקרוני חרד לתופעה הזאת שקורית כלפי יהודי אתיופיה.
שמעון אוחיון: אמרתי שאף-על-פי שאני רק מזהיר ומנסה להשמיע את קולי בעניין הזה.
שמעון אוחיון: כולנו יודעים ולמדנו מהי גזענות, אבל מאחר שאנחנו יושבים בחברה הישראלית ולא רואים מה שחווים סטודנטים בקמפוסים ומה שחווה כל ציבור יהודי וישראלי בעולם, וראיתי מה שקורה ליהודי צרפת ולקמפוסים בצרפת, אני אומר גם להיזהר בעניין הזה.
אמנון כהן: ו - - -
שמעון אוחיון: פנינה, אני מסכים אתך שיש פה אפליה על רקע אתני, ואנחנו מכירים את הסיפור הזה של אפליה על רקע אתני, על רקע לאומי.
אמנון כהן: באנו לתקן.
שמעון אוחיון: זה מטריד אותי.
שמעון אוחיון: ארגון טבקה לקח על עצמו לטפל בעניין הגזענות, צריך למצוא את הדרך לעבוד יחד אתו, גם אם הוא לא הגיש את הבקשה.
שמעון אוחיון: קיים גוף ששם דגל לעצמו בעניין הזה.
שמעון אוחיון: התופעה הזאת כואבת וקשה וצריך להתייחס לזה.
שמעון אוחיון: זה תפקידנו בביקורת – בגלל שיש פה גופים רבים מאוד, ואנחנו רוצים להתמודד ואנחנו חוששים מהמשחק הזה בין סמכות לבין אחריות, מי בעל הבית, מי מחזיק בשליטה, מי מחזיק התקציב ומי אמור לתת לנו דין וחשבון, אני פונה שוב למשרד ראש הממשלה בעניין הזה לאגם ולתת את הסמכויות, לרכז אותן כמה שיותר בידי משרד הקליטה, כדי שהוא יוכל לנהל ולתווך בין כל הארגונים.
שמעון אוחיון: אני שמח על כל העמותות ועל כל הארגונים שפעילים בקהילת יוצאי אתיופיה.
שמעון אוחיון: המספרים מדהימים והם חסרי פרופורציה, וזה מעיד על מצוקה, על חוסר הדרכה, הכוונה, הנהגה.
שמעון אוחיון: ולכן משרד ראש הממשלה צריך בעניין הזה לתאם ולאגם, כדי שלא נאבד את הראש בין זה לזה, וכפי שגם אמר היושב-ראש, שלא נמצא את עצמנו עם שלושה גופים שמטפלים באותו נושא ומזניחים דבר אחר, ולכן אני פונה שוב גם למשרד ראש הממשלה.
פנינה תמנו: אני יודעת שאתה אתי, אבל לפעמים צריך גם להיות קשובים ואי-אפשר להגיד שאין פה גזענות.
אמנון כהן: אני אתן לך אחרי זה.
פנינה תמנו: אני אתייחס בקצרה למה שהוא אמר.
פנינה תמנו: הכול טוב ויפה, יש נכונות לנציבות, גם התחלתי אתכם עבודה, רק שלצערי לא אני זו שצריכה לבוא ולנדנד לכם שהדברים צריכים לצאת לפועל.
פנינה תמנו: נשים את הדברים על השולחן, אנחנו יכולים להגיד: יש כ-900 עובדים, יש גידול, אבל בפועל, כל עוד אתם לא מראים את החתך של המקצועות או את המשרות שהקדשתם ליוצאי אתיופיה, ברור לנו שהרבה מהם זה מנקים, זה סניטרים, זה עובדי עזר, וזו לא המטרה.
פנינה תמנו: המטרה שלנו שאחרי שמדינת ישראל משקיעה הון תועפות באקדמיה לעולים חדשים, שנדע גם לתת להם את המענה, כי הדלתות סגורות בשוק העבודה.
פנינה תמנו: אם פעם בחודשיים תפרסמו משרה אחת שעליה עטים עשרות מועמדים, ובסופו של דבר קורה שהם לא עוברים, אז אנחנו בבעיה.
פנינה תמנו: אנחנו צריכים לשנות את שיטת העבודה ואת הדיסקט, הרמתי את הכפפה ואמרתי לכם: בואו נסמן משרות, נלך על פרויקטים.
פנינה תמנו: נגיד, רוצים 30 עורכי-דין, בפיזור ארצי לעשות להם השמה.
פנינה תמנו: אני מרגישה שאין לכם נכונות מספיק.
פנינה תמנו: הגלגלים זזים לאט מדי.
פנינה תמנו: לבוא ולומר: תקן אחד אל מול שניים, שאלה תמריצים, זה לא נכון, כי מספר שרים מהמפלגה שלי וגם ממפלגות אחרות פנו אליכם.
פנינה תמנו: אמרו לכם: אנחנו רוצים אפליה מתקנת בלשכה שלנו ולא הייתם מוכנים לתת את התקן הזה.
פנינה תמנו: לכן אם בדברים בסיסיים, כאשר שר פונה, הוא לא מצליח - - -
אמנון כהן: יש מספיק תקנים שהוא יכול לקחת מהחשבון, לא צריך בנוסף.
אמנון כהן: שייקח קודם כול על חשבונו ולאחר מכן את הנוסף ייקח משם.
פנינה תמנו: אין בעיה, אתה צודק, אבל אני לא מתחילה לעשות משא-ומתן.
אמנון כהן: אלה החיים.
פנינה תמנו: בואו נעשה יחד כדי שזה יהיה.
פנינה תמנו: אני אומרת לך שפנו וזה לא קרה.
אמנון כהן: כמה שרים מהסיעה שלך קלטו מהקהילה במשרדים שלהם?
פנינה תמנו: יש.
אמנון כהן: שאלתי כמה.
פנינה תמנו: אתמול מינינו גם דירקטורים.
פנינה תמנו: אני מוכנה לתת לך פירוט.
אמנון כהן: כל שר לא יכול לקחת אחד מהקהילה, מה יש?
פנינה תמנו: אתה צודק, גם חברי הכנסת שלכם מוזמנים לקחת עוזרים פרלמנטריים.
פנינה תמנו: זה לא מה שאני יודעת.
פנינה תמנו: כמו שאתה רואה, אני לא עומדת למבחן כרגע.
פנינה תמנו: אני אומרת שבמבחן התוצאה – תאמין לי, אני מכירה את הנתונים – אני חושבת שהכנסת התשע-עשרה והוועדה הזאת, ואני מאוד מעריכה את זה שאתה מכנס את הוועדה בפעם השנייה, אנחנו חייבים להיות הבשורה בתחום הזה ולא לתת מס שפתיים.
פנינה תמנו: זה מה שנקרא "מס שפתיים".
פנינה תמנו: המבקר אמר במפורש שאין בעיה תקציבית, יש בעיה לקבוע מדיניות ושזה ירד למטה.
פנינה תמנו: אם הפקידים עוצרים את זה, ואנחנו ממשיכים ללכת סביב הזנב של עצמנו, זה לתת לקהילה שלמה להרגיש חוסר שייכות.
פנינה תמנו: היום אנחנו במצב שהאמון בין הממסד לקהילת יוצאי אתיופיה פגום בצורה כל-כך חדה ושבירה - - -
אמנון כהן: כלפי כל האזרחים.
אמנון כהן: הציבור הרגיל, העמך, מרגיש פראייר.
פנינה תמנו: בטח, כי אתה באופוזיציה.
פנינה תמנו: אדוני, הלוואי שהיינו מרגישים מקופחים ומאוכזבים כמו כל אחד מן השורה.
פנינה תמנו: אצלנו מדובר בזכויות אדם בסיסיות.
פנינה תמנו: שמעת את זה, יקירי?
<רונן שפירא: אפילו רשמתי, אדוני היושב-ראש.
אמנון כהן: אני אשמע את המועצה להשכלה גבוהה, אבל לפניהם, בגלל שהדוח נגע בנקודה של אכלוס ודיור – משרד הבינוי והשיכון, ומשרד הקליטה אחראי בגלל שהם עולים.
<חביב קצב: אנחנו לא מדברים על עולים, אנחנו מדברים על יוצאי העדה.
<חביב קצב: יושבים פה רונן ורונית ממשרד השיכון, עשינו עבודה בחודשיים האחרונים יחד אתם והגענו לסיכומים יחד עם אגף התקציבים באוצר.
אמנון כהן: אפשרו להם לקחת משכנתאות ורק שני זכאים יכלו לממש את הזכאות.
אמנון כהן: זאת אומרת, הקשחנו עד כדי כך שיש פה כשל.
אמנון כהן: עשינו קריטריונים ולא הגישו.
אמנון כהן: אני אשם?
אמנון כהן: לא הגיש, לא מקבל.
אמנון כהן: צריך לבחון את הבעיה שהצביע עליה המבקר, כי יש פה כשל מבחינת הקריטריון, זו החלטה כזאת שאי-אפשר לעמוד בה.
אמנון כהן: אתה אומר: אני נותן לך תמיכה.
אמנון כהן: בשביל לקבל תמיכה של 10,000 שקל, תגיש לי תבחינים ותמלא טפסים.
אמנון כהן: כשאתה לוקח רואה חשבון שאומר שזה חודש עבודה, וחודש עבודה שלו עולה 50,000 למשל, כי הוא איש מקצוע, אז לא כדאי לגשת.
אמנון כהן: בנית את הקריטריונים כך שלא כדאי לו לגשת.
אמנון כהן: צריך להתייחס לסוגיה הזאת.
אמנון כהן: למה רק שניים מימשו את הזכאות?
<חביב קצב: אני אתייחס לזה.
<חביב קצב: התהליך שהיה משנת 2008, כמעט עד עכשיו, בכל הנושא של ביצוע הלוואת משכנתה על-ידי הצעירים לא צלח.
<חביב קצב: שניים שלושה או ארבעה, זה לא רלוונטי.
<חביב קצב: יכלו לבצע 200 מקרים בשנה וזה נכשל מסיבה מאוד פשוטה, הפער בין הזמן שנקבע בזמנו לגובה המשכנתה ובין מחירי הדירות זינק לשמים, וכל הזמן רצנו אחרי עצמנו.
<חביב קצב: גם לפני שנה כשהתקבלה החלטה ביחד עם משרד ראש הממשלה וביחד עם כולנו על התיקון ההלוואה ל-500,000 שקל, זה לא יצא לפועל, זה לא עזר להם מסיבה מאוד פשוטה, כי ברשימת היישובים, במקום שיכלו לממש את ההלוואה של ה-500,000 שקל, מחירי הדירות היו בשמיים, ואז היו צריכים הצעירים או הזוגות הצעירים להביא הון עצמי.
אמנון כהן: מה זה 500,000 שקל?
אמנון כהן: האם זה מענק?
<חביב קצב: זו הלוואה.
אמנון כהן: באיזה תנאים?
<חביב קצב: בתנאים של 3% ריבית.
<חביב קצב: תנאים טובים.
פנינה תמנו: עכשיו זה לא 3% ריבית.
אמנון כהן: 3% ריבית.
פנינה תמנו: עכשיו זה על 3% ריבית.
אמנון כהן: היו 4% והורידו.
פנינה תמנו: מהבדיקה שעשיתי זה לא 3%.
<חביב קצב: 3% ריבית.
אמנון כהן: תיקנו את זה, זה היה 4%.
אמנון כהן: זה מחיר השוק, לא עשית הטבה.
<חביב קצב: זה לא מחיר השוק.
אמנון כהן: 2.5% אני יכול להביא לך.
אמנון כהן: לקחתי הלוואות לילדים – 2.5%.
פנינה תמנו: אנחנו לא רוצים את ההלוואה הזאת, זה מס שפתיים.
פנינה תמנו: אנחנו לא רוצים, תמחקו אותה בכלל מההיסטוריה של מדינת ישראל.
פנינה תמנו: זה לעג לרש.
אמנון כהן: פנינה, תני לי לנהל דיון.
<חביב קצב: בחודשיים האחרונים הגמשנו בצורה מאוד רחבה את רשימת היישובים, רשימת היישובים שהם יכולים לקבל את ההלוואה של ה-500,000 שקל.
<חביב קצב: אנחנו מאמינים שבהגמשה של רשימת היישובים שהם יכולים לממש 500,000 שקל - - -
אמנון כהן: הפריפריות, זה הכי רחוק, איפה שאין עבודה.
<חביב קצב: מול מחירי הדירות הקיימים אנחנו מאמינים בביצוע של לפחות 200 מקרים בשנה.
<אריאל אזאלה: למה שלא תעלה את גובה הזכאות?
<אריאל אזאלה: למה שלא תעלה ל-700,000 שקל?
<אריאל אזאלה: המשמעות של מה שאתה קובע זה לשלוח את האנשים לפריפריה.
<אריאל אזאלה: אתה יודע שההחלטה לא נכונה.
<אריאל אזאלה: עוד פעם אותה מוביל לכיוון שסופו ידוע מראש.
<חביב קצב: אין גבול למחיר שאתה רוצה להעלות.
פנינה תמנו: הבעיה האמיתית זה לא המקרים, הבעית האמיתית שאין להם הון עצמי.
עודד פורר: חביב, סליחה.
עודד פורר: הבעיה המרכזית אינה מונחת במקרה הזה לפתחו של משרד העלייה והקליטה, היא הבעיה של ההון העצמי, שגם העלתה פה חברת הכנסת.
עודד פורר: זאת האמת.
עודד פורר: בסוף גם כשאנחנו נותנים לו הלוואה של 500,000 שקל או 600,000 שקל או 700,000 שקל, לא משנה מה, הבנק עדיין ירצה לראות ממנו הון עצמי שהיום זה כבר 40%.
עודד פורר: להביא הון עצמי של 40% - - -
אמנון כהן: איפה ההטבה?
אמנון כהן: אני לא רואה את ההטבה.
עודד פורר: בדיוק בעניין הזה, כשתגיע זכות הדיבור שלי, אני אפרט איך אנחנו הולכים לבנות את התוכנית.
עודד פורר: אני מקווה שנצליח אולי למצוא תוכנית חדשה.
אמנון כהן: אין בזה שום התחדשות.
אמנון כהן: חביב, זה לכל עמך ישראל.
עודד פורר: זו הטבה.
אמנון כהן: איך הטבה?
<חביב קצב: לתת הלוואה של 500,000 שקל במתנה?
פנינה תמנו: זו לא הטבה שניתנת למימוש, מכיוון שאין הון עצמי.
אמנון כהן: הוא מחזיר את זה בכל חודש.
אמנון כהן: זו משכנתה.
<חביב קצב: בואו נבין את המציאות.
<חביב קצב: יש בעיה של הון עצמי שקיימת ותמשיך להיות קיימת, וזה לא נתון בידי ממשלת ישראל, זה לא בידינו, זה נתון בידי בנק ישראל.
<חביב קצב: אלה הוראות של בנק ישראל.
<חביב קצב: נשמח מאוד שנגיד בנק ישראל, הקיים, החדש, או מי שיהיה, אכן יבטל את ההגבלה של 30%, 25%, 35%, 40%.
אמנון כהן: הוא ייקח 80% משכנתה, איך הוא ישלם אחר-כך?
<חביב קצב: אלה הוראות אחרות, זה לא קשור.
אמנון כהן: ב-500,000 שקל, היום כמה הוא מחזיר בכל חודש?
אמנון כהן: האם הוא יכול לחיות?
<חביב קצב: הוא יכול לחיות, בוודאי.
<חביב קצב: ישבנו עם זוגות צעירים יוצאי אתיופיה, יוצאי העדה, קיימנו אתם הרבה ישיבות - - -
פנינה תמנו: מר חביב, הייתי שותפה בישיבות האלה ב-2006, ובסופו של דבר אי-אפשר לממש את הקריטריונים האלה.
אמנון כהן: אנחנו ב-2013 היום, הדברים השתנו.
<חביב קצב: אני מאמין שיהיה מענה לאחר הגמשת רשימת היישובים.
<חביב קצב: בואו נדבר בעוד שלושה חודשים, בואו נדבר בעוד ארבעה חודשים.
<חביב קצב: אני מאמין באמונה שלמה שאחוז הביצוע יהיה גבוה מאוד בהגמשת רשימת היישובים.
<חביב קצב: אם הייתי מאמין שהגמשת רשימת היישובים לא היתה נותנת מענה, הייתי מודיע לך כבר עכשיו, לא הייתי משתתף בזה ולא הייתי נותן לזה יד.
<חביב קצב: יותר משנה אנחנו עובדים מול אגף התקציבים ביחד עם משרד השיכון על הנושא של הגמשת היישובים.
<חביב קצב: הצלחנו בחודשיים האחרונים ביחד עם נציגי העדה להגמיש את הרשימה עד המקסימום שיכולנו לעמוד בו.
<חביב קצב: אני מדבר על החלטת ממשלה ב-2008 על נושא של מתן הלוואות לצעירים.
<חביב קצב: המטרה שלנו מאוד ברורה, אנחנו לא רוצים שהם יגיעו לשכונות הלא מתאימות להם, אנחנו רוצים להוציא אותם מהשכונות, ודאי כמו שאת רוצה.
<חביב קצב: בדרך של מתן ה-500,000 שקל והגמשת רשימת היישובים – עכשיו החוזר נמצא בחתימה של החשב הכללי – אנחנו מאמינים שזה יאפשר להמון מיוצאי העדה, שיש לנו קשר אתם, שמחכים לזה, ששואלים אותנו כל יום, מתי פותחים לנו יישוב זה ויישוב אחר, לממש את הזכאות.
<חביב קצב: יש בעיה אחת, שלא נברח ממנה, והיא קיימת, הבעיה של ההון העצמי.
<חביב קצב: חברת הכנסת פנינה, אין לנו מה לעשות.
<חביב קצב: זה ברור, זה מוכר לכולנו, אבל בואו נבחן את זה בעוד שלושה חודשים, בואו נראה אם אכן מה שעשינו עד עכשיו ייתן פירות.
<חביב קצב: אני מאמין שזה ייתן פירות.
פנינה תמנו: כמה תקציב זה?
פנינה תמנו: כמה הבג"ץ קבע לתקציב?
אמנון כהן: אי-אפשר כך.
אמנון כהן: זה לא אחד על אחד, זה לא עובד כך.
אמנון כהן: חביב, זה לכל העלייה האתיופית או שיש עליות שאתם מטפלים בהן ואז זה עובר למשרד השיכון?
<חביב קצב: אנחנו עובדים ביחד עם משרד השיכון.
<חביב קצב: על-פי החלטת הממשלה נושא ההלוואה, נושא המשכנתה זה מהתקציב של משרד השיכון, הוא זה שמנחה את הבנקים ביחד עם החשב הכללי.
<חביב קצב: הוא עושה את העבודה.
<חביב קצב: נושא קביעת היישובים, קביעת המקומות שיוצאי העדה יגיעו אליהם, זו עבודה משותפת שלנו ביחד עם משרד השיכון.
<חביב קצב: אנחנו עושים את זה על-פי החלטת ממשלה.
<חביב קצב: ישבנו על המדוכה הרבה מאוד שעות.
<חביב קצב: המטרה שלנו מאוד ברורה.
<חביב קצב: אנחנו לא רוצים שיוצא עדה צעיר, שמרוויח 14,000, 15,000, 12,000, 17,000 שקל, יש כאלה וישבנו אתם, יש לי את כל השמות שלהם ואני בקשר ישיר אתם - - -
פנינה תמנו: יחידי סגולה.
<חביב קצב: אני יכול להעביר לך שמות, חברת הכנסת.
פנינה תמנו: אני מכירה את כל השמות.
אמנון כהן: פנינה, אי-אפשר כך.
פנינה תמנו: אני מקשיבה, אבל אי-אפשר לשתוק כשאנשים מציגים פה מצגי שווא.
אמנון כהן: פנינה, אני אסגור את הדיון.
אמנון כהן: אני לא עובד כך.
אמנון כהן: חביב, דבר אלי עכשיו.
אמנון כהן: אתה לא מתייחס יותר.
אמנון כהן: תקשיב, רק אלי אתה מדבר.
אמנון כהן: תקשיב טוב מה אני שואל, האם רשימת היישובים שפתחתם, הקהילה יודעת עליהם?
אמנון כהן: איך הם קיבלו את האינפורמציה?
<חביב קצב: עוד לא פרסמנו את זה.
<חביב קצב: זה נמצא בחתימה, היום או מחר זה צריך להיחתם.
<חביב קצב: סיכמנו את זה, סגרנו את זה.
אמנון כהן: חביב, אתה אומר שכרגע עשיתם עבודת מטה, בחנתם, אתם חושבים שהפתרון כרגע הוא פתיחת אזורים חדשים או ערים חדשות.
אמנון כהן: אתה רוצה לבחון את זה חודשיים-שלושה, ואם הם לא מממשים, אז - - - האם יש לכם גם דיאלוג עם בנק ישראל לגבי ה-40%?
<חביב קצב: אני לא מקיים שום דיאלוג עם בנק ישראל.
<חביב קצב: אני לא, אולי רונן.
אמנון כהן: רונן – משרד השיכון.
אמנון כהן: רונן, בבקשה.
אמנון כהן: יש קריטריונים לעולים עד שנים מסוימות.
אמנון כהן: מי שמוגדר כעולה, משרד הקליטה מטפל בו, אחר-כך הם עוברים כביכול למשרד השיכון.
אמנון כהן: בנושא של הקהילה האתיופית הבנתי שאתם מסונכרנים.
<רונן כהן: אנחנו רואים את זה עין בעין, היות ואלה לא זוגות צעירים רגילים, יש כל מיני צרכים.
אמנון כהן: האם יש דיאלוג עם בנק ישראל?
<רונן כהן: עם בנק ישראל התחלנו דיאלוג, אנחנו בפערים די גדולים, זה לא קשור רק לזה.
אמנון כהן: יש מיליון דברים, דבר אתי ספציפית.
<רונן כהן: ברור שהנושא של ההון העצמי זה נושא שקשה מאוד יהיה לפתור.
<רונן כהן: אנחנו לא אופטימים בנושא הזה.
<רונן כהן: אם לא תהיה - - -
אמנון כהן: פנינה, את בוועדת הכספים?
אמנון כהן: נעלה בקשה לדיון בוועדת הכספים בנושא הזה של ההון העצמי רק לקהילה.
פנינה תמנו: הצעה מעולה.
אמנון כהן: לא יגידו לי, מחר הבנק יקרוס, כי אנחנו לא רוצים לכל הצעירים, אלא כאפליה מתקנת.
פנינה תמנו: אני רוצה לספר לך מה היתה התשובה הרשמית.
פנינה תמנו: בדקתי את כל הנושא גם מול האוצר.
פנינה תמנו: התשובה הרשמית: חברים אי-אפשר, יבואו קהילות אחרות, יבוא אנשים אחרים ויגידו, "למה לאתיופים"?
עודד פורר: כשהנושא הזה עולה לדיון, מדינת ישראל צריכה לתת את הדעת בהקשר של עולים חדשים בכלל.
עודד פורר: יש הבדל בהיבט של הון עצמי בין מישהו שנמצא פה שניים-שלושה דורות למי שהגיע לפה והוא חדש.
עודד פורר: יש פה היבטים כלכליים משמעותיים.
עודד פורר: זה מצריך חשיבה.
עודד פורר: להגיד לכם מה הפתרון?
עודד פורר: גם אני לא יודע להגיד מהו, אני גם לא בטוח שאת יודעת.
<חביב קצב: אדוני היושב-ראש, עוד מילה בנושא הזה.
<חביב קצב: כשעונים מה שחברת הכנסת פנינה אמרה, שנותנים לקהילה ואז לאחרים יש בעיה וכו' – אף קהילה אחרת לא מקבלת מה שמקבלים יוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: אף קהילה אחרת לא סובלת כמו שיוצאי אתיופיה סובלים.
פנינה תמנו: אדוני.
פנינה תמנו: זה שרשרת.
פנינה תמנו: זה תשובות של פקידים באוצר.
אמנון כהן: פנינה, עוד פעם?
אמנון כהן: אי-אפשר.
אמנון כהן: תני לי.
<חביב קצב: זה מה שאני אומר.
פנינה תמנו: אני מדגישה את זה.
אמנון כהן: אני אולי אצטרך מכם, כמשרד המוביל בנושא קליטה ועלייה, שנתחם בזמן מה זה עולה חדש, כמו שפעם היתה לעולים חדשים הטבה מיוחדת לרכישת דירה ותחמו את זה בזמן.
אמנון כהן: עולי צרפת יקבלו קצת - - -
עודד פורר: לפי קריטריונים סוציו-אקונומיים מסוימים.
אמנון כהן: אנחנו עוברים לאקדמיה.
אמנון כהן: המועצה להשכלה גבוהה – מי נמצא?
<אורנן פודם: מה שלומך?
אמנון כהן: מה שחשוב לי שתציין מספרים ותציין איך אתם מתמודדים עם כך שלבני הקהילה לא תמיד יש אפשרות לממן את הלימודים, והאם אתם יכולים לסייע, להפנות אותם לכל מיני גופים וקרנות.
אמנון כהן: אנחנו רוצים כמה שיותר אקדמיזציה בקהילה, ואז אני מאמין שמי שכבר עבר את המסלול הזה, אלא אם כן הוא הולך לישיבה ללמוד תורה – מי שכבר בחר את הדרך הזאת שיהיה הכי טוב ומשכיל, ובשוק יהיה לו יותר קל למצוא עבודה.
אמנון כהן: ודאי גם נעשה מה שאנחנו צריכים לעשות, אבל איך אתם משלבים, כמה אחוזים נכנסים למוסדות להשכלה גבוהה ואיך הסיוע שלכם בא לידי ביטוי?
<אורנן פודם: מבחינת נתונים, 0.85% מכלל הסטודנטים במערכת הם יוצאי אתיופיה.
אמנון כהן: האם אני יכול לדעת כמה לומדים מכלל הקהילה?
<אורנן פודם: בשנתון - - -
<וונדה אקלה: 2,100.
<אורנן פודם: 2,100 זה במספר.
אמנון כהן: בכל המוסדות להשכלה הגבוהה?
<אורנן פודם: לא מדי שנה, בסך-הכול.
<אורנן פודם: מתוכם 33% באוניברסיטאות, 30% במכללות המתוקצבות, השאר נחלק בין המכללות לחינוך, מכללות פרטיות והאוניברסיטה הפתוחה.
<אורנן פודם: רוב הסטודנטים הולכים למקצועות כמו מדעי הרוח הכלליים, פחות למדעים המדויקים, לפיזיקה ולרפואה.
אמנון כהן: האם יש לך מדד כמה נשירה יש מבין מי שלומד?
<אורנן פודם: אין לנו נתונים כאלה, אנחנו יכולים לבקש מהלמ"ס ולהביא לפעם הבאה.
אמנון כהן: אני צריך לדעת מה הבעיות, אני צריך לדעת מי מתחיל ומי מסיים.
אמנון כהן: זה בשבילי מדד לפחות לדעת שמי שהתחיל סיים, או שיש לו קושי, או כלכלי, או שהוא צריך חיזוק אולי בתחומים מסוימים, או להכין מכינות מיוחדות שהמדינה תעזור להם להיכנס למכינה, להכין אותו לאקדמיה, לבנות לו תוכנית.
אמנון כהן: אם אני לא יודע מה הנתון הזה, אני לא אדע להתמודד מולו.
<אורנן פודם: אנחנו יודעים שמספר הבוגרים - - -
<שמואל גולן: אנחנו יודעים.
<שמואל גולן: הצגנו בדוח, אדוני, שהנשירה כפולה מנשירה רגילה.
אמנון כהן: באקדמיה?
<שמואל גולן: באקדמיה.
<אורנן פודם: מספר הבוגרים בתואר ראשון הוא 0.7% מכלל האוכלוסייה, כך שאפשר לראות את הירידה בין המתחילים לבין הבוגרים.
<אורנן פודם: כמובן בתארים מתקדמים זה מחריף ודוקטורנטים יש עשרות בודדות.
<אורנן פודם: חשוב לי לציין שבמכינות נמצאים 9% מכלל הלומדים במכינה, שזה כ-1,000 סטודנטים, פי 3.5 מהשיעור שלהם באוכלוסייה הכללית.
<אורנן פודם: יכול להיות שהטיפול בהם יותר נכון כשהוא במינהל הסטודנטים כמו שהוא היום.
<אורנן פודם: ות"ת שותפה ובתיאום עם מינהל הסטודנטים אף סייעה להם תקציבית בשנתיים האחרונות.
פנינה תמנו: אולי פה צריך להגיד גם מילה טובה, כי היה משבר גדול מאוד במינהל הסטודנטים והוא נפתר במאמץ רב של משרד האוצר שהעביר כ-30 מיליון שקלים.
אמנון כהן: הם לא היו מתוקצבים בשוטף, ולכן היה צריך ועדת חריגים.
פנינה תמנו: הסוכנות היהודית משכה את ידיה, ובסוף איכשהו זה עומד על הרגלים.
אמנון כהן: זה משרד הקליטה עם ועדת הכספים שעזרה לנו, יישר כוח.
<אורנן פודם: אני חושב שכדאי שמינהל הסטודנטים יפרט לגבי השאלה שלך על המלגות.
<אורנן פודם: מינהל הסטודנטים מעניק להם מלגות ששום אוכלוסייה אחרת לא מקבלת: מלגות קיום, שכר לימוד מלא.
<אורנן פודם: חשוב לי לציין שות"ת פועלת במקומות שבהם מינהל הסטודנטים פחות נמצא, שזה בעיקר במכינות הקדם-אקדמיות ובשיתוף הקרן ומשרד החינוך מעניקים להם מעטפת כוללת, לכל תלמיד מכינה ממוצא אתיופי.
<אורנן פודם: עם זאת, חשוב לציין שיש עוד הרבה מה לעשות בתחום הזה.
עודד פורר: גם הנושא הזה, שיירשם בוועדה.
עודד פורר: בשנה האחרונה מינהל הסטודנטים טיפל ב-6,500 סטודנטים עולים, שמימנו להם תואר ראשון, מהם כ-2,500, יותר משליש, יוצאי אתיופיה.
עודד פורר: זה בהוראת שעה, זה לא משהו קבוע, אבל סטודנט עולה מקבל תואר, או ראשון או שני, יוצא אתיופיה מקבל תואר ראשון ושני.
אמנון כהן: כולל דמי מחייה.
<שמואל גולן: כולל 600 שקל לחודש דמי מחיה.
<שמואל גולן: זה מה שהיה אז.
עודד פורר: היום אין מישהו, ועל זה אני שם את ידי, אין יוצא אתיופיה שלא יכול לממן לעצמו את התואר הראשון או השני וזה לא מקרנות, זה מתקציב מדינה.
עודד פורר: חשוב לומר את זה.
אמנון כהן: מי שאומר: רוצה ללמוד אני, יש לו מקור.
עודד פורר: עוד לא הגענו למצב שהגענו לרף מבחינת מי שרוצה ללמוד ונגמר לנו התקציב.
אמנון כהן: הארגונים שומעים?
אמנון כהן: תַּפנו את החבר'ה.
<זיוה מקונן-דגוי: זה לא מדויק.
אמנון כהן: אולי לא פונים.
<זיוה מקונן-דגוי: יש מגבלות.
<זיוה מקונן-דגוי: רק אלה שעלו משנת 80, וגם אז רק מי שגילו עד 28.
<זיוה מקונן-דגוי: לבוא ולהגיד שכל מי שרוצה יכול ללמוד, זה לא נכון.
עודד פורר: חבר הכנסת אמנון כהן עלה לארץ בשנת 1973.
עודד פורר: בגיל 13.
אמנון כהן: הוא בדק עלי את התיק.
פנינה תמנו: השנה שהרב עובדיה ז"ל קבע את הפסיקה שלו.
עודד פורר: אם היום הוא ילך ללמוד, ולדעתי את התואר שלו הוא למד וקיבל בקריה האקדמית קריית אונו - - -
אמנון כהן: גם זה הוא יודע.
עודד פורר: שילמת לא דרך מינהל הסטודנטים.
<זיוה מקונן-דגוי: אדוני המנכ"ל, סליחה שאני מתפרצת, אבל אני חושבת שבעניין הזה זה נכון, ואני מצדיקה את זה שמשרד הקליטה צריך להפסיק לטפל ביוצאי אתיופיה, מסיבה אחת פשוטה, שיטפל בעולים בלבד, בעולים יוצאי אתיופיה ולא בכלל יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן-דגוי: הכישלון של תוכנית החומש זו ההוכחה לכך.
<זיוה מקונן-דגוי: הזלזול של משרד הקליטה והפטרונות של משרד הקליטה הם אלה שמשאירים אותנו אחורה, ואני יכולה להביא דוגמאות על תוכנית החומש ועל התוכנית הזאת.
<זיוה מקונן-דגוי: אדוני המנכ"ל, אם תחליטו לטפל בעולים החדשים בלבד, זה יהיה טוב.
<זיוה מקונן-דגוי: זו הערה, ואני אשמח מאוד להרחיב, אדוני היושב-ראש, כי יש כמה נקודות - - -
אמנון כהן: רשום לי.
עודד פורר: אני אשמח לסיים על נושא מינהל הסטודנטים.
פנינה תמנו: ובכל זאת צריך גם להגיד מילה טובה.
אמנון כהן: פנינה, את לא יכולה על כל דבר להגיב.
פנינה תמנו: אני חייבת להגיד גם דברים טובים, שלא יחשבו שאנחנו פה שליליים.