GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אם רב מקומי שנמצא במקום, ולמשל, בעירו או בתחום שיפוטו של אותו רב יש איזה אולם שמחות, וזוג צעיר בא מעיר אחרת, ורוצה להביא את הרב שלו, את ראש כולל שלו, או ראש ישיבה שלו, אוסרים עליו להביא.
אמנון כהן: אני חושב שהנושא הזה צריך להיות פתוח, ושיידעו את המגבלות כל אחד מהם.
אמנון כהן: אני לא חושב שצריך למנוע מאחד שמלווה את המשפחה שנים ארוכות, או מעצב את אישיותו של אותו אדם שהוא רוצה שהוא יהיה ברגע ההיסטורי שלו, פעם אחד בחיים שהרב יקדש אותו, הרב שהוא מכיר, שהוא סומך עליו.
אמנון כהן: הוא חייב לקחת את הרב של אותו מקום, של אותה עיר - הדברים האלה עדיין לא הוסדרו.
אמנון כהן: אני מקבל תלונות עוד היום, מקבל את זה במיילים, שהוא רצה להביא את הרב שלו, מקובל, אבל כמובן עם אישורים, אמרו לו לא, לא אתה לא יכול להביא.
אמנון כהן: גם בעל האולם לא רוצה להסתבך כמובן עם רב העיר, אז הוא אומר, תשמע, אל תסבך אותי.
אמנון כהן: יש פה דברים שצריך לתקן אותם עוד היום, אבל אנחנו כרגע נתמקד בכל נושא דוח המדינה.
אמנון כהן: בבקשה, משרד מבקר המדינה, מר יובל חיו, מנהל חטיבה.
<יובל חיו: אני אומר מספר מלים קצרים בפתיחה, ולאחר מכן יוצגו באמת בקצרה עיקרי הליקויים.
<יובל חיו: אני אומר שהדוח הזה מצביע על מספר רב של ליקויים וחולשות בכל המערכת של רישום נישואין.
<יובל חיו: אנחנו כשסיימנו את הדוח והתבוננו על המכלול כולו, אנחנו הגענו למסקנה שהמערך הזה מחייב בדק בית, בדק בית ממשי בגזרות שונות של התפקוד שלו.
<יובל חיו: אני אשים במרכז העניינים את פישוט וייעול התהליכים.
<יובל חיו: אני אדבר על מתן שירות שוויוני לכל מקבלי השרות בתחום הזה על ידי כל המועצות הדתיות.
<יובל חיו: בסוף, ואולי עם דגש מסוים, אני גם אדבר על תקינות התהליכים המנהליים שכרוכים בכל השרות הזה.
<יובל חיו: אם אני יכול לומר שהעדר תיקון ממשי ונרחב של הליקויים שיש בדוח הזה, עלול להיסדק האמון שנותן הציבור במערך כולו של רישום הנישואין.
<יובל חיו: אם אני אלך לצד השני, אז תיקון של כל הליקויים האלה, להבנתנו, יחזק באופן משמעותי את האמון של הציבור במתן השרות הזו ובמערכת כולה, לדעתי גם בלי פגיעה, כפי שאנחנו רואים את הדברים, בתקפות של מוסד הנישואין ובתשתית הדתית שעומדת ביסודו.
אמנון כהן: למה הפרסום שלו לוקח שנתיים?
<יובל חיו: הפרסום לא לקח שנתיים.
<יובל חיו: אנחנו בתחילת הדרך, אם נגעת בעניין, אנחנו התלבטנו בין ביצוע דוח שיגרתי שבו אנחנו מדגמית נוגעים במספר מועצות דתיות והולכים לסרוק את הנושא, או לעשות בדיקה מקיפה בכל המועצות הדתיות בארץ.
<יובל חיו: בסופו של דבר הלכנו על חלופה ב', הוצאנו שאלונים ל-133 כולל האיזוריים, כמעט 170 שאלונים.
<יובל חיו: קיבלנו תמונת מצב על פי מפרט שאלות מאוד דקדקניות לגבי כל המועצות הדתיות בארץ.
אמנון כהן: כולן שלחו את השאלון?
<יובל חיו: 70% ענו לנו, ואני אגיד לך שהתהליך היה לא פשוט לקבל את התשובה מ-70%, אבל הרגשנו בסוף הדרך שיש לנו תשתית מידע מאוד מבוססת כדי להתחיל להיכנס להצבעה על ליקויים בתוך המערך.
אמנון כהן: מתי גמרת את הדוח?
<יובל חיו: את עבודת השדה אנחנו סיימנו בסוף 2011, הבקרות שמתקיימות אצלנו על הדוח נעשו עד מחצית 2012, לרבות עיבוד השאלונים והנתונים שהיו.
<יובל חיו: הדוח בסופו של דבר פורסם במאי האחרון.
<יובל חיו: הונח על שולחן ראש הממשלה ב-15 לפברואר 2013.
<יובל חיו: הדוח אושר על ידי מבקר המדינה באמצע 2012, לאחר שדוח 2012 כבר הונח על שולחן ראש הממשלה, כלומר, האפשרות היחידה הייתה להמתין לדוח הקרוב.
אמנון כהן: עיקרי הממצאים.
<רונית אלימלך: הזכות להינשא היא אחת מזכויות היסוד הבסיסיות של כל אדם.
<רונית אלימלך: לפי חוק שיפוט בתי דין רבניים נישואין וגירושין של יהודים בישראל ייערכו על פי דין תורה.
<רונית אלימלך: בשנים האחרונות נישאו במדינת ישראל באמצעות המועצות הדתיות כ-37,000 זוגות יהודים בממוצע בכל שנה.
<רונית אלימלך: אנחנו בדקנו היבטים שונים במערך הנישואין של זוגות יהודים, ונביא את הממצאים העקרוניים בעיקר.
<רונית אלימלך: הליך הרישום לנישואין: - הנוהל של המשרד קובע כי רישום הנישואין ייעשה באזור המגורים של אחד מבני הזוג או במקום שבו ייערך טקס הנישואין.
<רונית אלימלך: כ-67% מהמועצות הדתיות רושמות לנישואין גם בני זוג שאינם עומדים באחד הקריטריונים שנקבעו בנוהל לעניין מקום רישום הנישואין.
<רונית אלימלך: חרף זאת המשרד לא בחן אם יש הצדקה לעדכון הנוהל וליתר גמישות בנושא אזור הרישום לנישואין.
שמעון אוחיון: אולי רק תדגימי, אני רוצה להבין.
שמעון אוחיון: תחדדי מה זאת אומרת לא קיבלו את הנוהל.
<רונית אלימלך: לא שהם לא קיבלו, אלא שאם באמת יש תופעה כזאת שבאמת השרות בעצם מה שנקרא הצביע ברגליים.
<רונית אלימלך: עצם העובדה ש-67% מהמועצות הדתיות בעצם לא מקיימות את הנוהל, זה אומר שיש פה איזושהי בעיה.
<אהובה נבו: בני זוג שלא מתגוררים באותו מקום, ולא מתחתנים - - -
<רונית אלימלך: נמצא כי המועצות הדתיות פועלות באופן שונה זו מזו - הן במסגרת ההליך והן בדרישות שהן מציבות לנרשמים לנישואין במסגרת בדיקת מצבם האישי: ליקויים אלה עלולים לפגוע בתוקף הנישואין ולהשליך על מעמדם האישי של בני הזוג וצאצאיהם.
<רונית אלימלך: בירור יהדות לצורך נישואין: - לעתים נוצרו עיכובים ממושכים עד להכרעתו של בית הדין הרבני בשאלת היהדות של המבקשים להינשא, ולעיתים נמנע מבני זוג שנרשמו במועד מוקדם להינשא במועד שתוכנן על ידיהם בגלל עיכובים בבירור יהדותם.
אמנון כהן: 90 יום.
<רונית אלימלך: נכון, 90 יום.
אמנון כהן: המערכת לא נערכה מספיק מהר, הוא קובע את אולם השמחות שלו עוד 90 יום, הוא מגיע לתאריך יעד של החתונה – אני טיפלתי במקרים כאלה, ועדיין לא קיבל תשובה, מה לעשות?
אמנון כהן: יהודייה או לא יהודייה, הוא מכיר אותה מהצבא, הם מכירים כבר הרבה שנים, שכנים הרבה שנים, הכירו, לכן פה אני מקווה שיש פתרון.
<רונית אלימלך: למרות שעל פי הנחיות בירור יהדות ייעשה רק באמצעות בתי הדין הרבניים, חלק מהמועצות הדתיות מבררות את יהדותם של המועמדים לנישואין באמצעות עמותה פרטית.
אלי בן-דהן: היא לא קבילה, היא לא בסדר, אני מתריע על זה כבר שנים.
אלי בן-דהן: נדבר על זה, זה חמור, אני מסכים איתך מאוד.
<רונית אלימלך: מינוי רושמי נישואין והעסקת מדריכות כלות: - התברר כי הרבנות הראשית לא הוציאה נוהל כתוב המגדיר את הליך הבחירה של רב לכהן כרב רושם נישואין.
<רונית אלימלך: הבדיקה העלתה שתי מועצות דתיות שבהן מינתה מועצת הרבנות הראשית רבנים רושמי נישואין שאבותיהם כיהנו בהן קודם לכן כרושמי נישואין, וקיים חשש כי במינויים אלה ניתן משקל לייחוסם של הרבנים.
<רונית אלימלך: 19 מבין 43 המדריכות המועסקות במועצות הדתיות כמדריכות כלות, הן נשות הרבנים רושמי הנישואין בהן.
<רונית אלימלך: בנוסף, ההדרכה לכלות אינה מתבססת על הנחיות מסודרות הדנות בתוכני ההדרכה ובמספר שעות ההדרכה.
<רונית אלימלך: נמצאו מקרים שבהם ועדת הנישואין של הרבנות הראשית נתנה אישור קבוע לעריכת חופה וקידושין לרבנים אשר לא עמדו בכל הדרישות שקבעה.
<רונית אלימלך: קיים חשש כי עם חלק מהרבנים היא הקלה בשל ייחוסם או בשל קרבתם לגורמים בעלי השפעה.
<רונית אלימלך: אף שנקבע כי אישורים חד-פעמיים לעריכת חופה וקידושין יינתנו רק על ידי הרבנים הראשיים עצמם, למעשה ראשי לשכות הרבנים הראשיים הם אלה שנתנו את האישורים החד-פעמיים.
<רונית אלימלך: עוד נמצא כי בקשות שנדחו בלשכה אחת הוגשו ללשכה השנייה ואושרו.
<רונית אלימלך: השאת זוגות בנישואין פרטיים: - יש מבין הזוגות שבוחרים להינשא בנישואים פרטיים מבלי שיירשמו כנשואים ברישום ממסדי כלשהו.
<רונית אלימלך: לדבר יש השפעות הן במישור הפרט והן במישור הציבורי, אולם הנושא טרם הוסדר.
<רונית אלימלך: קבלת תמורה בגין עריכת חופה וקידושין: - על פי כללים שאישרה מועצת הרה"ר ביולי 2009, אסור לרב עובד ציבור לקבל תמורה עבור עריכת חו"ק, אלא אם כן שני בני הזוג אינם מתגוררים בתחום כהונתו.
<רונית אלימלך: הועלה כי הרבנות הראשית והמשרד לא פעלו לאכיפת האיסור לעבודה פרטית ללא היתר וליישום הכללים בתחום זה.
<רונית אלימלך: גביית האגרות: - גובה אגרת נישואין במועד הביקורת היה 600 ש"ח ויש גם אגרות נוספות, כמו אגרה על הוצאת תעודת רווקות.
<רונית אלימלך: חלק מהמועצות הדתיות לא מקפידות לגבות את האגרות בהתאם להוראות המשרד והדבר אף מתבטא בגביית תשלומים פחותים או גבוהים מהדרוש.
<רונית אלימלך: רישום לנישואין של בני הקהילה האתיופית: - על פי הנחיות הרבנות הראשית, כל רושמי הנישואין חייבים לרשום לנישואין זוגות מבני הקהילה באזור מגוריהם.
<רונית אלימלך: למרות זאת נמצאו מועצות דתיות שסירבו לעשות כן.
<רונית אלימלך: התנהלות זו פוגעת בכבוד האדם ומנוגדת לעקרון השוויון המחייב כי הרישום לנישואין במועצות הדתיות ייעשה באורח שווה לכל יהודי.
<רונית אלימלך: בשנת 1989 הורה בית המשפט העליון לשר לענייני דתות להבטיח הקמת מכון ליהדות אתיופיה, שבו ירוכזו בו פרטי משפחות העולים - בין היתר לצורך הבטחת תיעוד ייחוסם של בני הקהילה.
<רונית אלימלך: למרות זאת, עד היום המכון טרם הוקם.
<רונית אלימלך: ניהול רשימת מעוכבי הנישואין: - היות שנישואי יהודים בישראל נערכים לפי דין תורה, יש מגבלות שבגינן יחידים מקרב האוכלוסייה היהודית מנועים מלהינשא.
<רונית אלימלך: מנהל בתי הדין הרבניים אחראי לניהול רשימת מעוכבי הנישואין.
<רונית אלימלך: התברר כי הרשימה לא עודכנה כראוי.
<רונית אלימלך: בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה בעניין רשימות מעוכבי נישואין, נקבע כי יש להימנע מאיסוף מידע על אנשים שלא פנו כלל בבקשה להירשם לנישואין.
<רונית אלימלך: זאת אומרת, שבדרך אגב נמצא מידע עליהם ובכל זאת העבירו את זה לרשימת מוקדי נישואין.
<רונית אלימלך: הועלה כי לעתים הוספו לרשימה גם אנשים כאלה, דבר זה נוגד את חוק יסוד כבוד האדם וחירותו ואת ההנחיות.
<רונית אלימלך: נמצא כי במועצה הדתית בירושלים מתנהלת כרטסת הכוללת גם מידע על מעוכבי נישואין, בניגוד להנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
<רונית אלימלך: הפיקוח והבקרה של המשרד לשירותי דת על המועצות הדתיות: - לא היו למשרד תכנית עבודה או סדרי פיקוח שיטתיים על הליך הרישום לנישואין במועצות הדתיות.
<רונית אלימלך: לא כל המועצות הדתיות מקפידות לעדכן במועד את המשרד על דבר הנישואין, ועקב כך נמצאו בני זוג שנישאו לפני כמה שנים והם עדיין רשומים במרשם האוכלוסין כפנויים, וגם לזה כמובן יש השלכות שונות.
<רונית אלימלך: סיכום הדוח: - מכלול הממצאים שהועלו בדוח מחייב הסדרה ממוחשבת של כלל המערכות המעורבות בהליך הרישום לנישואין.
<רונית אלימלך: משרד מבקר המדינה סבור כי הסדרה נאותה של הליך הרישום לנישואין במועצות הדתיות ופיקוח על כלל הגורמים המעורבים כדי לוודא שאכן מתקיימים הכללים שנקבעו, הם צעדים נחוצים.
<רונית אלימלך: הם יתרמו להבטחת השוויון בין הנרשמים לנישואין, ויחזקו את אמינותו של הליך רגיש זה המשפיע על מעמדם האישי של רבים מאזרחי ישראל.
אמנון כהן: כבוד סגן שר הדתות, אני מציין שתקופת הדוח היא לא בתקופתך.
מיקי רוזנטל: זה אחד התירוצים - - -
אמנון כהן: אני לא ראיתי אף שר או סגן שר שהגיע לכאן ונתפס בטיעון הזה שזה לא בתקופתו, ההיפך הוא הגמור, כל שר שנכנס למשרד, לקח את דוח המדינה, מתוכו הוא הכין תכנית עבודה.
אמנון כהן: גם כך אני מבין, סגן השר מכיר את הדברים, הוא היה במשרד הזה, גם כשהוא היה מורחב ביותר.
אמנון כהן: אנחנו יושבים כאן כדי לתקן את הליקויים, אנחנו לא מחפשים אשמים, אנחנו רוצים לתת שרות יותר טוב לאזרח.
אמנון כהן: כל מה שהצביע פה דוח מבקר המדינה נוגע ללב ליבו של המשרד שהוא צריך לתקן את הליקויים האלה, זה השליחות שצריך לעשות.
אמנון כהן: אנחנו עומדים לעזר, וכבר אני אומר לך, כבוד סגן שר הדתות, אנחנו לא מרפים.
אמנון כהן: לא מרפים מהנושאים, וכן, אנחנו נעבור על הסעיפים שהצביע משרד מבקר המדינה שאנחנו הולכים לתקן, נלמד מה כבר תוקן, אם משהו עדיין לא תוקן, אנחנו נעשה דיון המשך עד שנדע שכל התיקונים האלה באו על מקומם בשלום והכול בסדר.
אמנון כהן: כבודו יודע שמשרד מבקר המדינה לא נוגע בכול, עדיין יש הרבה מאוד דברים שאתם נתקלים בזה יום יום שאתם צריכים לטפל, מדגמית נגעו, וזה מראה על קושי ועל החומרה של הדבר, וודאי יש עוד ענפים אחרים שעדיין לא באו לידי ביטוי בביקורת, והם יעשו גם את עבודתם נאמנה, אבל טרם הגעתם למשרד, צריך לתקן את כל הדברים.
אמנון כהן: בשלב הזה, כבוד סגן השר, אתן לך בפתיח, נשמע את המדיניות שלך, ואז גופים מקצועיים יוכלו להתייחס, וכן התייחסות לסעיפים.
אמנון כהן: בבקשה, כבוד סגן השר, הבמה שלך.
אמנון כהן: תרצה מצגת, בבקשה.
אלי בן-דהן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, בוקר טוב לכולם, מייד כאשר נכנסתי למשרד, ביקשתי לראות הדוחות האחרונים של משרד מבקר המדינה, אגב, אני גם נפגשתי באופן אישי עם המבקר עצמו, עם הצוות הבכיר שלו, גם כדי לשמוע ממנו את נקודת מבטו על המשרד, איך הוא רואה, מהם נקודות החולשה שהוא גילה או יודע על המשרד כדי שזה ייקל עליי להתמקד בדברים החשובים לתקן.
אלי בן-דהן: בעקבות זה, אני די מהר הכרזתי על כך שאנחנו נלך על הנושא של פתיחת אזורי הרישום.
אלי בן-דהן: למי שיודע, אני סברתי שזה דבר חשוב עוד בהיותי מנהל בתי הדין הרבניים לפני שנים, חשבתי שזה דבר נכון, וצריך לעשות אותו, כמובן, צריך לעשות אותו בדרך הנכונה, ולא כפי שנעשה.
אלי בן-דהן: צדק המבקר, שגם היום עוד לפני שאני הכרזתי על פתיחת אזורי רישום, אזורי הרישום פתוחים, זאת אומרת, קרוב ל-70% אזורי הרישום פתוחים, אז למה לא לפתוח אותם בצורה מסודרת ולסדר אותם?
אלי בן-דהן: - זה מה שאנחנו עושים, אנחנו פותחים את אזורי הרישום, ופותחים אותם בצורה שבה - מייד אראה לכם.
אלי בן-דהן: אנחנו הקמנו פה מערכת מיחשוב מסודרת, וכפי שאתם יודעים, אי אפשר להימנע מכך.
אלי בן-דהן: יש רבנים שטוענים שיש חששות הלכתיים בגלל הנושא של פתיחת אזורי הרישום, חשש שמא מישהו יילך למקום אחד, ופתאום התברר שהוא לא יכול להינשא, ואז הוא יעבור למקום השני וינסה להטעות את הרב השני - כל הדברים האלה נראה לכם?
אלי בן-דהן: בנינו פה מערכת ממוחשבת, זאת מערכת שמונעת את האפשרויות לתקלות הלכתיות.
אלי בן-דהן: זו מערכת שעונה על הצורך שאתם הצגתם.
אלי בן-דהן: זו מערכת אחידה שכל רושמי הנישואין יפעלו על פיה, אי אפשר יהיה להתקדם במערכת אם אחד השלבים לא בוצע ולא נעשה כראוי, אז המערכת לא תאפשר להתקדם.
אלי בן-דהן: אני כבר מקדים, הסעיף האחרון שנאמר כאן, שיש מועצות דתיות שלא מעבירות את המידע על זוגות שנרשמים, פה זה יעבור אוטומטית, זה לא יהיה תלוי בהם באופן אוטומטי – כפי שאתם רואים כאן, אני לא הלאה אתכם בפרטים.
אלי בן-דהן: יש טפסים מקוונים, אי אפשר לרשום זוג ללא טופס מקוון, ללא העברתו אצלנו למרכז במשרד לשירותי דת שאנחנו מבצעים את הבדיקות שלנו מול מאגרי מידע אחרים.
אלי בן-דהן: אנחנו צריכים להחזיר תשובה לרבנות שבה בני הזוג נרשמו.
אלי בן-דהן: אם בני זוג נרשמים שלא בעיר מגוריהם, גם הם צריכים להתייחס אל בני הזוג אם יש להם איזשהו מידע כלשהו שאנחנו לא יודעים עליו, ורק לאחר התייחסות שלהם אפשר להתקדם.
אלי בן-דהן: זה לא נוגע לבני הזוג בכלל, הם אפילו לא רואים את זה, מבחינתם התהליך הוא שקוף, הוא מהיר.
אמנון כהן: זוג הגיע, הוא גר בלוד, ואחד מבני הזוג עובד בתל אביב, ויותר נוח להירשם בתל אביב, היא יכולה להירשם בלוד, או, למשל, היא עובדת ברמלה היא יכולה להירשם ברמלה עם החוק החדש.
אלי בן-דהן: בני זוג נרשמים במקום אחד.
אלי בן-דהן: אנחנו מקלים עליהם שלא צריכים להביא - - -
אמנון כהן: במקום עבודתו, או במקום שהוא סטודנט באזור שהוא לומד ליד האוניברסיטה, או ליד הישיבה.
אמנון כהן: הוא פתח - מה התהליך נראה עכשיו, הוא נרשם, פתח את התיק - - -
מיקי רוזנטל: שאלה טכנית, למה צריכים לבטל עבודה, מחצית כמעט - - -
אלי בן-דהן: שאלה מצוינת, חלק מהרעיון כשהכרזתי על אזורי רישום, הסברתי למה אני רואה בזה חשיבות גדולה, כדי שמועצות הדתיות יבינו כרגע מהיום ואילך אין להם קהל שבוי.
אלי בן-דהן: לשם הדוגמה - אם בירושלים לא יתנו שרות טוב אני אלך למבשרת, או אני אלך למעלה אדומים.
אלי בן-דהן: דבר שני, זה יחייב את המועצות הדתיות לפתח שירותים טובים יותר, לתת בימי שישי שירותים אחר הצהריים, לתת אפשרות להירשם את הרישום הראשוני באינטרנט, הוא יכול לקבל טופס מקוון, למלא אותו דרך האינטרנט, ולשלוח אותו חזרה מקוון, כשהוא יגיע, כבר הטופס המקוון נמצא, הוא כבר בדק אותו, זה מה שיקרה.
אלי בן-דהן: זה התהליך, זה הרעיון.
מיקי רוזנטל: זה יקרה כתוצאה מהתחרות, מפתיחת אזורי רישום, או מהעובדה שתגידו שחייבים לפחות יום או יומיים שיהיה אחר הצהריים פתוח?
אלי בן-דהן: שני הדברים יחד.
אמנון כהן: אתה משער, לאחר שיהיה מקוון, וכמובן כולם יקבלו את האינפורמציה עד הנישואין, וכולל שגם במשרדי הממשלה השונים, משרד הפנים, רישום אוכלוסין, יידעו שהזוג הזה כבר נשוי, התהליך הזה מתבטא מכמה זמן זה לוקח.
אמנון כהן: זוג יכול להגיד אני עוד חצי שנה מתחתן, מבחינת רישום – פתחתי תיק, כמה זמן לוקח?
אלי בן-דהן: זה עניין של יום יומיים.
אמנון כהן: אני מדבר על תעודת הרווקות.
<משה דגן: זה שלב מקדמי לפתיחה המשמעותית.
<משה דגן: לצורך העניין יש לך פה את הצורך לרב במקום המגורים שאמור להתייחס, ואז יש לו - - -
אמנון כהן: כמה זמן יש לרב?
אמנון כהן: הוא אומר אני יש לי זמן.
<משה דגן: לצורך העניין יש לו כמה ימים.
אמנון כהן: אם הוא לא יעמוד בכמה ימים?
<משה דגן: אי אפשר להמשיך עם התהליך.
<משה דגן: יש לנו דוחות שאנחנו יכולים לראות את הדברים בזמן אמת.
<משה דגן: אנחנו יכולים לפנות לרב, לומר לו שלא קיבלת עדיין - - -
אמנון כהן: הוא עסוק, יש לו עוד דברים.
אמנון כהן: אני שואל, למה זוג צריך להיות קורבן?
<חזקיהו סאמין: בני זוג בערך מגיעים שלושה חודשים לפני החתונה להירשם לנישואין.
<חזקיהו סאמין: הטופס מקוון לוקח שבוע, שבועיים, זה נכנס בתוך זה, הם לא רואים את זה, בסופו של דבר התהליך צריך להיגמר עד שמתחתנים.
אמנון כהן: בסוף מתחתנים, אולם הזמינו ולא קיבלו את תעודת הרווקות כי הסתבר שההיא הייתה מברית המועצות, הבחורה, וצריך לבדוק את היהדות שלה, זה לוקח זמן לאתר את הרב שם, לפתוח תיקים בארכיב.
<משה דגן: צריך לעשות הבחנה זה שני דברים שונים.
אמנון כהן: זה הכול ביחד.
אמנון כהן: הוא רוצה להתחתן, הוא בא אליך לקבל תעודת רווקות, זיהו שהוא יהודי, הכול בסדר, אני רוצה להתחתן בסוף.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת כמה זמן לוקח, ואני רוצה לדעת איזה סנקציות יש על אלה שלא עומדים בלוח הזמנים.
אמנון כהן: זאת אומרת, הרב קיבל פנייה מרב העיר לוד - - - אני ממוקד מטרה כדי לייעל את המערכת.
אמנון כהן: כולם עובדים, בסוף אם אין בקרה אז כל אחד יחיד בסדר, לכן אנחנו צריכים בקרות, זה יכול להימשך שנה, זה יכול להימשך יותר, אני צריך לדעת את מנגנוני הבקרה.
<חזקיהו סאמין: אתה מדבר על מקרה יוצא דופן שבני הזוג צריכים להישלח לבתי הדין לבירור יהדות.
<חזקיהו סאמין: אז קודם כל בירור זה הנהלת בתי הדין, אם אני יכול לדבר, אני יודע שהיום בממוצע לוקח זיהוי יהדות שבועיים.
אלי בן-דהן: ברוב הגדול.
<חזקיהו סאמין: שיפרו את המצב, ויש מקרים יוצאי דופן שצריכים - - -
אלי בן-דהן: התקנות היום אומרות שאדם רוצה להינשא, לא יכול להירשם אלא רק 90 יום לפני המועד, אם אתה רוצה 120 יום, אתה לא יכול להירשם.
אלי בן-דהן: אנחנו כן חושבים שזה טעות, ואנחנו רוצים לאפשר לבני זוג להירשם.
<משה דגן: איפשרנו.
אלי בן-דהן: שישה חודשים לפני מועד החתונה.
<משה דגן: גם שנה אין היום מגבלה.
אמנון כהן: מי שמסודר, הוא לא מוטרד.
אלי בן-דהן: יש הרבה אנשים שיודעים בעוד שנה יתחתנו.
<שלמה דיכובסקי: מי שרוצה לברר את היהדות שלו יכול גם אי פעם.
אלי בן-דהן: נכון, זה עוד דבר.
אלי בן-דהן: זה התהליך, הרושם ממלא את הפרטים, הדברים מועברים לבדיקה, כל הבדיקה הזאת נעשית באופן שבו אם למשל יש בדיקה של רישום כפול, דהיינו, אדם פתח בשני מקומות, אז הוא מקבל התראה והוא לא יכול להתקדם הלאה עד שהוא מברר במקום הראשון מה קרה ולמה.
אלי בן-דהן: הוא מקבל טופס מסודר שהבדיקה נעשתה, כפי שאתם רואים כאן, ואז התהליך יכול להתקדם איתו.
אלי בן-דהן: העקרונות הם שאנחנו מאפשרים לעשות מערכת בדיקות בלי שבני הזוג בכלל צריכים להיות קשורים לכך, הם באו, נדרשו, המערכת מאחורה עושה בדיקות, רושם הנישואין מקבל את האישור, מקבל את האישור גם מהרב במקום המגורים שלהם.
אלי בן-דהן: נניח, אם הוא נרשם לגיור ולא השלים, גם על זה מתקבלת הודעה כך שאנחנו מבחינתנו תומכים בכל האפשרויות שקיימות, ואז רושם הנישואין נותן החלטה, מאשר, ונותן לו את האפשרות להתקדם.
אלי בן-דהן: זאת מערכת מוכנה, קיימת, אנחנו מקווים שביום שני הכנסת תאשר את החוק שהוא נעשה בתמיכתנו, בהסכמתנו, ואז המערכת הזאת יוצאת מייד לפעולה.
אלי בן-דהן: אגב, היא כבר קיימת היום, היא נמצאת במספר מועצות דתיות שהן פיילוט כדי לבדוק אם יש תקלות - היו כבר כמה תקלות קטנות שתוקנו.
אמנון כהן: יש פה נציגים?
<חזקיהו סאמין: אין פה.
אלי בן-דהן: בחרנו את הטובות שעליהם לא היה ביקורת אז לכן לא צריך.
<חזקיהו סאמין: יש לנו את הרב רצון, אצלו זה כן פועל...
אלי בן-דהן: לגבי הנושאים שהועלו הדוח העיר על רבנים רושמי נישואין ממלאי מקום.
אמנון כהן: הנושא של הליך רישום נישואין, גילו את הבעיות האלה.
אמנון כהן: אתה אומר בפתיחת רישום נישואין בחקיקה זה הולך למצוא את הפתרון שלו.
אלי בן-דהן: זו מערכת תומכת.
אמנון כהן: בירור יהדות לצורך נישואין צריך לצמצם את הזמן.
אלי בן-דהן: מבחינתנו, מה שאנחנו מאפשרים היום – אני אומר מה שתלוי בנו.
אלי בן-דהן: אנחנו מאפשרים היום לאדם להקדים את מועד הרישום לנישואין, הוא לא צריך לבוא 90 יום, הוא יכול לבוא גם שישה חודשים, או תשעה חודשים, ואז גם אם מתעוררת איזושהי בעיה שמצריכה זמן, יש למערכת, לבתי הדין הרבניים שהם עושים את בירור היהדות מספיק זמן.
אמנון כהן: גם ככה זה הרוב המוחלט.
אלי בן-דהן: הרוב המוחלט זה ככה, אבל צריך לדעת, אי אפשר להתעלם.
אלי בן-דהן: יש מקרים יוצאי דופן שהזמן הוא יותר ארוך, צריך לשלוח לפעמים שליחים לחוץ לארץ לברר בארכיונים.
אמנון כהן: זוג צעיר, למשל, בא לרבנות, הוא לא יודע, אחד מהם לפחות לא יודע.
אמנון כהן: ברגע שפתח תיק, הוא סבור שתוך מקסימום 90 יום הוא מקבל את האישור.
אמנון כהן: מישהו מתוך הרבנות מיידע אותו שהזמן יותר ארוך, מישהו צריך ליידע אותו שייערך לכך שלא יזמין כרגע את האולם, תשמע ידידי, ייקח לנו זמן יותר ארוך, צריך מישהו שיגיד לו, לא יבוא ברגע מסויים, ויגיד אני כבר הזמנתי אולם, הזמנתי רב, הזמנתי כבר את כל הלוגיסטיקה של החתונה, זה רציני, זה הרי פעם בחיים, כל החסכונות שלו הוא שם, כולל ההורים, ואז פתאום אומרים לו, אדוני, לא קיבלת אישור יהדות, זה חשוב מאוד.
<שלמה דיכובסקי: זה שייך לא לרבנות.
אמנון כהן: אני לא יודע למי שייך, זוג צעיר לא יודע למי שייך.
<חנה פריידין: אי אפשר לברר יהדות ללא קשר לתהליך נישואין.
אלי בן-דהן: אפשר, בוודאי.
אמנון כהן: הוא אמר שאפשר, אבל הזוג לא יודע.
אמנון כהן: הם גרים מקטנות באותה שכונה, היו במקום ביחד, למדו ביחד, ופתאום רוצים להתחתן.
אמנון כהן: לגבי השורשים היו בעיות, המטרה שלנו ליידע את אותו זוג צעיר שיש בדיקה, עוד לא אומרים לך תשובה, ייקח לנו יותר זמן, לכן אל תקבע דברים, מישהו מודיע, זה מה שאני רוצה לדעת.
דוד דנינו: אולי אני אסביר קצת.
אמנון כהן: לא תסביר לי, תן לי תשובה.
דוד דנינו: אתן תשובה.
דוד דנינו: זוג שבאו לפתוח תיק, הוא נולד בברית המועצות אין בידו אישור יהדות, הוא לא יפתח את התיק בכלל כך שיסבירו לו מראש, קח הפנייה, תיגש איתה לבית הדין הרבני, תביא משם אישור יהדות.
דוד דנינו: זוג שנרשם וכבר יש לו הכול, בו ברגע שהוא פתח את התיק, הוא יקבל מידע בדיוק מה חסר לו.
אמנון כהן: עדיין הוא לא יודע.
אמנון כהן: כשאתה אומר לו לך לרבנות, תביא אישור יהדות, עדיין הוא לא יודע שיש בעיה, גם אתה עוד לא יודע שיש בעיה.
דוד דנינו: ברגע שהוא הגיע לפתוח תיק, הזוג צריך להמציא את המסמכים שלו, הוא יראה באותו רגע מה הבעיה שלו.
אמנון כהן: תעודת לידה, דברים כאלה.
דוד דנינו: כן, אישור יהדות, תעודת נישואין, באותו רגע כבר יגידו לו.
אמנון כהן: אין לו, הוא חשב שהוא יהודי.
דוד דנינו: בסדר, יקבל הפנייה, גם משרד הפנים חשב שהוא יהודי, לא משנה, הוא יקבל הפנייה באותו רגע לבית הדין האזורי להמציא משם אישור יהדות.
אמנון כהן: כשמגלים שייקח יותר זמן, עוד לא יודעים אם הוא בכלל יהודי, או לא יהודי, בסדר, אני לא נכנס כרגע לזה.
אמנון כהן: אני אומר זוג שיקבל התראה מוקדמת, שייקח לו זמן לבדיקת היהדות שלו.
אמנון כהן: אני נתקלתי בכמה מקרים שלא עמדנו בלוח הזמנים - בן אדם הזמין הכול, לא יודע מה לעשות, בעל כורחו הוא צריך לעשות משהו.
דוד דנינו: הוא לא יכול לקבוע תאריך חתונה אם אין לו אישור יהדות.
אמנון כהן: אבל הוא קבע, לא אמרת לו.
דוד דנינו: אין לו אישור יהדות אבל על מה יקבע, עם מי התחתן?
אמנון כהן: הוא לא ידע שאין לו אישור יהדות.
<יהושע ישי: סליחה, אדוני היושב ראש, איך הוא קבע תאריך נישואין באולם אם הוא עדיין לא נרשם לנישואין?
אמנון כהן: פתח תיק.
<יהושע ישי: פתח תיק והלך לאולם?
אמנון כהן: הוא לא מבין, מישהו אומר לו?
<יהושע ישי: אז זה מה שקורה, אם הוא יפתח את התיק באינטרנט, אז הוא חשב שהוא התחיל את התהליך, ועכשיו הוא יילך לאולם.
<יהושע ישי: אבל אם הוא יבוא למשרד וירצה לפתוח את התיק, יגידו לו, אדוני, אתה צריך ללכת לבירור יהדות, תלך קודם כל לבירור יהדות.
אלי בן-דהן: הוא התחיל, מי שמתחיל תהליך הוא חושב שזה נגמר?
אלי בן-דהן: הוא גם מבין שצריך להגיע ולהירשם.
<שלמה דיכובסקי: אני אומר כך, אדם שמגיע לבית הדין, בית הדין יכול במבט ראשון לדעת אם מדובר במקרה רגיל שסך הכול משך הזמן לבירור לא יעלה ל-15 יום, או שמדובר במקרה מסובך.
<שלמה דיכובסקי: מיידעים את הפונה ואומרים, שמע, המקרה שלך מורכב, מסובך, 15 יום לא מספיק, זה ייקח יותר זמן, תביא בחשבון את הדבר.
<שלמה דיכובסקי: ההצעה שהעלינו היא שנושא בירור היהדות לא יתחיל מזמן שאדם רואה את עצמו מועמד לנישואין, אלא יתחיל הרבה קודם, אולי אפילו גם בבתי ספר, לצאת במין קמפיין כזה ולומר לאנשים, ביום מן הימים תרצו לעמוד תחת החופה, בואו ונדגים את השלב של בירור יהדות על מנת שתהיה בידיכם תעודה שתוקפה לכל החיים ובה יצוין המצב שלכם, בדרך כזאת אנחנו נחסוך לאנשים הרבה עוגמת נפש.
אמנון כהן: מי יעשה את הקמפיין הזה?
<שלמה דיכובסקי: זה דבר שהעלינו, דיברתי עם שרת המשפטים בזמנו, יש פה את הרב אליהו מימון שהוא אבי הרעיון הזה.
אמנון כהן: זה יפה, אבל מישהו צריך לעשות.
<שאול פרבר: אם מקבלים הפניה מרשם הנישואין, אז הליך בירור היהדות היא חינם.
<שאול פרבר: כשהולכים ישירות לבית הדין, בגיל בית ספר, בגיל 18, בצבא, מה שיהיה זה עולה כסף, זה בתקנון.
<שאול פרבר: אני יושב ראש מכון "עתים", אנחנו מקבלים פניות ציבור בנושא רישום נישואין.
אלי בן-דהן: "עתים" זה גוף פרטי שמסייע לאנשים.
<שאול פרבר: עמותה, לא גוף פרטי.
אמנון כהן: הוא העלה סוגיה מסוימת, אם אנחנו נותנים שרות לתושב, שרות לאזרח, אז יש כבר אגרה שהוא צריך לשלם כשהוא פותח תיק, הבנתי, למה פעמיים?
אמנון כהן: על בדיקת יהדות צריך עוד פעם לשלם?
אלי בן-דהן: שני דברים שונים לגמרי.
<שלמה דיכובסקי: אם אדם הולך לא למטרת נישואין בזמן הקרוב.
<שלמה דיכובסקי: לגבי הנושא של האגרה אפשר להסדיר, זאת לא בעיה.
אלי בן-דהן: אנחנו פותרים מאגרה גם ילדים מהתיכון, יש הרבה פתרונות, אגרה זה בעיה קטנה.
<שלמה דיכובסקי: למשל "דור ישרים" עושים בדיקות לתלמידים ולתמידות.
<ישעיהו מלכה: אני חושב שאדוני צודק, ישנם זוגות שבאים להירשם, מייד הם הולכים - - -
אמנון כהן: חושבים נגמר.
<ישעיהו מלכה: לא יעזור שום דבר לאף אחד, והם באים אחר כך בטענות למה כן, ולמה לא, הדברים האלה קורים.
אמנון כהן: המטרה שלי ליידע אם יש בעיה.
אמנון כהן: אם אין בעיה, הוא אמר, איך אני פותח את התיק אני כבר יודע אם יש בעיה, לכן אני צריך לדעת שהאזרח שהוא תמים, הוא לא יודע, הוא לא מבין בדברים האלה, אמרו לו לך תפתח תיק ברבנות, פותח תיק וחושב שהכול בסדר כבר, הוא לא יודע, באים אליי בפניות, אתה יושב שם ואתה חושב שאתה יודע, הוא לא יודע.
מיקי רוזנטל: מדובר בשירות כמו כל שירות אחר במדינת ישראל, יש לו נדבכים שונים.
מיקי רוזנטל: למשל, הביטוח הלאומי, אפשר ללכת לוועדת ערר, אבל יש נוהל מוסדר תוך כמה זמן צריך להגיד לך אתה זכאי, אתה לא זכאי, אתה צריך ללכת ולכאן - אצלכם נדמה שאין נוהל, אין נוהל ברור.
<יהושע ישי: הנוהל הוא פשוט ביותר.
<יהושע ישי: בן אדם בא בבוקר בשעה תשע, דופק על דלתו של רשם הנישואין, מבקש לפתוח תיק, מאותו רגע הוא יכול לסיים את התיק אם אין שום בעיה והוא הולך הביתה, הוא נרשם לנישואין, זה הכלל.
<יהושע ישי: אם הוא נכנס לרשם הנישואין, והתברר שיש בעיה של בירור יהדות, אומרים לו בו במקום, אדוני, יש לך בעיה של בירור יהדות, קח הפנייה לבית הדין, התיק שלך כרגע לא נפתח.