GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה מור-יוסף: היו מספק תלונות מדי פעם שהאנשים לא נשארים כל תקופת הזמן, שהיו צריכים להיות ארבע שעות אבל לא תמיד הם נשארים ארבע שעות.
<שלמה מור-יוסף: בימים האלה סיימנו מכרז בו זכתה חברה שיש לה אמצעים טכנולוגיים שיאפשרו לנו לוודא עד כמה שניתן שבאמת העובד נמצא כי גם יכולת הפיקוח של החברות היא מוגבלת והן לא נמצאות כל יום עם כל עובד בכל מקום.
<שלמה מור-יוסף: לכן בשיתוף הפעולה הזה אנחנו מקווים שאם לזקן מגיעות ארבע שעות, הוא אכן יקבל את ארבע השעות האלה.
<שלמה מור-יוסף: הדבר הנוסף הוא בקרה על המטפלים עצמם.
<שלמה מור-יוסף: כאן יש שיתוף פעולה בינינו לבין משרד הרווחה ולבין הרשויות המקומיות.
<שלמה מור-יוסף: יש לנו חילוקי דעות לגבי העלות של זה אבל אני מקווה שגם זה ייפתר ואני רואה כאן את מר קבלו ששותף לנושא.
אמנון כהן: השלטון המקומי משתף פעולה?
<שלמה מור-יוסף: היו להם בחירות שהסתיימו ועכשיו חוזרים לעבודה.
אמנון כהן: אני מאמין שנבחרו הטובים ביותר.
<שלמה מור-יוסף: בסך הכול יש כאן בקרה.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו רוצים בקרה כאשר באמת באים לביתו של הזקן פעם, פעמיים, שלוש פעמים.
אמנון כהן: לפעמים עובד סוציאלי של העירייה מגיע ולפעמים מגיע עובד סוציאלי של החברה.
אמנון כהן: לפעמים קשיש אחד מקבל ארבעה ביקורים ואילו אחד לא מקבל ולו ביקור אחד.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים עכשיו יחד עם המשרדים השונים שציינו – רווחה ובריאות – במיזם שיזם אותו אש"ל, יוסי תמיר יזם אותו, של מה שנקרא טיפול אינטגרטיבי מתוך כוונה שנשתף גם את קופות החולים במיזם הזה, מתוך כוונה שלא יבוא פעם עובד של קופת חולים, פעם של הרשות המקומית ופעם של החברה ויכול להיות שכולם יבואו באותו שבוע ואחר כך יהיה שקט, אלא שיהיה תיאום.
<שלמה מור-יוסף: לכן אנחנו נכנסים לאיזשהו מודל.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו רוצים לעשות פיילוט בשלושה ישובים במימון משותף ולראות איך אנחנו יכולים לחבר את כל השחקנים כדי שהבקרה תהיה נוספת.
<שלמה מור-יוסף: יש בקרה נוספת שהיא לא באחריותנו ואני חושב שהיא בקרה חשובה וזאת הבקרה על התנאים של העובדים הזרים שמועסקים.
<שלמה מור-יוסף: לשם כך תפקיד לשכות השירות לראות שגם העובד הזר יקבל בבתים השונים את התנאים כי כמו שנאמר כאן יש את שני הצדדים של המשוואה.
<שלמה מור-יוסף: מה עוד נעשה כדי שהעניין יהיה גם יותר יעיל וגם יותר נכון.
<שלמה מור-יוסף: קודם כל, הקמנו את ועדת פרופסור בן-יהודה שהוא גריאטר שאסף מומחים מכל התחומים והציע לנו מספר דברים.
<שלמה מור-יוסף: דבר ראשון, שינוי מבחן התלות, להפוך אותו ליותר ידידותי.
<שלמה מור-יוסף: אני מוכרח להגיד שבשנים האחרונות יש ירידה משמעותית בתלונות של האזרחים על המבחן.
אמנון כהן: עדיין בודקים רוכסנים?
<שלמה מור-יוסף: לא בודקים בצורה שאתה מתאר אותה.
<שלמה מור-יוסף: בודקים אבל בצורה יותר עקיפה ופחות תעשה כך ותעשה כך.
אמנון כהן: לא לפגוע בכבודו של האדם.
<שלמה מור-יוסף: תוך כדי הנוכחות.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו מקבלים תלונות משני הצדדים.
<שלמה מור-יוסף: לא מזמן הייתה כתבה בעיתון "הארץ" ובה נאמר שהוא שאל את הגברת האם היא מסתדרת בשירותים והיא אמרה לו שהיא מסתדרת בשירותים.
<קריאה: אותי ביקשו שאני אראה.
<קריאה: עד איפה אתם משפילים אנשים?
<קריאה: באחוזים כמה אנשים אתם משפילים?
<שלמה מור-יוסף: אנחנו כבר לא עושים את זה.
<שלמה מור-יוסף: ציינתי שאנחנו לא עושים את זה.
<שלמה מור-יוסף: עכשיו אני מציין את התלונות מהצד השני.
<שלמה מור-יוסף: אומרים לי שהיא אמרה כי היא התביישה להגיד שהיא לא מסתדרת ושואלים למה לא בדקנו.
<שלמה מור-יוסף: אתה עושה כך, זה לא בסדר, ואתה עושה כך, זה פחות בסדר, אבל אנחנו החלטנו שאנחנו הולכים במסלולים העקיפים ולא במסלולים הישירים.
באסל גטאס: עוד לפני חודש קיבלתי תלונות על השפלת זקנים בבדיקות.
באסל גטאס: אתה בטוח שזה כבר לא נעשה בשטח?
<שלמה מור-יוסף: ב-75 אלף בדיקות שנעשות בשנה, אני יכול להיות בטוח כמו שאני יכול להיות בטוח.
<שלמה מור-יוסף: אני יכול להגיד שאלה ההנחיות.
<שלמה מור-יוסף: אני יכול להגיד שמספר התלונות יורד.
<שלמה מור-יוסף: אני יכול להגיד שכל הבודקים שלנו הם אנשים מהתחום.
אמנון כהן: עברו הכשרה?
<שלמה מור-יוסף: אחיות או פיזיותרפיסטים או מרפאים בעיסוק.
<שלמה מור-יוסף: כולם עוברים אצלנו הכשרה.
<שלמה מור-יוסף: אם יש תקלה כאן או שם, אנחנו רוצים לשמוע על כך ורוצים להתמודד עם זה.
<שלמה מור-יוסף: בסך הכול הבדיקות במהותן אמורות להיות כמה שיותר עקיפות כי עדיין צריך לבדוק.
<שלמה מור-יוסף: רבותיי, אם אתם בכנסת תחליטו שכל מי שמגיש בקשה מקבל, יהיה לנו יותר קל אבל ברגע שאתם רוצים שנשמור את כספי הציבור, יש לנו איזושהי מחויבות ואנחנו מנסים לעשות את זה בצורה העדינה ביותר האפשרית.
<שלמה מור-יוסף: הדבר הנוסף הוא שינוי החלוקה בין הזכאויות השונות.
<שלמה מור-יוסף: זאת אומרת, אנחנו רואים היום שאנשים שיש להם פחות נקודות, מקבלים יחסית לנקודה יותר שעות, ואנשים שיש להם יותר נקודות, מקבלים פר הנקודה פחות.
<שלמה מור-יוסף: הייתה הצעה לאזן את זה.
<שלמה מור-יוסף: זה היה גם בוועדת טרכטנברג וזה התקבל גם על ידי ועדת טרכטנברג.
<שלמה מור-יוסף: בזמנו משרד הבריאות עצר את זה.
אמנון כהן: הוא המליץ?
<שלמה מור-יוסף: הוא המליץ, כן.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב שאנחנו עובדים מול האוצר בסיועו של שר הרווחה כדי להביא את זה לידי ביטוי.
<שלמה מור-יוסף: הדבר האחרון היא המלצה שאנחנו מביאים שקשורה לעניין הזה.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו רוצים להקל במידה מסוימת את מבחני ההכנסה ולאפשר גם בהכנסה מעט יותר גבוהה לקבל אפשרות לסיעוד.
<שלמה מור-יוסף: היום נראה לנו שההכנסה שנקבעה היא הכנסה שאינה מספיקה.
<שלמה מור-יוסף: אלה בגדול הדברים.
<שלמה מור-יוסף: אני חושב שעברנו על רוב הנושאים.
אמנון כהן: מה לגבי נהלים חדשים בין המוסד לבין משרד הרווחה?
<שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים בקשר גם עם משרד הרווחה וגם עם השלטון המקומי.
<שלמה מור-יוסף: מתפתח המסלול הירוק שלמעשה במידה מסוימת מייתר את האינטנסיביות של פעילות הוועדות המקומיות.
<שלמה מור-יוסף: לכן ישתחרר זמן שאפשר יהיה יותר לנצל אותו לעבודה בשטח.
<שלמה מור-יוסף: יש לנו עדיין ויכוח מה המשמעות הכספית של זה אבל אני מקווה שבשבועות הקרובים גם את הדיון הזה נסיים.
<שלמה מור-יוסף: זה נעשה על ידי מנכ"ל משרד הרווחה ונמצאים כאן הנציגים שלו.
אורית סטרוק: יש לך תשובה לשאלתי לגבי תקופת חופשות העובדים הזרים?
אמנון כהן: את מדברת על יום החופש השבועי?
אורית סטרוק: על החופשה השנתית.
<שלמה מור-יוסף: אנחנו לא מכסים את החופשות.
<שלמה מור-יוסף: אם יחליטו בכנסת שנכסה את החופשות, נכסה את החופשות.
אורית סטרוק: יש בעיה עם זה.
<שלמה מור-יוסף: יש בעיה.
שמעון אוחיון: הבעיה היא המחליף.
שמעון אוחיון: כשיוצא מישהו לחופשה, אתה בעצם נותר לבד והלשכה לא נותנת לך מחליף.
אמנון כהן: אולי רשות ההגירה תענה ואולי לה יש את הפתרון.
אורית סטרוק: זאת לא בעיה כלכלית.
אמנון כהן: יש להם עובדים במאגר.
אמנון כהן: מנכ"ל המשרד לאזרחים ותיקים.
<אהרן אזולאי: בוקר טוב, אדוני היושב ראש.
<אהרן אזולאי: אני רוצה להוסיף מספר פרטים שלא נגעו בהם.
<אהרן אזולאי: אני אתחיל עם מה שאמר ידידי מור-יוסף לגבי העלות או ההוצאות בגין חוק הסיעוד.
<אהרן אזולאי: יש להוסיף עוד שני מרכיבים שלא נאמרו.
<אהרן אזולאי: דובר על ההוצאות של ביטוח לאומי אבל יש עוד הוצאות של משרד הבריאות, כל הנושא של האשפוז הסיעודי, ויש גם הוצאות של הציבור בכללותו וזה ציבור לא מבוטל כמו ביטוחים ותשלומים שאנשים עושים באופן פרטי כאשר כאן המספרים הם הרבה יותר גדולים והולכים וגדלים.
<אהרן אזולאי: יש שלושה גורמים עיקריים בגידול שאמור להיות – אלא אם כן תהיה מעורבות ונאמר עליה מילה או שתיים – בנושא הסיעוד.
<אהרן אזולאי: הזכירו את תוחלת החיים.
<אהרן אזולאי: אנשים חיים יותר זמן.
<אהרן אזולאי: הזכירו את הגידול במספר.
<אהרן אזולאי: היום אנחנו 800 אלף אזרחים ותיקים, בשנת 2035 נהיה מיליון ו-700 אלף.
<אהרן אזולאי: המספרים גדלים, תוחלת החיים גדלה, הרפואה משתפרת, הטכנולוגיה משתפרת ולכן אם הזכיר השר שממוצע שנות הסיעוד בשנת 1995 – עת החוק יצא לדרך – היה 18 חודשים, היום למעלה משלוש וחצי שנים ובשנת 2030 הוא יכול להגיע לשש או שבע שנים.
<אהרן אזולאי: המכפלות הן גדולות.
<אהרן אזולאי: כאן אני מגיע לנקודה.
<אהרן אזולאי: סיעוד הוא לא גזרה משמים.
<אהרן אזולאי: יש איזו הרגשה שחייבים להיות סיעודיים.
<אהרן אזולאי: כאילו אין מה לעשות, אדם הופך לסיעודי.
<אהרן אזולאי: שובר את הירך או את האגן, הופך להיות סיעודי.
<אהרן אזולאי: בהחלט לא.
<אהרן אזולאי: אדם שיהיה פעיל, אדם שיהיה חיוני, אדם שיהיה לו מה לעשות בחיים, אם הוא שבר ירך, הוא יכול להשתקם והוא לא חייב להיות סיעודי.
<אהרן אזולאי: אני אומר שלא בכל המקרים הסיעוד הוא דבר הכרחי.
<אהרן אזולאי: הקלות לוותר וליפול לסיעוד, זה דבר שצריך לטפל בו.
אמנון כהן: אבל האזרח לא מחליט אם הוא סיעודי.
אמנון כהן: אף אחד לא רוצה להיות סיעודי.
<אהרן אזולאי: בוודאי שלא.
<אהרן אזולאי: אני לא מדבר על האדם הפרטי אלא על הממסד ומה הממסד מעמיד.
<אהרן אזולאי: אדם פרטי, בוודאי שלא ירצה להיות סיעודי.
אמנון כהן: אבל אם הוא לא מזמין אמבולנס בזמן כי אין לו כסף, הוא הופך להיות סיעודי.
<אהרן אזולאי: נכון.
אמנון כהן: כמדינה אתה חוסך 500 שקלים אבל בסוף אתה מחזיק אותו ארבע שנים כסיעודי, כי לא טיפלת בו.
<אהרן אזולאי: גם אם הוא הזמין אמבולנס והגיע לבית החולים ועשה ניתוח ירך או אגן, אם לא יגידו לו שם שאפשר לעשות שיקום – וזה בסל השירותים ולא צריך להוסיף כסף כי קופות החולים אמונות על השיקום – ולא ידעו לשלוח אותו לשיקום, הוא יהיה סיעודי.
<אהרן אזולאי: אם הוא יעשה שיקום, מאוד יכול להיות שהוא לא יהיה סיעודי.
<אהרן אזולאי: אלה בעיות בהן אנחנו צריכים לטפל.
<אהרן אזולאי: אני רוצה להזכיר פרויקט בו התחלנו והביטוח הלאומי שותף לו – משרד הבריאות, משרד הרווחה, אש"ל וקופות החולים.
<אהרן אזולאי: התחלנו אותו בשיבא, הוא נקרא יחידת סגולה – סגולה לאריכות ימים – והשם הקודם היה ר"מ 2.
<אהרן אזולאי: אותו עיקרון של חיילים.
<אהרן אזולאי: כשחיילים מגיעים לבית החולים, הם מזוהים, מלווים אותם באשפוז ואחרי שהם משוחררים מחברים אותם להמשך טיפול בבסיסים.
<אהרן אזולאי: הכוונה כאן היא שכל אזרח ותיק שמגיע לבית החולים יזוהה עם אשפוזו.
<אהרן אזולאי: אם הוא לבד, יהיה מי שילווה אותו באשפוז.
<אהרן אזולאי: ימצו אתו את הזכויות, בין אם הוא ניצול שואה או בין זכויות בריאות או בין כל זכויות אחרות והחשוב ביותר הוא שבשחרור שלו יחברו אותו בשני חיבורים: ראשית, להמשך טיפול בריאותי בקהילה, ואם צריך, להמשך טיפול חברתי כדי לראות איך אנחנו מונעים הגעות סרק לבית החולים.
<אהרן אזולאי: לא מעט מהאשפוזים החוזרים נובעים לא בגלל שלא קיבלו טיפול או שמערכת הבריאות לא פעלה, אלא שלא היה מי שיגיש את התרופות, לא היה מי שיגיש צלחת מרק ולא היה מי שיהיה בבית כדי לוודא שהמשך הטיפול נעשה כראוי.
<אהרן אזולאי: לסבר את האוזן.
<אהרן אזולאי: ב-2009, 144 אלף הגעות סרק למיון, מכל מיני סיבות ולא דווקא רפואיות.
<אהרן אזולאי: במשרד שלנו אנחנו בונים על כך שהמערכות כולן תיתנה מהות לחיים.
<אהרן אזולאי: אדוני היושב ראש דיבר על המהות.
<אהרן אזולאי: אדם קם בבוקר ויהיה לו מה לעשות באותו יום, שתהיה לו סיבה לקום, לצאת ולעשות כל פעילות משמעותית עבורו.
<אהרן אזולאי: אנחנו בטוחים שככל שנמלא את החיים בתוכן, אנשים, במידה ונגזר עליהם ליפול לסיעוד, ייפלו בגין מאוחר יותר לתקופה קצרה יותר.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע את רשות ההגירה והאוכלוסין.
<משה נקש: שלום אדוני היושב ראש, שלום לכולם.
<משה נקש: אני אגע בכמה נקודות שהעלו כאן אדוני היושב ראש, חברי הכנסת ומנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.
<משה נקש: הנושא הראשון שעלה הוא ביקורים בבית המטופל.
<משה נקש: ציינת שיש מקרים שבאים אליו ממשרד הרווחה, יש מקרים שבאים אליו מביטוח לאומי, יש מקרים שבאים אליו מרשות האוכלוסין וההגירה ואמרת שיש מקרים שלא באים כלל וכלל.
<משה נקש: אני אעדכן ואומר שאצלנו החובה היא עבור כל מטופל סיעודי קשיש ונכה, לא משנה אם הוא מקבל גמלה מביטוח לאומי או לא, להגיע אליו לביקור.
אמנון כהן: מי מגיע?
<משה נקש: נציגי הלשכות הפרטיות.
אמנון כהן: יש עבודה סדורה?
אמנון כהן: יש רשימה למי צריך להגיע?
<משה נקש: כל מי שמעסיק עובד זר רשום בלשכה פרטית וכל מי שרשום תחת אותה לשכה, צריכים להגיע אליו לביקור לפחות פעם בשנה.
אמנון כהן: מה זה לשכה פרטית?
<משה נקש: החברה שדואגת לקבל את העובד הזר.
אמנון כהן: מי מפקח על כך שהם עושים את העבודה?
<משה נקש: אנחנו.
<משה נקש: נמצאת כאן רננה שהיא עובדת סוציאלי במקצועי והיא גם מפקחת ארצית על כל התחום הסוציאלי של הלשכות הפרטיות.
אמנון כהן: כמה עובדים זרים רשומים בלשכות הפרטיות?
<משה נקש: זה טווח רחב.
<משה נקש: זה יכול להיות פחות ממאתיים ועד בסביבות 3,000.
<משה נקש: כל לשכה פרטית חייבת שיהיה לה עובד סוציאלי אחראי, לפחות אחד, ותחתיו יש עובדים סוציאליים משניים שנותנים שירותים.
אמנון כהן: מי בודק אם אכן היה ביקור או לא היה ביקור אצל קשיש מסוים?
<משה נקש: הלשכות מחויבות לדווח לנו ולעשות ביקור ואצלנו ברשות בודקים את זה.
אמנון כהן: אני יכול לבדוק פעם את הדוח שלכם?
אמנון כהן: איזה דוח יש לכם?
<משה נקש: יש לנו מנהלת אגף תאגידים ולשכות, עורכת הדין יפעת ח, שיכולה להעביר דוחות של כל הלשכות, כמה הן מדווחות ומתי הן מגיעות.
אמנון כהן: הן יכולות לדווח מה שהן רוצות.
אמנון כהן: מי בודק מדגמית?
<משה נקש: יש לנו את מינהל האכיפה ששולח אנשים לבתים וללשכות.
אמנון כהן: קשישים התלוננו שאף אחד לא בא.
<משה נקש: כל תלונה שיש בעניין הזה, נשמח לקבל אותה ולבדוק אותה.
אמנון כהן: אני לא רוצה שיתלוננו.
אמנון כהן: אני רוצה שנדע שהקשיש מקבל טיפול מהשלטון המקומי, מביטוח לאומי, וכי יש כאן סנכרון של הביקורות.
אמנון כהן: גם לא צריך להציף אותו בביקורים ולא צריך להטריד אותו כל יומיים, אבל יש מקרים שכל יומיים בא אליו מישהו אחר.
אמנון כהן: גם את זה אני לא רוצה, אבל אני לא רוצה שיהיה מצב שלא מבקרים אותו כלל.
אמנון כהן: לכן חייב להיות כאן סנכרון כך שאנחנו במטריה הגדולה במדינת ישראל יודעים שמישהו מפקח מלמעלה על הדברים האלה.
<משה נקש: אנחנו יושבים גם עם ביטוח לאומי בישיבות תקופתיות.
אמנון כהן: יש סנכרון של העבודה עם משרד הרווחה?
<מרים בר גיורא: אנחנו עכשיו עובדים על זה.
<משה נקש: אנחנו בדיוק בונים את הנוהל הזה.
<מרים בר גיורא: יש מערכות מחשב אחרות.
<מרים בר גיורא: אנחנו עכשיו עובדים על שיתופי פעולה אתם, אבל עוד לא פתרנו את הבעיה של הסנכרון.
אמנון כהן: אי אפשר מצד אחד להטריד ומהצד השני שלא יהיה טיפול.
<משה נקש: אמרתי, אי טיפול, לפחות בהיבט שלנו, לא אמור להיות.
<משה נקש: כולם אמורים להיות מטופלים על ידי הלשכות הפרטיות שלנו.
<משה נקש: כולם.
<משה נקש: גם אם משרד הרווחה מגיע לשם, גם אם ביטוח לאומי מגיע לשם וגם אם לא.
<משה נקש: נכון שצריך לשפר את הסנכרון בין המשרדים ואנחנו יושבים על הנושא הזה עם כל המשרדים.
אמנון כהן: עם מי אתה מסונכרן?
<אהרן אזולאי: בנושא הזה אנחנו לא בלופ.
<מרים בר גיורא: הם לא צריכים להיות מסונכרנים, אדוני.
<מרים בר גיורא: אין להם נגיעה.
<משה נקש: המשרד לאזרחים ותיקים, ככל שאני יודע, לא מבצע ביקורים בבתי המטופלים אלא רשויות הרווחה עושות זאת.
אמנון כהן: אני לא מחפש לקחת למישהו תפקיד אבל מישהו חייב לפקח על העבודה הזאת.
אמנון כהן: אני אומר שאני כמדינה צריך לדעת שקשיש מקבל את הביקורים שלו.
אמנון כהן: לא להטריד אותו יותר מדי כי הוא מבוגר אבל מהצד השני לא להזניח אותו יותר מדי.
אמנון כהן: אם אין סנכרון, אתה יכול לדבר עד מחר וזה לא יעזור.
אמנון כהן: אתם חייבים להיות מסונכרנים.
אמנון כהן: אם בזמן מסוים החלטתם מבחינה מקצועית על שלוש פעמים בשנה או על פעמיים בשנה, אתם צריכים לדעת שזה מתבצע.
אמנון כהן: פעם זה מגיע מהעירייה, פעם זה מגיע ממחלקת הרווחה, מהמדור לקשיש, פעם זה מגיע מהמוסד לביטוח לאומי ופעם זה מגיע מרשות ההגירה כדי לבדוק.
אמנון כהן: מישהו צריך לדעת שזה מתבצע.
<משה נקש: שש פעמים בשנה.
אמנון כהן: אתם תקבעו מקצועית.
אמנון כהן: לא אמרתי כמה פעמים אבל מישהו צריך לבדוק את זה.
אמנון כהן: כמו שאמרנו, מצד אחד לא להטריד אבל מהצד השני יהיו ביקורים.
אמנון כהן: מה לגבי עובד זר ספציפי לאדם מסוים?
<משה נקש: אני מניח שאדוני היושב ראש יודע, יש את בג"ץ הכבילה שלא מאפשר להביא עובד זר ספציפי למטופל ולומר לו שהוא עובד רק אצל המטופל הזה ואם לא, הוא עוזב את ישראל.
<משה נקש: זה היה עד לפני כמה שנים אבל מרגע שבג"ץ החליט שזאת כבילה, אי אפשר ליישם את הנושא הזה.
אמנון כהן: אצל קבלנים ואצל חקלאים פתרנו את הבעיה.
<משה נקש: סיעוד שונה במהותו מכל תחום אחר.
<משה נקש: זה תחום הרבה יותר רגיש והרבה יותר נקודתי.
<משה נקש: לכל אחד יש את הצרכים שלו.
<משה נקש: איך אנחנו מתמודדים עם הנושא הזה.
<משה נקש: יש תקנות לפיקדון, יש גם תקנות לפיקדון – דיברת על הנושא הזה קודם – של עובדים זרים שיצאו מישראל עם סיום תקופת העבודה שלהם ויש כמובן את התקנות הגיאוגרפיות ותקנות על מספר המעברים שעובדים זרים רשאים לעבור בין מעסיקים.
<משה נקש: שני הנושאים האלה נמצאים כבר בשלבים מאוד מתקדמים ואפילו אפשר לומר מוכנים.
<משה נקש: אני מניח שבימיםה קרובים יאושרו על ידי השרים הרלוונטיים ויובאו לדיון.
אמנון כהן: קשיש שחיכה 23 ימים עד שקיבל את הזכאות, עכשיו הוא בא אליכם.
<משה נקש: אני אסביר איך זה אמור לעבוד.
אמנון כהן: קשיש חיכה חודש וחצי-חודשיים וסוף סוף החיינו וקיימנו והגיענו הגיע, ראה את הבן אדם, ברח.
אמנון כהן: עכשיו מתחיל התהליך מחדש.
<ניסים מורביה: הקשיש לא יכול להביא עוד עובד כי הוא הביא עובד אחד.
<ניסים מורביה: הוא כבול אליו באשרה שלו.
אמנון כהן: הוא ברח.
<ניסים מורביה: הוא כבול אליו.
<ניסים מורביה: הוא צריך לפנות לוועדה.
אמנון כהן: האדם שהמדינה קבעה שהוא סיעודי, מגיע לו עובד זר כי מגיעות לו השעות המסוימות ואחרי חודש וחצי הוא קיבל את העובד.
אמנון כהן: עכשיו נוצר מצב כאילו הוא התחתן אתו.
אמנון כהן: הוא לא יכול להביא מישהו אחר כי העובד ברח משדרות לרמת אביב ג' ועכשיו אין לו אף אחד.
אמנון כהן: מה קורה אתו?
<משה נקש: אני אסביר איך אמור לעבוד הנושא הזה של התקנות הגיאוגרפיות.
<משה נקש: עובד זר שיגיע ידע מראש לאיזה אזור גיאוגרפי בישראל הוא מגיע לעבוד.
<משה נקש: הוא לא יוכל לעבור לאזור שהוא רוצה ולומר שהוא רוצה להיות בתל אביב ולא רוצה לעבוד בפריפריה.
<משה נקש: אנחנו נקבע באשרה שלו שהוא מגיע לעבוד בפריפריה ושם הוא יעבוד.
<משה נקש: לגבי מה שהעלו חבריי, ואני מכיר את הבעיה.
<משה נקש: זה נכון שכאשר עובד זר עוזב מטופל סיעודי, המטופל הסיעודי לא יכול להזמין עובד זר אחר מחוץ לארץ.
אמנון כהן: למה אתה דואג יותר לעובד מאשר לקשיש?
<משה נקש: אני לא דואג לעובד יותר מאשר לקשיש.
<משה נקש: בשום פנים ואופן לא.
אמנון כהן: אבל הוא לא מקבל עובד אחר.
אמנון כהן: גם בנושא הזה עליו אתה מדבר כרגע, אתה הגבלת אותו לאזור גיאוגרפי מסוים.
אמנון כהן: הוא בא למשל לשדרות אבל בשדרות השכן אמר שישלם לו עוד שני שקלים ויוצא שלאותו אדם סיעודי ברח העובד.
<משה נקש: זה נכון שהוא לא יכול להביא עובד אחר מחוץ לארץ עד שאותו עובד שהיה לו נרשם כחוק אצל מעסיק אחר או עזב את ישראל.
<משה נקש: במקרה כמו שאתה מתאר, הוא הולך לשכן, נרשם שם ואין בעיה להביא עובד זר אחר.
אמנון כהן: לא נרשם.
אמנון כהן: יותר נוח לו להיות רשום אצל הקשיש הסיעודי והוא מקבל את כספו במקום אחר.
אמנון כהן: יוצא שאתה כבלת את הקשיש ולא אותו.
<משה נקש: לא נרשם, יש לנו ועדה גם למקרים האלה.
<משה נקש: יש לנו ועדת חריגים שיושבת ובוחנת את המקרים ובמקרים לא מעטים מאפשרת להביא עובד זר אחר מחוץ לארץ למרות שאותו עובד זר שעזב אותו והלך לטייל אני לא יודע איפה רשום על שמו.
<משה נקש: מאפשרים לו להביא עובד זר אחר מחוץ לארץ.
אמנון כהן: כמה זמן עובר עד שהוועדה מתכנסת?
<קריאה: יש ועדה הומניטרית שמעל חצי שנה לא התכנסה.
<משה נקש: לא נערבב דברים.
<משה נקש: אני אדבר גם על זה.
<משה נקש: יש לנו ועדה שמתכנסת אד-הוק ויש לנו ועדה שמתכנסת אחת לשבוע אם צריך.
<משה נקש: כשמגיעים אלינו מקרים, אנחנו מכנסים אותה.
<משה נקש: זאת לא הוועדה ההומניטרית אלא זאת ועדה אחרת שמתכנסת, נותנת מענה, נותנת פתרון, נותנת תשובות ומאפשרת לאנשים לקבל את הטיפול.
אמנון כהן: אנחנו כמדינה צריכים לדאוג לקשישים שלנו, לאדם הסיעודי שלנו.
אמנון כהן: אולי בג"ץ מתערב עת נעשה עוול.
אמנון כהן: יכול להיות שלעובד מסוים עשו עוול מסוים ואז הוא התערב בנושא הזה.
אמנון כהן: צריך למצוא דרך שבמרכז יהיה האדם הסיעודי.
אמנון כהן: אל תכבול אותו אם לא נתת לו פתרון.
אמנון כהן: אם אתה אומר שאתה משדך אותו כך שלא הוא יכול לעזוב, זה בסדר.
אמנון כהן: אתה לא יכול להגיד זכות כבילה לעובד הזר אסור כי הוא צריך לעבוד חופשי.
<משה נקש: זה לא אני אמרתי.
אמנון כהן: אתה צריך למצוא פתרון.
אמנון כהן: אני בית המחוקקים.
אמנון כהן: אמרתי לך, אולי נעשה עוול לבן אדם אחד, איש אחד יחטא וכל העדה תקצוף.
אמנון כהן: אנחנו צריכים את הפתרון לקשיש.
אמנון כהן: אתה צריך לבצע את העבודה שלך.
אמנון כהן: אתה אומר מצד אחד בג"ץ ומצד שני נהלים, אבל אני צריך פתרון.
אמנון כהן: במרכז עומד הקשיש הסיעודי שהמדינה קבעה שמגיע לו וצריך לעשות את הכול שהוא יקבל את הפתרון כמה שיותר מהר ולתת לו את כל הכלים כך שאף אחד לא יברח לו.
אמנון כהן: מצדי הוא יכול לראות במייל את הקשיש ואת הכול והוא יחתום.
אמנון כהן: אני לא רוצה לכבול אותו, אבל אתה תכין מסמך באמצעות משרד המשפטים עליו הוא יחתום שהוא מגיע אך ורק לטפל באותו קשיש או באותה קשישה וכי הוא ראה את התפקוד שלו או שלה.
אמנון כהן: יכול להיות שאחרי שהוא יראה את הקשיש, הוא יגיד שהוא לא יוכל לטפל בו, אבל ברגע שהוא ראה, הוא צריך לחתום ובזה זה נגמר.
אמנון כהן: תכין מסמך שיעבור את הבג"ץ ויעבור את כולם, אבל אתה צריך לעשות את העבודה ולא אני.
אמנון כהן: אם אתה לא יודע, אני אחליף אותך בעבודה.
<משה נקש: אנחנו עושים את העבודה שלנו ושמים במרכז את המטופלים.
אמנון כהן: לא, לא הבנת.
אמנון כהן: אם לא הגעת למה שאני אומר, צריך לשנות.
אמנון כהן: בטוח צריך לשנות.
אמנון כהן: אתה לא מוצא את הפתרון כי אם אתה אומר לי גיאוגרפית, מהבית הזה הוא יעבור לבית הזה כי שם משלמים לו יותר.
אמנון כהן: אני לא רוצה לפגוע בתנאים של העובד, אבל אני רוצה לפתור את הבעיה של הקשיש.
אמנון כהן: אני לא יכול לכבול את הקשיש שלא יכול להביא עובד זר אחר.
אמנון כהן: יש לך כאן מאגר עובדים ואתה צריך לדאוג לו.
אמנון כהן: קודם כל תן לו אתה עובד מהמאגר שלך.
אמנון כהן: בוודאי שתבדוק אם מתאים או לא מתאים, אבל זה שבמאגר שלך כבר יודע עברית, מכיר את המנטליות כאן, יודע איך לטפל ואם יש לך אחד כזה והוא עדיין עם אשרה, יש לו עדיפות.
אמנון כהן: המטרה שלי היא הקשיש.
אמנון כהן: המטרה שלי היא האדם הסיעודי ולא העובד.
אמנון כהן: העובד, תן לו את הזכויות שלו אבל אתה צריך למצוא את כל המנגנון שלך שהקשיש שלנו הזכאי לא יסבול.
אמנון כהן: אם לא הגעת לזה, שנה את כל המהלך שלך כי הוא לא שווה.
אמנון כהן: אם קשה לכם, בוא נשב עם השר, נשב עם אמנון בן-עמי, נעלה את הסוגיה ונמצא את הפתרון.
אמנון כהן: המטרה היא האדם הסיעודי.
אמנון כהן: המטרה היא - גם משפטית צריך לבדוק את הדברים האלה - שהוא יחתום על המסמכים והוא לא יוכל לברוח.
אמנון כהן: הוא בא לכאן לטובת הקשיש הזה, משפטית תסגור הכול, ואם הוא לא מתאים לו, הוא חייב ללכת.
אמנון כהן: לא יהיה פתרון אחר.
אמנון כהן: אם לא הגעת לזה, לא עשינו כלום.
אמנון כהן: אם זה כך, כל מה שאמרתי לפני חצי שנה, כלום לא קרה.
<משה נקש: הארגונים פנו לבית המשפט בעניין בג"ץ הכבילה ובית המשפט יידרש לסוגיה.
<משה נקש: כמו שאמרת, אנחנו מבצעים מדיניות ואנחנו מבצעים הנחיות.
<משה נקש: לא יכולים לעשות מעבר לזה.
<משה נקש: יגידו לנו שנחתים אותו, שנראה לו לפני שהוא מגיע אליו ואם לא, הוא עוזב את המדינה – אנחנו נעשה את זה.
אמנון כהן: אתם צריכים לשבת ולהעלות את זה.
אמנון כהן: משרד המשפטים צריך לשבת יחד אתכם, עם הייעוץ המשפטי במשרד שלך, עם משרד הרווחה ועם המוסד לביטוח לאומי.
אמנון כהן: התפקיד המשפטי שלהם הוא לבדוק שאנחנו עומדים בסטנדרט בינלאומי אבל זה הפתרון שצריך להיות.
אמנון כהן: אני לא רוצה שתכבול את הסיעודי ובזמן שהעובד יכול לטייל הוא יהיה בלי עובד.
אמנון כהן: אין הגיון בזה.
אמנון כהן: תתקדם לנושא הבא.
<משה נקש: הנושא הבא שעלה הוא מספר מוקדי השירות בהם אנחנו נותנים שירות ואלה ארבעה מוקדים.
אמנון כהן: אמרנו שתרחיבו את זה.
<משה נקש: התקבלה החלטה של המנכ"ל שלנו, של אמנון, שבשנה הבאה אנחנו נרחיב לפחות בעוד שני מוקדים אבל חשוב לי לציין שמי שמבקש לקבל היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד, אין צורך להגיע לשום מוקד אלא הוא יכול לשלוח את הטפסים בדואר או באמצעות הלשכה הפרטית שלו.
<משה נקש: אין צורך להגיע ואנחנו מטפלים.
<משה נקש: אין שום חובה להגיע.
אמנון כהן: לשכה פרטית, אלה שמביאים עובדים זרים?
אמנון כהן: אם בישוב שלו יש משרד כזה של אחד הגופים האלה, הוא מביא את זה לשם.
<משה נקש: הם מעבירים את זה אלינו.
אמנון כהן: הם עובדים מולכם.
<משה נקש: בכל זאת אנחנו נרחיב את מוקדי השירות.
אמנון כהן: אם יש סיעודי בשדרות, באופקים, בדימונה, באזורים מרוחקים ביותר, באזור מגוריו, ברדיוס הכי קרוב שלו, אם יש לו חברה פרטית כזאת שעוסקת בעובדים זרים, באמצעותה הוא יכול לשלוח את הבקשה.
<משה נקש: באמצעותה הוא יכול לשלוח את הבקשה.
<משה נקש: או באמצעותה או בדואר.
<משה נקש: הוא יכול לגשת לסניף הדואר ולשלוח לנו את הבקשה ואנחנו נטפל בה.
<משה נקש: בנוסף לעניין הזה, אנחנו מקדמים את הנושא - וככל הנראה בחודשים הקרובים זה גם יהיה מוכן כבר - של הגשת טפסים באופן מקוון.
<משה נקש: אנחנו בודקים גם את הנושא הזה באמצעות האינטרנט וככל שנוכל להתקדם גם בנושא הזה, כמובן שנעשה את זה.
אמנון כהן: מה עם הפיילוט לגבי נפאל?
<משה נקש: ההסכמים הבילטרליים.
<משה נקש: אני אתייחס גם לזה.
<משה נקש: אנחנו מנסים לקדם ומתקדמים בנושא הזה של קיום הסכמים בילטרליים.
אמנון כהן: הוא אמר לי שבעוד חודש זה יהיה מוכן.
<משה נקש: בעוד חודש זה לא יהיה מוכן.
<משה נקש: אנחנו מאוד מתקדמים עם העניין הזה, לא רק עם נפאל אלא אנחנו עושים גם עם מדינות נוספות.
אמנון כהן: הוא אמר שזה פיילוט.
<משה נקש: אנחנו חייבים בפיילוט על פי החלטת ממשלה.
<משה נקש: ככל שהוא יצליח, ואנחנו מקווים שהוא יצליח, הוא יפתור המון בעיות.
אמנון כהן: יש לי פרוטוקולים של הדיונים.
אמנון כהן: אני מסודר וכתוב לי בפרוטוקול הדיון שהוא אמר שתוך שבועיים-שלושה הוא מביא את הפיילוט הראשון.
אמנון כהן: אני הצעתי שנעשה עוד פיילוטים כי יש אנשים שמוכשרים במדינות אחרות בעולם שגם הם רוצים להתפרנס.
אמנון כהן: מה עם ההכשרה שלהם?
<משה נקש: זאת בדיוק הנקודה.
<משה נקש: זה אחד הנושאים שגרם לפיילוט לצאת לדרך ואם הפיילוט התעכב, זה נושא ההכשרה.
<משה נקש: עובדים זרים שמגיעים לענף הסיעוד, בשונה מענפים אחרים, צריכים איזושהי הכשרה ייחודית, הכשרה ספציפית והכשרה קצת יותר מקצועית.
<משה נקש: אנחנו לא יכולים להביא עובדים שלא יתאימו כי חס וחלילה יגרמו נזק לאחד המטופלים וזה לא שווה את כל ההסכמים הבילטרליים.
<משה נקש: לכן אנחנו צריכים לסגור את זה מכל הקצוות.
אמנון כהן: הם מחויבים לעשות הכשרה אצלם?
<משה נקש: הם מחויבים לעשות הכשרה מראש.
<משה נקש: אנחנו נוסיף אוריינטציה שלנו עם הדגשים שלנו.
<משה נקש: הנושא הזה קצת עיכב את הנושא הזה של חתימה על פיילוט ויציאה לדרך, אבל אנחנו כן מתכוונים לפעול בעניין הזה.
<משה נקש: חוץ מנפאל, תהיה גם סרילנקה אנחנו מנסים לקדם את הנושא הזה.
<משה נקש: בעקבות בג"ץ הוקמה ועדה על ידי שר הפנים, ועדת שושני, מי שהיה מנכ"ל משרד החינוך.
אמנון כהן: מה תפקיד הוועדה?
<משה נקש: הם בוחנים את כל נוהל הלשכות הפרטיות בסיעוד ושיטת העבודה בענף הסיעוד.
<משה נקש: הם מתייחסים לכל הנושאים של מחסור, אם קיים, ואם קיים, כמה, של עובדים זרים בישראל.
<משה נקש: הוועדה הזאת הוקמה גם לצורך העניין הזה.
<משה נקש: דבר נוסף בקשר למה שאמרה חברת הכנסת סטרוק שדיברה על משך הזמן עד לקבלת גמלת הסיעוד על ידי ביטוח לאומי.
<משה נקש: אצלנו מצאנו איזשהו פתרון ביניים שיסייע לאותה מטופלים במשך הזמן הזה, מהיום שהם יוצאים מהאשפוז ועד היום שהם מקבלים את גמלת הסיעוד.
<משה נקש: הם פונים אלינו כמה ימים לפני השחרור מאשפוז, מגישים לנו בקשה ואנחנו מעלים אותה אצלנו לדיון בוועדה שבדרך כלל תוך שבוע מקיימת דיונים.