GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה נקש: אחת לשבוע יש לנו ועדה והיא נותנת תשובה ואישור לשלושה חודשים כאשר בפרק הזמן הזה המטופל משתחרר לביתו, יעסיק את העובד, ועד שהוא יסיים את ההליכים מול ביטוח לאומי, נאריך את ההיתר.
אמנון כהן: מה עם חופשות?
<משה נקש: לגבי החופשות.
<משה נקש: יש לנו נוהל נוסף לגבי מי שמחליף עובד שיוצא לחופשת מולדת.
<משה נקש: הכנסנו לנוהל הזה גם עובדים זרים שעברו תקופה שמותר להם להיקלט אצל מעסיק חדש והוספנו את אותו פול של עובדים שיוכלו לשמש שכמחליפים לעובדים שיוצאים לחופשה.
אמנון כהן: זאת אומרת, עובד שיוצא לשבוע חופש.
<משה נקש: לא שבוע.
<משה נקש: חופשת מולדת זה לפחות 21 ימים.
אמנון כהן: בעוד מועד צריך ללכת לאותה לשכה ולומר שמתאריך מסוים עד תאריך מסוים ייעדר העובד ושימצאו לו מחליף.
<משה נקש: הלשכה מנסה לסייע.
<משה נקש: היא מסייעת להם.
אמנון כהן: אני לא יכול להביא את מי שאני רוצה אלא אני חייב לעבור דרך הלשכות.
<משה נקש: כל העובדים רשומים בלשכות.
<משה נקש: ללשכות יש מידע על העובדים.
<משה נקש: הלשכות מדווחות לנו מי העובד שמחליף את איזה עובד שיצא לחופשת מולדת.
<משה נקש: מקבלים את הדיווחים האלה.
<משה נקש: מה שעשינו כאן זה הרחבנו קבוצת עובדים נוספת שיכולה לשמש כמחליפים וזאת קבוצה שעד עכשיו לא יכלה.
<שלום קוטשר: העובדים הזרים צמודים לדיני עבודה אבל מי שהוא סיעודי, לא כל דבר מתאים לדיני עבודה.
<שלום קוטשר: למשל, קשיש סיעודי, אם הוא רוצה לפטר, הוא צריך לעשות שימוע.
<שלום קוטשר: כל קשיש יכול לעשות שימוע?
אמנון כהן: שימוע, זה לשאול שאלות.
<שלום קוטשר: לא.
<שלום קוטשר: הקשיש לא יכול לעשות את זה.
אמנון כהן: אתם תבחנו גם את הסוגיה של עובד-מעביד.
<משה נקש: זה באחריות משרד הכלכלה.
<איריס מעיין: לוועדה של מיכל צוק יש מסקנות והן הונחו על שולחן השר.
אמנון כהן: כבר בחודש מאי אמרו שהמסקנות הונחו.
אמנון כהן: ביקשנו מהשר שיאמץ אותן.
<איריס מעיין: אתמול קיבלתי דיווח שהן נמצאות על שולחן השר.
אמנון כהן: זה מתמהמה.
אמנון כהן: אני יודע שהוא עוסק כרגע עם האסירים הביטחוניים ובדברים חשובים, אבל זה לא פחות חשוב.
<איריס מעיין: זה הדיווח שקיבלתי אתמול.
<איריס מעיין: אני לא נמצאת בחדרו של השר, כך שאני לא יודעת מה הוא עושה עם הדברים שמונחים על שולחנו.
<איריס מעיין: כרגע זה הדיווח שקיבלתי נכון לאתמול אחר הצהרים.
אמנון כהן: אני אטפל בזה.
<שלום קוטשר: הרבה משפחות של קשישים שהלכו לעולמם, קשישים או נכים, נתבעים על אי מתן הודעה מוקדמת.
אמנון כהן: האיש נפטר.
אמנון כהן: על מה ייתנו הודעה מוקדמת?
<שלום קוטשר: זה מגוחך, זה מצחיק וזה עצוב אבל זה קיים.
אמנון כהן: אתה מכיר את זה?
<משה נקש: אנחנו מכירים.
<משה נקש: שוב, כל הנושא הזה הוא באחריות משרד הכלכלה.
אמנון כהן: משרד הכלכלה, אתם צריכים לקבל את זה.
<איריס מעיין: טיפלנו ונטפל.
<איריס מעיין: זאת חובה שקיימת על פי פסיקה של בית הדין הארצי לעבודה.
אמנון כהן: זה לא מתאים לגבי הקשישים.
<איריס מעיין: זאת הלכה פסוקה.
<איריס מעיין: אנחנו מדינת חוק וכרגע זאת הלכה פסוקה.
אמנון כהן: אנחנו בית המחוקקים וצריך למצוא פתרון.
<איריס מעיין: זה על פי פסק דין של בית הדין הארצי לעבודה.
<איריס מעיין: כרגע זה מה שמחייב אותנו.
אמנון כהן: אני מסכים אתך לגבי מה שמחייב, אבל אנחנו צריכים למצוא פתרון.
אמנון כהן: למצוא חוק אחר או זיכוי או משהו.
<שלום קוטשר: יש פתרון לזה.
<שלום קוטשר: למה זה שנפטר לא הודיע מראש?
<שלום קוטשר: מדברים על שוויון אבל אין כאן שוויון.
<שלום קוטשר: אתה בעצמך ראית שכובלים את הזקן.
<שלום קוטשר: לגבי עובדים זרים, יש להם במשרד הכלכלה ממונה על תלונות עובדים זרים.
<שלום קוטשר: יש עשרות ארגונים וולנטריים.
<שלום קוטשר: אני התרעתי כמה פעמים בוועדות לעובדים זרים על כך שאין ממונה על טיפול של האנשים הסיעודיים.
<שלום קוטשר: שאלתי בזמנו את מר שפיגלר למה זה כך.
אמנון כהן: למי צריך הקשיש להתלונן על העובד הזר שלו?
<קריאה: לקדוש ברוך הוא.
<שלום קוטשר: ללמפה.
<אריה רוטשטיין: כבוד היושב ראש, אני רוצה להעלות שני נושאים שאני חושב שהוועדה לענייני ביקורת המדינה צריכה לדעת עליהם כי הם מסכנים את הזקנים.
<אריה רוטשטיין: הנושא האחד נוגע לוועדת החריגים שמר משה נקש עומד בראשה.
<אריה רוטשטיין: יש אנשים – ואני נציג של איגוד בתי אבות ודיור מוגן אבל זה גם מתייחס לקהילה – שגרים בדירות חדר, בדירות קטנות, ולא יכולים להלין מטפלת בביתם.
<אריה רוטשטיין: ועדת העובדים הזרים שלוש שנים מבקשת לדעת מה הקריטריונים של ועדת החריגים אבל מצפצפים עליה.
<אריה רוטשטיין: על פי ההוראה שיצאה מאותה ועדה אדם צריך להלין את המטפל בביתו, אבל יש מקרים שהוא לא יכול וכתוצאה מכך הוא לא מקבל את העובד הזר.
<אריה רוטשטיין: זאת נקודה אחת.
<אריה רוטשטיין: נקודה שנייה שהיא לא פחות חשובה ונוגעת למה שאמר השר אורבך.
<אריה רוטשטיין: המדינה לא מרצון מממנת טיפול בעשרות אלפי זקנים סיעודיים בבתי חולים סיעודיים.
<אריה רוטשטיין: המצוקה של כוח האדם הסיעודי בארץ, היעדר מטפלים, מביאה לכך שמצד אחד העובדים עובדים הרבה יותר מאשר חוקי העבודה מתירים ואז בא משרד הכלכלה ואוכף את דיני העבודה.
<אריה רוטשטיין: אם המדינה באמת חושבת שחשוב ואין ברירה לטפל באנשים בבתי חולים סיעודיים, והמדינה חושבת שלמטפלים זרים יש יכולת לטפל באנשים סיעודיים, משרד הבריאות, שיש לו מערכת הכשרה, ייתן יחד עם המדינה אפשרות למטפלים זרים לעבוד בבתי חולים סיעודיים.
<אריה רוטשטיין: זה מגיע לממדים שמסכנים את האנשים.
אמנון כהן: אנחנו מטפלים בקשישים בשוטף במשך כל השנה ולא רק ביום הקשיש הבינלאומי.
אמנון כהן: לכן נטפל בבקשות שלך.
אמנון כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אמנון כהן: על סדר היום היבטים בפעילות יחידת הממונה על הרכוש הממשלתי הנטוש באיו"ש – דוח מבקר המדינה 63ב', עמ' 159.
אמנון כהן: זה לפי דוח משרד מבקר המדינה, דוח חשוב, ערכי.
אמנון כהן: למעשה, זה דוח על דוח כי ראיתי שהיו גם דוחות קודמים.
אמנון כהן: הממשלה – המדינה – הייתה צריכה לטפל ולתקן, ועד היום, לפי הדוח, לא תוקנו הליקויים.
אמנון כהן: נציג האוצר, מי פה?
<אמיר רשף: פה.
אמנון כהן: תשובות יש היום לדוח?
אמנון כהן: מצד אחד אנחנו רואים שכשהאוצר צריך כסף בקופה הכי קל לבוא לאזרחים, לחייב אותם.
אמנון כהן: אפשר להעלות את המע"מ, קצבאות ילדים – במקום שאפשר; ובמקום שמגיע למדינה או לגוף הזה כסף מאנשים שנהנים מהאזורים האלה, ממגורים, משטח חקלאי, ואמורים לשלם דמי חכירה, דמי שימוש על המבנים, על המים שהם צורכים, למעשה הם נהנים על חשבון אחרים.
אמנון כהן: בהגשת הדוח נאמר "כל הישר בעיניו יעשה" – כך ביטאתם את זה, משרד מבקר המדינה.
אמנון כהן: זה נראה תוהו ובוהו.
אמנון כהן: גם באזור האחר שנמצא ציוד של נפקדים שמושכר גם לפלסטינים כ-12 שנים – גם הם יושבים שם ועושים מסחר, נהנים ולא משלמים למדינה שקל אחד.
אמנון כהן: כאשר בכסף הזה אפשר היה לפתח דברים, לטפל בתשתיות – כל האנרכיה הזאת יכולה לגרום כמובן לדברים שפוגעים בבריאות הציבור כי יכולה להיות הלבנת סחורות של פלסטינים באזור הזה שלא עברו מבדקים מתאימים בסטנדרטים המיוחדים שלנו שכל חקלאי שמגדל עובר אותם; בנושא המים – גניבות מים ממקורות, שזה גם משאב של המדינה בסופו של דבר.
אמנון כהן: אז מייקרים את מחיר המים לתושבים.
אמנון כהן: כמובן, כל עניין הקידוחים הלא חוקיים שעלולים לגרום לזיהום מי תהום.
אמנון כהן: על זה מצביע דוח מבקר המדינה, וזאת לא הפעם הראשונה.
אמנון כהן: אני מבין שכל פעם המבקר עושה סיבוב בתחומים אחרים והגיע לכאן שוב.
אמנון כהן: המטרה הייתה לטפל.
אמנון כהן: אבל אני יכול להבטיח דבר אחד, שאצלנו בוועדה אנחנו לא ניתן למסמס דברים, ואנחנו נשב כאן עד שנטפל.
אמנון כהן: אני מתפלא על נושאי המשרות האלה שיושבים שנים על גבי שנים, מקבלים משכורת מהמדינה, ולא נוקפים אצבע, לא מעלים את זה.
אמנון כהן: לא מבקשים מחבר כנסת או ממבקר משרד מבקר המדינה להעלות את הסוגיה כי מצפונו לא נקי אתו.
אמנון כהן: לא יכול להיות שיש מיליוני שקלים שמסתובבים, ואנשים נהנים, ואף אחד לא גובה את הכסף; לא יכול להיות שיש איפה ואיפה, גבעה מול גבעה – אחד ישלם דמי חכירה, והשני לא משלם שקל ונהנה.
אמנון כהן: איפה השוויוניות?
אמנון כהן: לא אכפת לכם, משרד המשפטים?
אמנון כהן: מי פה?
אמנון כהן: אין לכם מה להגיד לכם בנושא?
אמנון כהן: תכף ניתן לכם.
אמנון כהן: כבוד המפקד, גם אתה צריך להעלות לסדר היום הציבורי בממשלה, הרמטכ"ל – אם צריך – שר האוצר.
אמנון כהן: דנו בזה, קיבלו החלטה ב-2006, וזה לא מתממש?
אמנון כהן: הרכבת עברה, ואפשר להמשיך לחיות בשקט ולהמשיך לא לשלם, להמשיך גם להשתמש במים בלי לשלם, להשתמש במבנים בלי לשלם.
אמנון כהן: כמובן, כמדינה אנחנו גם צריכים לשמור על אותם מבנים ששייכים למישהו, מתישהו.
אמנון כהן: אבל צריך לשמור כרגע, ומי שמשתמש בזה שישלם.
אמנון כהן: זה מעגל שהולך לטובת הפיתוח של אותו אזור.
אמנון כהן: אנחנו ניתן למשרד מבקר המדינה שיחדד לנו את הנקודות.
אמנון כהן: הפעם אני מקווה שיש להם תשובות טובות ובשורות טובות שתיקנתם את הליקויים כי זה הרבה מאוד שנים, וזאת כמובן בעיה בין-משרדית כמו שאנחנו מגלים גם בדברים אחרים.
אמנון כהן: לכן הסוגיה הזאת צריכה לעלות לממשלה עצמה כי לא ראיתי שלנושא הזה יש ועדת שרים מיוחדת.
אמנון כהן: לכן אין לנו ברירה, אלא לבקש דיון בממשלה על הנושא הזה כדי להסדיר את המעמד של כל אחד ואחד: משטרת ישראל, צבא הגנה לישראל, רשויות האכיפה.
אמנון כהן: נרצה לדעת מה יש למשרד המשפטים להגיד בנושא הזה.
אמנון כהן: בבקשה, משרד מבקר המדינה, תגיד לנו מהם עיקרי הדוח, ואנחנו נתקדם בדיון.
<יוסי ביינהורן: אדוני היושב-ראש, היטבת לתאר את הבעיות העיקריות שעולות בדוח.
<יוסי ביינהורן: יחד עם זה נחדד את הדברים ונעשה מכנה משותף בדיון כדי שהדברים יהיו ברורים.
<יוסי ביינהורן: הדוח שמונח לפני הוועדה הוא דוח חמור.
<יוסי ביינהורן: הוא מצביע על כשל ניהולי, כשל של בקרה – ראשית של הממונה על הרכוש הממשלתי, אבל לא רק שלו, אלא של אנשי המנהל האזרחי לדורותיהם ושל ראשי מנהל מקרקעי ישראל לדורותיהם, משרדי ממשלה; כפי שאמרת הכשל נמשך שנים רבות.
<יוסי ביינהורן: הכשלים הם בתחומים רבים בתחום הזה, והבעיות המרכזיות שהכשלים האלה מעלים – לא על פי סדר חשיבותן – הן הפסד כספי ניכר למדינה; הדבר הבא שהוא לא פחות חמור, ואפילו יותר, זה אפליה בין תושבים ואזרחים הן בתוך איו"ש והן בין איו"ש לבין תושבים אחרים.
<יוסי ביינהורן: הדבר הזה, כפי שאמרתי חוצה דברים: חוזה חכירה וניהול אדמות חקלאיות, החכרת קרקעות באזורי תעשייה, תחנות דלק שנמצאות בתחומי הקרקעות האלה, וכתוצאה מאי גבייה נגרמים הפסדים ניכרים; טיפול בנכסים נטושים שמי שנטש אותם סומך על המדינה שהיא תשמור לו את הנכסים האלה.
<יוסי ביינהורן: על-פי הדוח, הוא לא כל-כך נשמר, והוא גם גורם להפסד כספי; מחצבות נטושות לא מטופלות שגורמות לפגיעה אקולוגית שעליה דיברנו בדיון הקודם.
<יוסי ביינהורן: מכיוון שזה לא מטופל יכול להיות נזק חמור; הדבר האחרון הוא אבסורד: לפי הטענה, הסיבה שהדברים האלה לא מקוימים היא מחסור בתקני כוח אדם.
<יוסי ביינהורן: כמה תקני כוח האדם האלה, בהנחה שהם אכן חסרים, יעלו למדינה מעט מאוד כסף לעומת מאות המיליונים שהמדינה יכולה הייתה לחסוך דרך תקני כוח אדם.
<יוסי ביינהורן: האבסורד הזה פשוט זועק לשמים.
<יוסי ביינהורן: ברשותך, שירה תקרא כמה דברים.
<שירה פכטר ארד: בוקר טוב.
<שירה פכטר ארד: אנחנו עוסקים בשטח C באזור יהודה ושומרון שבו נותרו הסמכויות בעניין ניהול הרכוש הממשלתי והנטוש בידי מפקד כוחות צה"ל.
<שירה פכטר ארד: האזור הזה הוא כ-60% מאזור יהודה ושומרון, כ-3.4 מיליון דונם, מהם כ-1.4 מיליון דונם בבעלות פרטית, כולל רכוש נטוש כמו "אדמות נפקדים".
<שירה פכטר ארד: הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש מופקד בין היתר על ניהול אדמות מדינה ואדמות נטושות, כלומר אדמות נטושים.
<שירה פכטר ארד: מינואר 2012 עד יולי 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילות יחידת הממונה.
<שירה פכטר ארד: אני אפרט את עיקרי הממצאים שעלו בדוח: לגבי ניהול אדמות מדינה בעניין חוזה חכירה וגביית דמי חכירה מצאנו שהממונה לא החתים על חוזה חכירה את המתיישבים המתגוררים ביישובים שהקימה באיו"ש החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית ולא גבה מהם דמי חכירה.
<שירה פכטר ארד: עובדה זאת לא רק הביאה לנזק כספי גדול מאוד לקופת האזור שהממונה עצמו העריך אותו במאות מיליוני שקלים – היא גם לא מאפשרת ליחידות המנהל האזרחי ואיו"ש, ובראשן היחידה של הממונה, לקיים ניהול ופיקוח ראויים על אדמות מדינה באיו"ש.
<שירה פכטר ארד: בנוסף לכך המצב יוצר אפליה, כמו שנאמר, לא רק בין אותם תושבי יישובים ותושבי איו"ש המתגוררים ביישובים שהקים משרד הבינוי והשיכון שמהם הממונה כן גובה דמי חכירה, אלא גם בינם ובין תושבי מדינת ישראל המשלמים דמי חכירה בגין השימוש שהם עושים בקרקע.
<שירה פכטר ארד: אי החתמה של חוזי חכירה ואי גביית תשלום חמורים במיוחד בהתחשב בכך שהסיבה העיקרית לליקוי, כפי שנאמר, היא מצוקת כוח אדם ביחידת הממונה.
<שירה פכטר ארד: הבעיה הזאת לא טופלה במשך שנים רבות למרות ידיעת כל הגורמים הרלוונטיים.
<שירה פכטר ארד: מדובר מבחינתנו בכשל מהותי שנמשך במשך שנים רבות, והאחריות לכך היא של כל הנוגעים לנושא: הממונה, ראשי המנהל האזרחי לדורותיהם, ראשי מנהל מקרקעי ישראל לדורותיהם ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
<שירה פכטר ארד: לגבי ניהול אדמות חקלאיות מצאנו שבין האדמות שהקצה הממונה ולא החתים על חוזי חכירה לגביהן, קיימות גם אדמות בבקעת הירדן המשמשות חקלאים ישראלים לחקלאות.
<שירה פכטר ארד: הממונה לא גבה גם מהם דמי שימוש עבור הקרקע, ולא פיקח על כך שהשימוש הוא באמת לצורכי חקלאות.
<יובל פונק: שם הרוב זה נחלות.
אמנון כהן: לכן לא צריך לגבות מאף אחד?
<קריאה: גובים.
<שירה פכטר ארד: לגבי תשלום עבור השימוש באדמות מדינה על-ידי משרד הביטחון וצה"ל: במרוצת השנים הקצה הממונה למשרד הביטחון כ-3,500 דונם באיו"ש להקמת מחנות ולאימונים עבור צה"ל.
<שירה פכטר ארד: הממונה דורש ממשרד הביטחון ומצה"ל דמי חכירה עבור השימוש, אך אלה טוענים שהממונה לא רשאי לעשות כן.
<שירה פכטר ארד: נכון למועד סיום הביקורת שהיה יולי 2012 חילוקי הדעות בין משרד הביטחון לבין הממונה בנוגע לגביית דמי חכירה לא יושבו.
<שירה פכטר ארד: לגבי החכרת קרקעות באזורי תעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש – מצאנו שאף שחוזי ההרשאה לפיתוח שהממונה חתם עליהם עם אותם יזמים באזור התעשייה "מסילה" ליד טול-כרם, אוסרים עליהם להעביר לגורם אחר את זכויותיהם מכוח החוזה.
<שירה פכטר ארד: למרות זאת בחלק מהמקרים הדבר נעשה ללא אישור הממונה.
<שירה פכטר ארד: נמצא שהממונה לא אוכף את תנאי החוזה על היזמים, והוא לא מוודא שהשימוש בקרקע נעשה למטרה שלשמה ניתנה.
<שירה פכטר ארד: לגבי תחנות דלק – באיו"ש פועלות 38 תחנות דלק ישראליות הממוקמות ברובן על אדמות מדינה.
<שירה פכטר ארד: 25 מהן פועלות שנים רבות בלי שהממונה חתם עם בעליהן על חוזה הרשאה לשימוש ובלי שאכף את חובת התשלום על השימוש בקרקע, דבר הגורם כמובן הפסדים כספיים משמעותיים לקופת האזור.
<שירה פכטר ארד: לגבי טיפול בנכסים נטושים – מצאנו שהחל מאוקטובר 2000, פרוץ האינתיפאדה השנייה באיו"ש, חדלו כ-95% מהפלסטינים שהם השוכרים את הנכסים הנטושים לשלם לממונה את דמי השכירות.
<שירה פכטר ארד: למרות זאת הממונה לא פעל - -
אורית סטרוק: סליחה שאני עוצרת אותך, זה חסר מהדוח.
אורית סטרוק: זה צעד הפגנתי?
אורית סטרוק: מה זה שהם חדלו לשלם?
אמנון כהן: הם ייתנו תשובה.
<שירה פכטר ארד: הממונה לא פעל מאז כדי לחדש את החוזים בינו לבין השוכרים או כדי לגבות מהם דמי שכירות.
<שירה פכטר ארד: המצב פוגע בזכויות הנפקדים ונכסיהם ובהכנסות הנפקדים מבעלי הנכסים.
<שירה פכטר ארד: שיקום מחצבות – בשטח C קיימות מחצבות שמפעיליהן קיבלו מהממונה הרשאה לכרייה ולחציבה, ובנוסף קיימות גם מחצבות נטושות שננטשו על-ידי מפעיליהן בלי שנעשו בהן פעולות שיקום.
<שירה פכטר ארד: זאת בניגוד למתחייב בהסכם ההרשאה לכרייה ולחציבה.
<שירה פכטר ארד: המחצבות מהוות מפגע אקולוגי וסביבתי חמור, והממונה לא הפעיל את סמכויותיו כדי למנוע את המצב.
<שירה פכטר ארד: הגורמים הרלוונטיים במנהל האזרחי, לרבות ראש המנהל האזרחי לא קידמו את הטיפול בנושא זה של הקמת קרן לשיקום מחצבות באיו"ש כמו שיש בישראל.
<שירה פכטר ארד: לסיכום נציין כי בביקורת עלו ממצאים חמורים של ניהול כושל של אדמות מדינה ונכסים נטושים באיו"ש שעליהם מופקד הממונה.
<שירה פכטר ארד: ליקויים אלה באו לידי ביטוי באי החתמה על חוזי חכירה ובאי גבייה של דמי חכירה ודמי שכירות בגין שימוש בקרקע ובנכסים.
<שירה פכטר ארד: מצב זה נוגד את הדין, גורם להפסדים של מאות מיליוני שקלים לקופת האזור, יוצר אפליה בין מתיישבים ובעלי עסקים שאינם משלמים לבין תושבי איו"ש האחרים ותושבי ישראל, ובנוסף לכך מצאנו ליקויים בתחום הניהול, הפיקוח והבקרה על אדמות המיועדות לחקלאות בעניין מחצבות נטושות.
<שירה פכטר ארד: הממצאים מצביעים על דפוסי עבודה לקויים ביחידת הממונה ומחייבים בדיקה כללית ויסודית של תפקוד יחידת הממונה.
<שירה פכטר ארד: המציאות המתמשכת הזאת של ליקויים הייתה ידועה במשך שנים רבות למנהל האזרחי או למנהל מקרקעי ישראל וגם לגורמים בכירים בממשלה במשרדים הרלוונטיים, ובהם משרד הביטחון, משרד הבינוי והשיכון, משרד האוצר ומשרד החקלאות.
<שירה פכטר ארד: משמעות הדברים – הזנחה מתמשכת, היעדר אכיפה והפסדים כספיים בהיקף של מאות מיליוני שקלים לקופת האזור.
<שירה פכטר ארד: משכך על כל הגורמים האחראיים במנהל מקרקעי ישראל ובצה"ל וכן בהתחשב בחומרת הליקויים והזנחתם במשך שנים רבות, על כל השרים הנוגעים בדבר: שר הביטחון, שר הבינוי והשיכון, שר האוצר ולפי הצורך גם ראש הממשלה, להידרש לפתרון הסוגיות שעלו בדוח.
<שירה פכטר ארד: כיוון שממצאים של דוח זה משמעותם היא פגיעה בשלטון החוק, והם מעלים אף חשש לפגיעה בדין הבין-לאומי אנו סבורים שעל היועץ המשפטי לממשלה להידרש לדוח זה.
<שירה פכטר ארד: תודה רבה.
אורית סטרוק: אפשר לשאול שאלות או זה היה רק דיווח?
אמנון כהן: נמצאים אתנו גם תלמידי כיתה י"ב מתיכון חינוך סביבתי במדרשת בן-גוריון.
אמנון כהן: נושא סביבתי הוא חשוב.
אמנון כהן: יש פה נושאים אקולוגיים בוועדה.
אמנון כהן: אם יש לכם משהו להעיר תוכלו להעיר כי אתם דור ההמשך של עם ישראל.
אמנון כהן: שתהיה לכם שאיפה להגיע גם לכנסת ישראל כנבחרי ציבור – לא משנה מאלו מפלגות, אבל העיקר שתהיה לכם כניסה.
אמנון כהן: חברת הכנסת סטרוק, אנחנו נשמע את האנשים, איך הם קיבלו את הדוח.
אמנון כהן: אולי תיקנו את הכול, יכול להיות שהכול בסדר.
אורית סטרוק: אני רוצה לשאול - -
אמנון כהן: היא רק הכינה דוח, האחרים צריכים להשיב.
אמנון כהן: מה את רוצה לשאול?
אמנון כהן: שאלי.
אורית סטרוק: על מה שהם בדקו.
אורית סטרוק: יש לי כמה שאלות: לגבי אי תשלום שמצאתם, שרוב הסוחרים הפלסטינים לא משלמים – האם זה צעד הפגנתי?
<יוסי ביינהורן: אנחנו לא חוקרים את זה כאן.
אמנון כהן: זאת עובדה כרגע.
אמנון כהן: הם צריכים לתת תשובות.
אמנון כהן: עוד שאלה?
אורית סטרוק: לא אשאל אותם עכשיו.
אמנון כהן: כבוד האלוף, אתה רוצה להתייחס בהתחלה?
אמנון כהן: תחליטו מי מתקן כל דבר – כל אחד בתחומו.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לראות איך הדברים באים לידי ביטוי בתיקון הליקויים.
אמנון כהן: המטרה שלנו לתקן ליקויים.
אמנון כהן: זה נושא סבוך, מערכתי, אבל כל אחד בתחומו הוא צריך לטפל במקום שהוא אחראי; איפה הוא נוגע בדבר.
אמנון כהן: שלא כל אחד יגיד שזה ההוא, ובסוף אף אחד לא עושה כלום, וזה מה שקורה היום בפועל.
אמנון כהן: לכן לא ניתן שזה יהיה פינג-פונג בנושא של תקציב גדול מאוד שאמור להגיע לקופת המדינה ולא מגיע, וכשחסר כסף מטילים מסים על אזרחי מדינת ישראל, כי מישהו לא עושה את עבודתו נאמנה במשורה ולא רואה בזה קודש קודשים.
אמנון כהן: כל אחד צריך להסתכל על תחום האחריות שלו וצריך לעשות מה שהוא צריך לעשות, להציף את הנושא.
אמנון כהן: אנשים יושבים בתפקידים.
אמנון כהן: בבקשה, המפקד, אולי תיקנתם הכול, אולי אני מדבר סתם.
<איתן דנגוט: בוקר טוב.
<איתן דנגוט: אני אהיה ענייני וקצר.
<איתן דנגוט: מובא לפה דוח שני או שלישי ברצף של כ-10 שנים בהקשר של הנושאים שעולים בו.
<איתן דנגוט: אין לי הערות; הערנו את ההערות שהיו לנו כשקיבלנו את טיוטת הדוח לגבי הממצאים.
<איתן דנגוט: בהמשך לדוח הזה ותוך כדי הדוח קיימנו כמה דיונים שנועדו לקדם ולהגיע לפתרונות.
<איתן דנגוט: מרב המקרים נוגעים לפעולות בין-משרדיות, ותחת הריבון של צה"ל הן איגום ואיגוד של כמה משרדי ממשלה מקצועיים וגם מממנים לטובת אותם נושאים, והפעולות האלה אמורות להכניס הכנסות לקופת המדינה שאמורה להיות פעילה באזור יהודה ושומרון ולצרכים מוגדרים, לפי החלטת היועץ המשפטי לממשלה.
<איתן דנגוט: נמצאים איתי ראש המנהל האזרחי דוד מנחם שהוא לא "לדורותיהם" בעבר, אלא "לדורותיהם" לעתיד; הוא נכנס לתפקידו לפני כחודש בערב ראש השנה.
<איתן דנגוט: הוא החליף את מוטי אלמוז.
<איתן דנגוט: דוד מנחם מכיר מצוין את אזור יהודה ושומרון, הוא היה ראש מטה פיקוד מרכז, ולפני כן שימש מפקד חטיבה; נמצא פה גם ראש תחום התשתית, האפוטרופוס.
<איתן דנגוט: הנושא המרכזי, לדעתי, הוא חוזי חכירה שנועדו ליישובים וגם לאדמות חקלאיות.
<איתן דנגוט: לגבי יתר הנושאים שמתקדמים במעגל קטן יותר קידמנו כמה דברים שנציג כאן בהמשך, ונעדכן לגבי צפי.
<איתן דנגוט: חשוב גם שייקבע פה זמן שבו נדווח סטטוס כדי לראות שהנושאים הללו מגיעים לידי פתרון ומימוש.
<איתן דנגוט: כבוד היושב-ראש רוצה לעשות את ההליך – נושא, נושא.
אמנון כהן: לי מפריעה הכפיפות.
אמנון כהן: מוזכר כאן יוסי סגל שהוא הממונה.
אמנון כהן: הכפיפות שלו היא מנהל וגם משרד הביטחון.
<איתן דנגוט: הוא יסביר את זה, לדעתי, הכי טוב.
אמנון כהן: כתוב לי שהוא בתפקיד 15 שנה.
אמנון כהן: כמה עובדים יש ליוסי?
<יוסי סגל: כ-30 עובדים.
אמנון כהן: אפשר להקצות שניים-שלושה עובדים לנושא הזה?
<יוסי סגל: יש לי סקירה קצרה כדי שתבין איך זה עובד.
אמנון כהן: אתה כבר תתחיל להתייחס לדוח לגבי הדברים שאתה רוצה להגיד לנו.
אמנון כהן: הסעיף הראשון מדבר על חוזי חכירה וגביית דמי חכירה.
אמנון כהן: אף פעם לא חתמו על הסכמים.
אמנון כהן: לכן אם אין הסכם אי אפשר לגבות דמי חכירה, אי אפשר לעשות עוד דברים כי זה א'-ב' של ההתקשרות.
אמנון כהן: לכן תגיד לי איפה זה עומד בסופו של דבר?
אמנון כהן: 15 שנה זה לא מספיק זמן כדי לסדר את הנושא הזה בתפקיד שאתה יושב בו?
אמנון כהן: סדר לי את הראש כי זה מפריע לי מאוד.
<מנחם דוד: אני יכול?
אמנון כהן: אתה חדש.
אמנון כהן: תן לו, הוא 15 שנה שם.
<מנחם דוד: חדש, אבל לומד מהר.
אמנון כהן: סגל, בבקשה.
אמנון כהן: אני אתן לך, המפקד.
<יוסי סגל: לפני 60 שנה כשהקימו את יחידת הממונה במחוז ביהודה ושומרון הקימו אותה בכמות כוח אדם מצומצמת - -
אמנון כהן: יש לך משפטן?
<יוסי סגל: כן?
<יוסי סגל: אין בעיה להכין חוזי חכירה עם משרד המשפטים.
<יוסי סגל: מה הבעיה להכין?
<יוסי סגל: אני אסביר.
<יוסי סגל: חשוב שתשמע את הרקע.
אמנון כהן: איזה רקע?
אמנון כהן: מדינה צעירה, צריך לטפל בדברים.
אמנון כהן: 15 שנה יושבים ולא מוצאים פתרון לחוזה חכירה אחד?
אמנון כהן: מה עוד צריך?
אמנון כהן: ארבעה עורכי דין צריך?
<יוסי סגל: לא.
<יוסי סגל: מבחינת הממונה הקימו את היחידה בכמות עובדים מצומצמת- -
אמנון כהן: משפטן יש?
אמנון כהן: אתה צריך להנחות – אדוני, תביא לי מחר הסכם.
אמנון כהן: יושבים, שוברים את הראש ומביאים לך הסכם.
אמנון כהן: זה יתייחס ברמה הבינלאומית, בכל הרמות.
אמנון כהן: אתה אומר, עד שבוע הבא תביא לי הסכם.
אמנון כהן: אז ייקח עוד שבוע, עוד שבועיים, חודש, שנה.
אמנון כהן: 15 שנה?
<יוסי סגל: בשביל לטפל ב-90 יישובים שיש בהם למעלה מ-150,000 תושבים אתה צריך שאנשים יטפלו - -
אמנון כהן: אבל זה לא היה לפני 15 שנה.
אמנון כהן: בגלל שלא טיפלת זה הגיע לזה.
אמנון כהן: זה מתחיל ומתחיל.
<יוסי סגל: אז אני מסביר שוב.
אמנון כהן: תסביר שוב.
אמנון כהן: למה אין חוזה חכירה?
<יוסי סגל: למה אין חוזה חכירה?
<יוסי סגל: כי 30 שנה לא היה חוזה חכירה - -
אמנון כהן: אבל אתה 15 שנה בתפקיד – למה אין חוזה חכירה?
<יוסי סגל: - - - ב-2005 כשהיה דוח מבקר המדינה בפעם הראשונה שהייתי בתפקיד, אני יזמתי מידית דיונים עם אגף התקציבים.
אמנון כהן: חוזה חכירה.
<יוסי סגל: אתה יכול לעשות חוזה חכירה טכני, אבל אתה לא יכול להחתים כי אתה צריך שאנשים יחתימו את האנשים האלה.
<יוסי סגל: צריך שמישהו יטפל באנשים האלה.
אמנון כהן: חוזה חכירה הכנת?
אמנון כהן: אל תחתים, דיברתי על חוזה חכירה.
אמנון כהן: לא אמרתי שתחתים.
אמנון כהן: חוזה יש?
<יוסי סגל: יש חוזה סטנדרטי מוכן.
אמנון כהן: מתאים לאזור?
<יוסי סגל: כן, יש חוזים.
<יוסי סגל: נביא לך חוזה.
<יוסי סגל: יש חוזים, לא בעיה לעשות חוזה.
אמנון כהן: קודם כול אני רוצה לראות חוזה חכירה.
אמנון כהן: נגיע אחר כך לכוח אדם.
אמנון כהן: תשיגו לי חוזה חכירה שמתאים לאזור הזה שמתייחס ברמות בינלאומיות, שלוקח בחשבון את כל ההיבטים.
<יוסי סגל: אני אשלח לך חוזה.
אמנון כהן: יש חוזה?
<יוסי סגל: כן, חוזים אין בעיה.
<יוסי סגל: יש חוזה.
אמנון כהן: אז תשלח לי לפה צ'יק צ'ק למייל.
אמנון כהן: כוח אדם – 30 עובדים.
אמנון כהן: אי אפשר להקצות שני עובדים ולהגיד להם להתחיל לעבוד ולראות איך זה זז.
אמנון כהן: אי אפשר?
<יוסי סגל: זה לא שני עובדים.
<יוסי סגל: בשביל לטפל ב-150,000 תושבים - -
אמנון כהן: תתחיל עם עשרה, תראה איך הדברים.
אמנון כהן: אל תגיד לי 150.
אמנון כהן: תתחיל עם עשרה ראשונים, ובוא נראה איך מתקדם העניין.
אמנון כהן: 15 שנה, יקירי.
<יעקב שטיינמץ: אני אומר שזה לא רק - - -
אמנון כהן: תוך שבועיים אני עושה את הכול.
אמנון כהן: 15 שנה הוא לא עשה שום דבר, אי אפשר.
שמעון אוחיון: 15 שנה זה גם לא בא לפה לוועדה לביקורת המדינה?
אמנון כהן: ב-2006, ולא עשו כלום שוב.
אמנון כהן: אז מה, זה טוב?
אמנון כהן: ניתן פרס?
שמעון אוחיון: מה אנחנו עשינו?
אמנון כהן: אתה לא היית פה.
אמנון כהן: אם היית פה לא הייתי נותן לזה לעבור.
<יעקב שטיינמץ: זה לטפל באנשים, זה לטפל בהעברת זכויות שלהם, לטפל במשכנתאות - -
אמנון כהן: לא אמרתי שלא, בוודאי.
אמנון כהן: אבל התחלת משהו?
<יעקב שטיינמץ: הכול מוכן, המסגרת מוכנה.
<יעקב שטיינמץ: אין בעיה, פשוט צריך הרבה כוח אדם לעשות את העבודה הזאת.
אמנון כהן: יש לו 30 עובדים - -
<יעקב שטיינמץ: אנחנו אחראים מבאר-שבע עד עפולה.
<יעקב שטיינמץ: אנחנו אחראים על כל השטח, על כל התושבים.
<יעקב שטיינמץ: במעלה אדומים עם 40,000 תושבים אנחנו כן מטפלים; באריאל - - -
אמנון כהן: אין הסכם חכירה כל השנים.
<יוסי סגל: לא, לא, אתה מבלבל.
<יוסי סגל: - - - יישובים קהילתיים.
<יוסי סגל: ביישובים העירוניים מטופלים והכול מסודר - -
אמנון כהן: מה שמטופל תעזוב.
אמנון כהן: אני מדבר על מה שלא מטופל.
אמנון כהן: מה שמטופל – יישר כוח, זה התפקיד שלך.
אמנון כהן: הוא כותב: "הממונה לא החתים על חוזה חכירה את המתיישבים המתגוררים ביישובים שהקימה ביו"ש החטיבה להתיישבות".
<יוסי סגל: נכון.
אמנון כהן: על זה אני מדבר עכשיו.
אמנון כהן: אל תיקח אותי למקומות אחרים.
אמנון כהן: איפה הסכם החכירה הזה שלא החתמת עליו את האנשים?
<יוסי סגל: חוזה מוכן סטנדרטי.
אמנון כהן: למה זה לא בא לידי ביצוע?
<יוסי סגל: כי אתה צריך משאבים ואנשים שיעשו את הפעולה הזאת.
אמנון כהן: אבל יש לך 30 עובדים.
<יוסי סגל: 30 עובדים מטפלים ביישובים העירוניים שגם הם בקושי מצליחים לטפל בעבודה שיש להם.
אמנון כהן: מי קבע שילך ליישוב עירוני ולא לשם?
אמנון כהן: למה לא יהיו חמישה פה וחמישה לפה?
<יוסי סגל: אם תיתן לי שנייה אתה תבין.
<יוסי סגל: כשהקימו את המחוז הזה בשנת 67' התחילו להקצות משנות ה-70 עד שנות ה-90 הקצאות לחטיבה להתיישבות.
<יוסי סגל: ביישובים האלה הקצו חטיבות קרקע, וכל התושבים שגרו במקומות האלה לא חזרו לחתום על חוזים.
<יוסי סגל: כולם השלימו עם זה ונתנו ליחידה הזאת כמות - -
אמנון כהן: גם אתה השלמת עם זה?
אמנון כהן: אתה ממונה.
<יוסי סגל: אני קיבלתי עובדות.
אמנון כהן: אז מה, להשאיר ככה?
<יוסי סגל: מרגע שקיבלתי את העובדה הזאת בדוח מבקר המדינה אני יזמתי ישיבות עם אגף תקציבים, עם ראש המנהל האזרחי, עם ראשי מנהל מקרקעי ישראל.
<יוסי סגל: אני אראה לך פה חוברת שלמה של כל הדיונים שהתקיימו.
<יוסי סגל: הגענו לסיכום עם אגף התקציבים שהם מתגברים אותנו במשאבים ובכוח אדם כדי לפתור את הבעיה הזאת.
<יוסי סגל: היה סיכום, ישב ראש אגף התקציבים והעבירו את דרישת כוח האדם.
<יוסי סגל: אחרי שסיכמנו אתם הם חזרו בהם.
<איתן דנגוט: מתי?
<יוסי סגל: ב-2008.
אמנון כהן: אגף תקציבים, מה נשמע?
<אסף וסרצוג: אמיר ואני.
אמנון כהן: תגיד לי, אמיר, מדובר פה על הרבה כסף, ואתם הרי מסתכלים כלכלית כל הזמן.