GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: לא יכול להיות דבר כזה שלא עונים לחבר כנסת, לא יכול להיות דבר כזה.
אמנון כהן: עכשיו הוא גם מגיע ואומר שאין תשובה.
אמנון כהן: מה V?
אמנון כהן: בשביל מה הוא מקבל משכורת?
אמנון כהן: אנחנו מפקחים על העבודה שלכם, אתם הפקידות.
אמנון כהן: לא יכול להיות דבר כזה, חודשיים.
נפתלי בנט: אמנון, אני מאוד אוהב אותך.
נפתלי בנט: לקראת הדיון הזה כן ביקשנו לקבל את רשימת השאלות והנחית את העוזרים לא להעביר לנו.
אמנון כהן: היה דיון, קיבל את הכול.
אמנון כהן: חוץ מזה, קיבלתם, קיבלתם.
נפתלי בנט: בעניין הזה צריך קצת הגינות כי אנשים רצו את החומר, לא קיבלו.
<מיכל צוק: אני לוקחת אחריות עליי.
<מיכל צוק: אם מישהו מטעמי לא ענה זו אחריות שלי.
אמנון כהן: תוך כמה זמן נקבל, בבקשה?
<מיכל צוק: בתוך כמה ימים תקבלו.
<מיכל צוק: בתחילת השבוע הבא תקבלו תשובה והתייחסות.
אמנון כהן: 2011, 2012, 2013, בסדר?
<מיכל צוק: אנחנו נשב אחר כך.
<מיכל צוק: תגיד לי מי העוזר שלך, אני אקח בדיוק את הפרטים ונחזיר לכם תשובות מסודרות.
אמנון כהן: לא צריך פרטים, ברמת המאקרו כמה כסף חילקתם - חילקתם בכלל, לא חילקתם.
<מיכל צוק: כל פרטי שאלה שתרצו אני לוקחת על עצמי.
מיקי רוזנטל: לפי הדוח נשאר כסף שלא חילקו.
אמנון כהן: אז אני רוצה לדעת.
אמנון כהן: בואו נמשיך.
מנחם אליעזר מוזס: רגע, אין לי תשובה ל-62,000 מקומות עבודה.
אמנון כהן: תיכף, בהמשך ייתן לך תשובה.
<מיכל צוק: אני אתייחס.
אמנון כהן: הזמנו מספר מוזמנים.
אמנון כהן: נמצא פה שי גלבוע ממכון לב, בבקשה בקצרה, לאחר מכן נשמע חבר כנסת.
אמנון כהן: אני הבאתי אותך בכוונה כדי שתוכלו להשמיע את הדברים שלכם ואיך אתם משתלבים בפאזל.
<שי גלבוע: אני אשתדל לענות בקצרה.
<שי גלבוע: כדי שאנשים ישתלבו בעבודה הם קודם כל צריכים ללמוד.
<שי גלבוע: בקבוצת החרדים והחרדיות יש אנשים מאוד מאוד מוכשרים וכדאי לנצל את הכישרונות האלה.
<שי גלבוע: לא להפוך אותם לבנאים אלא באמת שיעבדו בהיי-טק ויקדמו כך את המשק.
<שי גלבוע: בשלושת הקמפוסים שלנו יש לנו היום 1,500 חרדים וחרדיות שלומדים אצלנו לתואר ראשון במקצועות ההנדסה ומי שכבר סיים השתלב בהיי-טק במשק.
<שי גלבוע: אנחנו חושבים שהיום אפשר להגיע לא למספרים של 1,500 על פני ארבע שנים שזה מה שיש אצלנו, אלא אפשר להגיע להרבה הרבה יותר אלפים.
מנחם אליעזר מוזס: אתם מוכנים לקלוט?
<שי גלבוע: כשיגיעו אנחנו נהיה מוכנים לקלוט.
<שי גלבוע: כרגע אנחנו נמצאים בבעיה ותיכף ארצה לתאר את הבעיה וגם להציע פתרונות.
מנחם אליעזר מוזס: מה מבחינת הצבא?
<שי גלבוע: אני לא פוליטיקאי.
<שי גלבוע: אני אדבר על אקדמיה, על מה שיש אצלנו בתוך הקמפוס.
<שי גלבוע: יש דבר שאותו אמר פרופ' טרכטנברג והוא אומר כל הזמן את הדבר הזה וזה דבר מאוד מאוד נכון.
<שי גלבוע: אנחנו צריכים לגרום לזה שאף אחד לא יוותר.
<שי גלבוע: החרדים והחרדיות לא יוותרו על אורח החיים שלהם, ומצד שני, האקדמיה לא תוותר על הרמה שלה.
<שי גלבוע: צריך למצוא את נקודת המפגש ששני העולמות האלה יוכלו להיפגש ולהכניס אנשים מאוד מאוד מוכשרים למשק.
ישראל אייכלר: אתה מסכים עם עדינה בר-שלום בעניין הזה?
<שי גלבוע: אני מביע את דעתי, לא את דעתו של מישהו אחר.
ישראל אייכלר: אבל האוניברסיטה לא מוכנה למה שאתה אמרת.
<שי גלבוע: אני אומר מה אנחנו יכולים לעשות.
<שי גלבוע: אנחנו יכולים לתרום ואנחנו כבר תורמים.
<שי גלבוע: המל"ג הקים תוכנית מאוד גדולה של אותם מרכזים חרדיים ליד אוניברסיטאות, מה שנקרא תוכנית המח"רים.
<שי גלבוע: ניתנה לזה הקצבה מאוד מאוד גדולה.
<שי גלבוע: גם אנחנו התנענו את התהליך הזה, אבל עדיין צריך לעשות שם עוד צעד אחד, עוד הקלה קטנטנה כדי שבאמת נוכל ליישם את מה שפרופ' טרכטנברג אמר - ששני הצדדים יוכלו לחיות ביחד בלי שצד אחד יוותר על הדבר השני.
<שי גלבוע: הרי החרדים והחרדיות זה לא אוכלוסייה הומוגנית.
<שי גלבוע: יש בהם יותר ויש פחות.
<שי גלבוע: אם יש לנו קבוצה היום של בנות שמגיעה ממאה-שערים, הן לא מוכנות ללמוד עם בנות שגדלו בהר-נוף.
<שי גלבוע: הן הרבה יותר דתיות וסגורות.
<שי גלבוע: חלקן בנות מאוד מאוד מוכשרות.
<שי גלבוע: יש לנו בת רשומה עם 800 בפסיכומטרי, היא פשוט גאון.
<שי גלבוע: אין לה היום יכולת להשתלב במשק, אין לה יכולת ללמוד מקצוע היום, כיוון שהם אומרים: אנחנו רוצים מסגרת שנוכל לשמור על מה שאמר פרופ' טרכטנברג אמר, לשמור על המסגרת שלנו מבלי להיפגע.
<שי גלבוע: אני לא יכול היום לפתוח, לדוגמה בתוך המח"ר, כיתה לבנות מאוד מאוד חרדיות שיש להן דרישות מאוד מאוד גבוהות בהיבט של צניעות כשבנות אחרות לא מוכנות להשתלב בכיתה כזאת, הן לא מוכנות לשמור על כללי הצניעות האלה.
<שי גלבוע: אנחנו חושבים שאם יתאפשר לעשות עוד צעד קטן, לפתוח גם בתוך המח"ר לאוכלוסייה מיוחדת כיתה, אנחנו תוך שלוש שנים או ארבע שנים, נקבל - - -
אמנון כהן: אחרי שהיא תסיים את הלימודים איפה היא תעבוד?
מנחם אליעזר מוזס: יש מקומות עבודה חרדיים.
<קריאה: היא יכולה לעבוד מהבית.
<שי גלבוע: אני אתן לזה תשובה כיוון שקודם השר נפתלי דיבר על זה.
<שי גלבוע: לוסטיג זה אחד הקמפוסים שלנו, קמפוס חרדי של בנות מבית יעקב.
<שי גלבוע: בטקס הענקת תארים שהיה בלוסטיג היה אורח שהוא סמנכ"ל ביטוח "הפניקס".
<שי גלבוע: הוא אמר שהוא קלט בת אחת חרדית מלוסטיג וזאת לאחר קשיים כן או לא.
<שי גלבוע: אחרי שהוא עבד איתה חודשיים, שלושה, הוא קרא לה אליה לחדר והוא רצה לדעת ממנה היכן היא גדלה.
<שי גלבוע: כשהיא שאלה למה הוא שואל את השאלה הוא ענה כי הוא רוצה לקלוט עוד עשרות עובדות כמוה.
<שי גלבוע: הוא בא ללוסטיג ואמר שהוא רוצה לקלוט עוד בנות כאלה עכשיו.
<שי גלבוע: מאז כל שנה הוא קולט חמש-שש בנות מלוסטיג.
<שי גלבוע: הוא גם אמר:
<שי גלבוע: בואו אליי ותראו כמה בנות חרדיות מסתובבות היום במחלקת המיחשוב של "הפניקס".
<שי גלבוע: לכן, אני לא כל כך מוטרד.
<שי גלבוע: ברגע שרואים את האיכות יימצא הפתרון איך לשלב את הבנות האלה.
<שי גלבוע: יש ביניהם בנים ובנות מאוד איכותיים.
<שי גלבוע: אם כן, גם לגבי המח"ר לאפשר איזשהו חופש מסוים.
<שי גלבוע: דבר נוסף, אותן בנות שבאות ללמוד אצלנו עשו ויתור קטן.
<שי גלבוע: יש הרבה בנות שלא מוותרות והן אומרות שבשנתיים הראשונות, עד שיש להן שידוך, הן לא יוצאות מתוך הסמינר.
<שי גלבוע: העליתי את זה במספר מקומות ואמרתי שהמל"ג יאפשר לנו היום ללמד את השנה וחצי, השנתיים הראשונות, בתוך הסמינרים, בתוך המסגרת שלהן, עד שכל אחת תמצא לעצמה את השידוך שלה והיא אפילו כבר תלד ילד או שניים, ואת השנה הנוספת או את השנתיים הנוספות, תלוי איזה מקצוע היא הולכת ללמוד, היא תוכל להשלים ממש בתוך הקמפוס החרדי ליד האוניברסיטה עצמה.
<שי גלבוע: יש לנו ממש הצעה למגבלות שהרמה תישמר, המבחנים יהיו אחידים.
<שי גלבוע: הדבר הזה יביא פתרונות של אלפי חרדים לאקדמיה שיגיעו להיי-טק.
<שי גלבוע: גם לגברים יש לנו פתרון שהיום הוקם כבר.
<שי גלבוע: שר הביטחון אישר הקמת ישיבת הסדר חרדית טכנולוגיות.
<שי גלבוע: כלומר, הבנים ילמדו שם בשנתיים הראשונות לימודי קודש ולימודי טכנולוגיה ובשנתיים הנוספות הם ישרתו בצבא במה שהם עסקו בלימודים הטכנולוגיים וימשיכו ללמוד.
<שי גלבוע: גם פה אם המל"ג לא יאפשר את אותה יציאה מתוך הקמפוס וללמד שם, גם פה לא נוכל להכשיר את האנשים האלה.
<שי גלבוע: אחר כך זה מאוד בעייתי.
אמנון כהן: אוקיי, תיכף המל"ג ידברו.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, אני קודם כל מברך על הדיון הזה ואני מברך גם את שר הכלכלה שטורח כל יום לעסוק בנושא הזה.
אמנון כהן: מה זה "כל יום"?
אמנון כהן: כל שעה, כל רגע.
ישראל אייכלר: גם אתמול הוא היה וגם היום אז כנראה שזה דבר אקוטי.
נפתלי בנט: אתם לא נותנים לנו זמן לעבוד.
ישראל אייכלר: אני רוצה להתחבר למה שכתב פה מבקר המדינה: "בדיקת משרד המבקר העלתה כי הנתונים שפרסמה הלמ"ס אינם מספקים מידע מקיף דיו על האוכלוסייה החרדית בתחומי הדמוגרפיה, החינוך והתעסוקה.
ישראל אייכלר: לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרדי הממשלה והרשויות המקומיות הנוגעים בדבר ימפו וירכזו את הצרכים הסטטיסטיים החיוניים להם ויפנו בבקשה בעניין הזה ללמ"ס.
ישראל אייכלר: נתונים עדכניים בנושא צריכים להיות גם בידי הממשלה שכן היא עצמה הגדירה את שילוב המגזר החרדי בתוך עבודה כצורך לאומי", וזה לא נעשה.
ישראל אייכלר: דוח המבקר הוא דוח מצוין.
ישראל אייכלר: ההערה היחידה שיש לי לדוח היא שהוא מסתמך על כל מיני מחקרים.
ישראל אייכלר: בגלל שאין את מה שהמבקר אומר שאין מסתמכים על דוחות של כל מיני פרופסורים ומכונים שכולם מכוונים מטרה - לפגוע בציבור החרדי.
ישראל אייכלר: למשל, להפסיק את קצבאות הילדים כי 140 שקלים האלה גורמים לאנשים לא לצאת לעבודה - שקר ועלילה, או כל מיני דברים כאלה לגבי החינוך החרדי שגורם לכך שאנשים לא יוכלו להשתלב.
ישראל אייכלר: לשם ההשוואה אני רוצה לדעת איזה כלים יש לאדם שיוצא מחינוך ממ"ד.
ישראל אייכלר: כמה זמן לוקח לאדם שהוא יוצא חינוך ממ"ד ללמוד אנגלית מקצועית כשהוא צריך להיכנס למקום עבודה לעומת אדם חרדי שלוקח לו שנה-שנתיים להשלים את האנגלית?
ישראל אייכלר: אני בטוח שרוב יוצאי הממ"ד לא הרבה יותר מוכנים למקצוע הספציפי מחרדי שיוצא מישיבה.
ישראל אייכלר: אני חושב שכל הצד הערכי שבדבר בדוח מבקר המדינה לא נותן לנו תמונה נכונה בגלל שאין לנו נתונים אמיתיים.
<שמואל גולן: קשה להיכנס לאוכלוסייה הזו ואתה יודע את זה.
ישראל אייכלר: אני לא בא בטענה למבקר, אני מחזק את מה שאתה טוען.
ישראל אייכלר: לכן, אני אומר שצריך להפריד בין שני דברים: צריך להפריד בין הצורך לחנך מחדש את הציבור החרדי או את תלמודי התורה והליב"ה וכל הדברים האלה שלא זה מה שהוכח בכל המקומות, ויעידו על זה כל האנשים שקלטו אנשים חרדיים וגברת מיכל צוק מכירה את זה.
ישראל אייכלר: השר דיבר על זה שכל מפעל שמכניס אנשים חרדיים ממש מברך עליהם.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אין להם שום חוסר גם אם יש צורך להשלים.
אמנון כהן: יש להם IQ גבוה מאוד.
ישראל אייכלר: יש להם IQ ויש להם רצון.
ישראל אייכלר: בכלל, כשמגיע אדם לעבודה מסוימת אז צריך להכשיר אותו לעניין הזה גם אם הוא למד סינית.
ישראל אייכלר: השר דיבר על האווירה שיש היום.
ישראל אייכלר: לדעתי, חלק מזה נובע מכך שאנשים אומרים: אלה לא לומדים, אלה פרימיטיביים.
ישראל אייכלר: אתמול היה דיון ומישהי באה ואמרה שמדובר באוכלוסייה פרימיטיבית וכל מיני דברים נוראיים כאלה ואפילו איילת שקד ממש הזדעזעה מהתואר הזה שאמרו על הציבור החרדי.
ישראל אייכלר: ברגע שתהיה אווירה שמכירים בלימודים תורניים כמו לימודים אקדמיים מבחינת הידע הכללי ואחר כך מלמדים אותם את המקצועות הנדרשים אז אנחנו נפתור את כל הבעיה והדוח הבא לא יצטרך להסתמך על כל מיני מחקרים שעושים גורמים ומכונים מכובדים.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, כמו שיש ועדת חקירה פרלמנטרית לגבי שילוב ערבים במגזר הציבורי בראשות חבר הכנסת אחמד טיבי צריכה להיות ועדה או ועדת משנה של הוועדה לביקורת המדינה שתעקוב אחר יישום התוכנית לשילוב חרדים בעבודה, בעיקר במגזר הציבורי כי כל מה שמדברת הגברת צוק והשר וכולם, וזה מבורך, זה במגזר הפרטי.
ישראל אייכלר: במגזר הציבורי עוד לא מצאנו שום פתרון.
יעקב אשר: שיהיה חוק העדפה לדבר הזה, חוק ואכיפה.
יעקב אשר: אין היום חוק על חרדים.
אמנון כהן: יש לי חוק.
ישראל אייכלר: חבר הכנסת אמנון כהן, כבר יש את זה וכבר דיברנו על זה - חוק ייצוג הולם לציבור החרדי במגזר הציבורי.
<קריאה: לפעמים הם לא מצליחים לזהות מי חרדי.
אמנון כהן: סליחה, גברתי.
ישראל אייכלר: אני אגיד לך איך הם מזהים.
ישראל אייכלר: את מי שהם לא אוהבים הם יודעים שזה חרדי.
אחמד טיבי: יש ערבים חרדים לפי ההגדרה הזו?
ישראל אייכלר: גם נציבות שירות המדינה חייבת להוריד את הדרישות האלה של תואר אקדמי לתפקידים שאינם שייכים לאותם תואר, ואז רוב הציבור החרדי, בוגרי ישיבות וכוללים שיצאו, יוכלו להשתלב כעובדים גם במגזר הציבורי.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, זה לא כל כך פשוט.
ישראל אייכלר: אני לא מוותר על המגזר הציבורי כי 700,000 משרות שחסומות.
ישראל אייכלר: אלה הדברים שאני רוצה לומר ואני מבקש מכבודו שייכנס להודעות ההחלטה הקמת ועדה.
ישראל אייכלר: או ועדת משנה של ביקורת המדינה לצורך הזה, לעקוב אחרי יישום התוכניות שהשר מדבר עליהן, או ועדת חקירה פרלמנטרית לשילוב חרדים במגזר הציבורי.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לקבל דיווח איך אתם משתלבים בפאזל שלנו ומשלבים.
<חנה שטיינברג: שלום, נעים מאוד.
<חנה שטיינברג: שמי חנה שטיינברג, מפקחת באגף הכשרה עובדי הוראה.
<חנה שטיינברג: אנחנו היינו רוצים ליצור סיטואציה מתאימה יחד עם אנשי משרד החינוך ויחד עם אנשי האוצר ושנצליח ליצור בסמינרים לבנות של המגזר החרדי את אפשרות לבחירה בין הכשרה להוראה כמו שקיימת היום לבין הפרדה למקצועות שאנחנו קוראים להם הכשרה חילופית, הכשרה אחרת, מתוך הבחירה של הבנות לפי מה שמתאים והן רוצות.
<חנה שטיינברג: כרגע הסמינרים פועלים כשהמטרייה הרחבה היא הכשרה להוראה כשיש לבנות אפשרות לבחור גם מקצוע.
<חנה שטיינברג: נכון להיום, שליש מהבנות לומדות גם להוראה וגם למקצוע כמו היי-טק, כמו המקצועות הגבוהים שאנחנו מכירים שהן משתלבות.
אמנון כהן: אז יש בעיה או אין בעיה?
<חנה שטיינברג: יש בעיה כספית, האוצר.
<חנה שטיינברג: אנחנו עדיין לא גיבשנו את הנושא שאכן הסמינרים יתוקצבו לנושא של לימודי יהדות וחינוך במקביל לנושא של המקצוע שהן לומדים שעל זה אנחנו לא רוצים לוותר בגלל כל הנושא הזה שהן רוצות ללמוד בסמינר וזה ליבת העשייה שלנו עדיין בסמינרים, זה הנושא של חינוך ויהדות.
<חנה שטיינברג: עדיין אין תקציב משוריין בבסיס באוצר שמעביר תקציב עבור כל סטודנטית שלומדת להכשרה חלופית במסלול - - -
אמנון כהן: מי נמצא פה ממשרד האוצר?
אמנון כהן: האם רן פה?
אמנון כהן: אורי שיינין?
יעקב אשר: אני רוצה להסביר.
יעקב אשר: מה שהיא הציגה בא ואומר דבר אחד.
יעקב אשר: אנחנו לא מתייחסים לזה רק ללימוד המקצוע עצמו.
יעקב אשר: אנחנו רואים לימוד מקצוע שיבוא בצורה כזאת או אחרת שיוסכם על ידינו.
יעקב אשר: הוא חייב לבוא עם מעטפת של שיעורי בסיס של יהדות.
יעקב אשר: זה בא ביחד, זה build in.
יעקב אשר: אנחנו לא מחפשים פה לתפוס טרמפ.
יעקב אשר: פה המדינה לא יודעת לתקצב את זה ולכן הכול הולך רק להוראה כי בהוראה יש לך את כל המעטפת של יהדות וזה.
יעקב אשר: אם אתה תיקח את אותו חלק של לימוד מסוים של היי-טק כזה או אחר, מחשבים ברמה גבוהה או משהו אקדמאי אחר, ותיתן לו יחד איתו חבילת בסיס של לימודי יהדות והכול - - -
ישראל אייכלר: אתה מדבר בתוך הסמינר?
<חנה שטיינברג: אני רוצה להבהיר עוד יותר.
<חנה שטיינברג: במהלך השנים האחרונות יצרנו בתוך המסלול במבנה המוסדי של המוסדות מסלול שנקרא מסלול 96.
<חנה שטיינברג: שם רשומות רק הלומדות שלומדות הכשרה חלופית.
<חנה שטיינברג: לא ראינו שם שיעור אחוז גדל בגלל הסיבה שהסמינרים לא תוקצבו.
<חנה שטיינברג: הם מתוקצבים אולי פעם בשנה ואולי כי עדיין לא נכנס תקציב.
אמנון כהן: אושר עכשיו תקציב המדינה.
אמנון כהן: מדוע אף אחד לא עשה איזושהי עבודה באוצר מול חינוך?
<חנה שטיינברג: עושים עבודה כל הזמן.
אמנון כהן: התקציב אושר.
אמנון כהן: אם עשיתם ולא הכנסתם את זה לבסיס התקציב אז זה לא אושר כבר.
<חנה שטיינברג: נכון.
<חנה שטיינברג: זה בדיוק מה שעומד כרגע.
<חנה שטיינברג: השאיפה עדיין כשאיפה והיא עדיין לא מומשה.
אמנון כהן: הבנתי, שאיפות.
אמנון כהן: שאיפה יכולה להישאר עוד עשר שנים כשאיפה.
ישראל אייכלר: שאיפות בלי נשיפות.
מנחם אליעזר מוזס: אני גם רשום?
אמנון כהן: בטח, אבל באת אחרון.
אמנון כהן: לפני טיבי.
אמנון כהן: חבר הכנסת זאב, בבקשה.
נסים זאב: קודם כל, אני שמח שמקיימים פה ישיבה מעמיקה, רצינית, אולי עם הרבה אשליות והרבה תקוות.
נסים זאב: זה גם טוב.
נסים זאב: לפעמים קצת מאוזנים.
נסים זאב: אנחנו צריכים לדעת שמול המציאות העגומה שקיימת היום, ואני כבר לא מדבר במגזר הציבורי, וכאשר מדברים על חסמים, החסמים לא נמצאים אצל העובדים או אצל אלו שרוצים לעבוד, אלא אצל המעסיקים.
נסים זאב: אם תבדוק את זה בבדיקה הכי פשוטה אתה תראה שלא רוצים חרדים בעבודה.
נסים זאב: אולי רוצים אותם בשוק.
נסים זאב: כשמדברים על שוק העבודה אז יש שוק ויש עבודה.
נסים זאב: אולי שיסתובבו בשוק, זה כן.
נסים זאב: מעניין אותי כמה הממשלה תקצבה עבור עסקים קטנים כאשר מ-2003 עד עצם היום הזה 760,00 בתי עסק קטנים נסגרו בגלל שכל הבולענים הגדולים בולעים את הקטנים.
נסים זאב: זאת אומרת, אין היום יכולת להתמודד.
נסים זאב: אדוני מדבר על עורכי-דין ואני אומר לך שצריך הרבה עורכי-דין כי רמת הפשיעה במדינת ישראל היא מהגבוהות בעולם.
נסים זאב: רק סביב תיקי ההוצאה לפועל יש לך למעלה ממיליון תיקים, תבדוק את זה.
נסים זאב: אתה יודע כמה עורכי-דין צריך רק לטיפול בתיקים האלה?
נסים זאב: אנשים קורסים קריסה טוטאלית ואנחנו משלים פה את עצמנו.
נסים זאב: אני לא סתם שאלתי את כבוד השר בתחילת דבריי האם יש מושג בפערים בין דורשי עבודה לבין אלה שבאמת מבקשי עבודה ורוצים עובדים.
נסים זאב: הרב מוזס אמר קודם את המספר בדיוק ואני אומר לך שהמספרים הם יותר גבוהים.
נסים זאב: כל יום אנשים באים ללשכת העבודה, אבל האם יש עבודה?
נסים זאב: אם חלילה וחס כל החרדים האלה יתפסו את מקומם בשוק העבודה, האם מישהו עשה סקר כמה חילונים ייפגעו ומה יקרה?
נסים זאב: אם הייתם יודעים כמה חילונים ייפגעו לא הייתם עושים בכלל את הדיון הזה כי גם מבקר המדינה היה מבקר על הביקורת הזאת.
נסים זאב: הרב אייכלר העלה אולי הצעה מאוד יפה שנעשה ועדת חקירה.
נסים זאב: אם כבר אתה רוצה, אפשר לעשות עבודה חקירה משותפת בראשותו של אחמד טיבי ואולי עוד אחד מהנציגות החרדית.
נסים זאב: אני מוכן לוותר למען הרב אייכלר.
אחמד טיבי: הוא חייב לדעת אידיש.
נסים זאב: גם אידיש וגם ערבית.
נסים זאב: אפשר לעשות ועדה משותפת.
נסים זאב: כבר בזמנו אמרנו שאם כבר יש ועדת חקירה - - -
ישראל אייכלר: אני לא מציע לערבים להתחבר כי אז הם יפסידו בגללנו.
מנחם אליעזר מוזס: טיבי, אתה זוכר שדרשתי את זה?
נסים זאב: הגברת חנה שטיינברג היא מפקחת והיא עוסקת בתחום הזה.
נסים זאב: יש לה פעילות באמת מבורכת בנושא של קידום ושילוב האקדמיזציה בציבור החרדי.
נסים זאב: השר גדעון סער עשה עבודה בעקבות הצעות חוק שאני הבאתי, והיה גם שותף באחת הישיבות הרב אייכלר, קודם כל בזה שיכירו במבחני סאלד והזענו בזה.
נסים זאב: היה ויכוח אם באנגלית זה שתי יחידות או שלוש יחידות ומתמטיקה.
נסים זאב: עשו לנו טובה שהכירו שזה לא חספא דעלמא.
נסים זאב: זאת אומרת, כשמסיימת בת בי"ב בבית-יעקב, אני אומר לך שרמת האנגלית עולה על הרמה הקיימת בבתי-ספר רגילים.
נסים זאב: ביתי עשתה מבחני בגרות באנגלית ועשתה גם כן מבחני סאלד ומבחני סאלד היו יותר קשים.
נסים זאב: זה עובדה, הלכה למעשה.
נסים זאב: אפשר להתווכח על זה.
נסים זאב: אבל בין זה לבין לא להכיר בכלל - כאילו מבחני סאלד הם לא קיימים ולא מכירים בהשקעה במשך ארבע שנות לימוד מכיתה ט' עד י"ב, אני חושב שנעשתה פה עבודה ומלאכה.
נסים זאב: זה חלק מהחסמים שחסמו אותנו ולא הכירו בנו.
נסים זאב: החסם השני והרגישות הגבוהה הוא כשמדברים על מח"ר.
נסים זאב: מה זה המח"ר הזה?
נסים זאב: יש מחר ויש מחרתיים.
נסים זאב: אדוני, כבוד השר, הרגישות הגבוהה ביותר היא בנושא התכנים, ואני לא מדבר על הרמה.
נסים זאב: המל"ג יכול לדרוש את הרמה שהוא דורש, אבל הוא לא יכול לדרוש את התכנים ואת סוג השאלות שהבנות נדרשות לענות עליהן.
נסים זאב: אני יודע את השאלות ואינני רוצה אפילו לתת דוגמה, הפגיעה מבחינת הציבור החרדי היא מאוד מהותית.
נסים זאב: התכנים וסוג השאלות, כולל באנגלית, יכולים להיות בעייתיים.
נסים זאב: פה צריך ללכת לקראת הציבור החרדי ולא לחסום אותו בכך שהוא אך ורק חייב להיות קשור למכללה או לאוניברסיטה מסוימת ואם לא הוא לא יכול להקים אוניברסיטה מעצמו או מכללה במגזר החרדי.
נסים זאב: אנחנו כל הזמן כבולים וקשורים לאחר שהוא באמת נותן את הטון.
נסים זאב: בכלל עושים לנו טובה שמכירים בנו.
נסים זאב: אני אומר לך, אם אני רוצה היום לפתוח מכללה אתה תראה את החסמים שם.
נסים זאב: לא בגלל שאנחנו לא מוכשרים ולא ראויים ואין לנו אנשי צוות, בגלל שאולי יש מישהו שיש לו אינטרס למנוע את זה מאיתנו.
אמנון כהן: מל"ג, הנה תורכם הגיע.
אמנון כהן: תתייחסו בבקשה גם לדברים שעלו כאן.
<רביד עומסי: רביד עומסי, אני אחראי על כל תוכנית החרדים במועצה להשכלה גבוהה ובוועדה לתכנון ולתקצוב.
<רביד עומסי: אני לא אתייחס לחלק מהסוגיות הפרטיות שעלו.
<רביד עומסי: קודם כל, ות"ת התחילה את כל ההתעסקות עם האוכלוסייה החרדית כבר בשנת 1999 כאשר הוקמו שתי מסגרות חרדיות שאנחנו קוראים להן פלטפורמות.
<רביד עומסי: הם בעצם לא מוסדות אקדמיים אלא הם גופים שמוסדות אקדמיים קיימים באים ללמד שם.
<רביד עומסי: אחת הוקמה בירושלים, זו של הרבנית עדינה בר-שלום רב, ואחת בבני-ברק - מבחר.
<רביד עומסי: חוץ מעוד כמה מסגרות שהוקמו, אחת בלוסטיג של מכון לב ועוד כמה, וקריית אונו.
<רביד עומסי: אלה המסגרות המרכזיות שהוקמו.
<רביד עומסי: בשנת 2010 במסגרת התוכנית הרב-שנתית שנחתמה עם האוצר שמי שבאמת מוביל אותה זה פרופ' טרכטנברג שמו שני יעדים מרכזיים בתוכנית הזו: האחד זה מצוינות אקדמית.
<רביד עומסי: השני, הרחבת הנגישות לאוכלוסיות שלא מספיק משולבות בהשכלה הגבוהה.
<רביד עומסי: המשמעות של זה זה אוכלוסיית המיעוטים, האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית.
<רביד עומסי: בשנת 2011, כל השנה, אנחנו ישבנו וגיבשנו תוכנית גדולה איך אנחנו מאפשרים באמת להרחיב את הנגישות לאוכלוסייה החרדית.
<רביד עומסי: לא אמרתי שבמסגרת התוכנית הרב-שנתית גם הוקצו משאבים ייעודיים לתוכנית הזאת.
אמנון כהן: שלא יצאו.
אמנון כהן: הבנתי שנשאר לכם 50%.
<רביד עומסי: גרוש לא נשאר.
<רביד עומסי: בסך הכול, לכל החומש זה 180 מיליון שקל תוספתי למה שהיה לפני כן.
<רביד עומסי: כרגע הסכומים האלה מספיקים.
<רביד עומסי: זה תלוי בכמה סטודנטים יגיעו.
<רביד עומסי: אבל בכל מקרה מהות התוכנית.
<רביד עומסי: צריך להבין שמערכת ההשכלה הגבוהה היא מערכת אוניברסאלית.
<רביד עומסי: מציעים פה כיתות לחרדים יותר וחרדים פחות.
<רביד עומסי: זה מערכת שהיא מאוד מורכבת, זה מאוד מורכב לצאת מחוץ לקמפוס.
<רביד עומסי: באופן עקרוני אסור ללמד מחוץ לקמפוס.
<רביד עומסי: אנחנו את הכלל הזה שברנו ואנחנו כן מאפשרים לצאת מחוץ לקמפוס ולהקים מסגרות ייעודיות לאוכלוסייה החרדית.
<רביד עומסי: עוד מעט אספר מה עשינו.
אמנון כהן: חבר הכנסת זאב אומר שיש קושי.
אמנון כהן: חבר הכנסת זאב, אל תצא.
אמנון כהן: אתה שאלת שאלות.
יעקב אשר: פרופ' טרכטנברג מסכים כבר לעניין הזה?
<רביד עומסי: רגע, שנייה.
<רביד עומסי: כבר השנה תשע"ג הוקמו שבע מסגרות ייעודיות לאוכלוסייה החרדית בפריסה ארצית ובכל תחומי הלימוד.
<רביד עומסי: זה מתחיל מאשקלון, אשדוד.
<רביד עומסי: במרכז הארץ בר-אילן פתחו, חולון קיבלו אישור אבל הם עדיין לא הקימו.
<רביד עומסי: המכללה למינהל הגישה בקשה, בירושלים האוניברסיטה העברית הקימה מכינה.
<רביד עומסי: מכללת הדסה פתחה תוכנית לימודים אקדמיים, בצלאל כבר פתחה מכינה, המכללה להנדסה בירושלים פתחה תוכנית בהנדסה.
<רביד עומסי: בצפון גם הטכניון וגם צפת כבר מקיימים את הלימודים.
ישראל אייכלר: האם אתה יכול להתייחס לצרות שעושים לגברת עדינה בר-שלום מהאוניברסיטה העברית?
<רביד עומסי: אין שום צרות לגברת עדינה בר-שלום.
<רביד עומסי: אם אנחנו רוצים להתעסק בסוגיות ספציפיות ובאנשים ספציפיים, אני לא חושב - - -
ישראל אייכלר: זה מאוד עקרוני כי מחייבים אותה ללכת לאוניברסיטה העברית, והאוניברסיטה אומרת שאם אין מורות נשים אז לא ייתנו לה את ה- - -
<רביד עומסי: אני לא חושב שזה המקום להתעסק בסוגיות ספציפיות.
ישראל אייכלר: אני חושב שזה כן המקום.
ישראל אייכלר: תגיד לי רק אם אתה מוכן להשיב או לא.
ישראל אייכלר: אנחנו קובעים מה המקום.
<רביד עומסי: אני לא חושב שזה המקום.
ישראל אייכלר: זו הוועדה לביקורת המדינה.
<רביד עומסי: בסדר, אבל זו סוגיה ספציפית ופרטנית.
ישראל אייכלר: היא לא פרטנית, היא מאוד עקרונית.
ישראל אייכלר: אני שואל אם יש לו תשובה לשאלת עדינה בר-שלום שמחייבים אותה ללכת לאוניברסיטה העברית והאוניברסיטה העברית רוצה מורות אצל גברים.
<קריאה: מה עם הדרישה של מבחן אמירם?
<קריאה: זו דרישה חדשה שחוסמת חרדים.
<רביד עומסי: יש תשובות טובות לכל מה שאתה שואל, אבל אני לא חושב שזה המקום לדון בסוגיות ספציפיות ופרטניות.
ישראל אייכלר: האם אתה תוכל להעביר לנו את זה?
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, זו הוועדה לביקורת המדינה, לא?
אמנון כהן: לא הבנתי מה אתה רוצה.
ישראל אייכלר: שיעביר לי את העמדה של האוניברסיטה העברית כלפי העובדה שעדינה בר-שלום היתה מחוברת לבר-אילן ורוצים לחייב אותה לעבור לאוניברסיטה העברית והאוניברסיטה העברית לא רוצים רק בתנאי שיהיו שם מורות לגברים.
<רביד עומסי: זה לא נכון.
<רביד עומסי: מה שקיים היום באוניברסיטת בר-אילן ממשיך לפעול.
אמנון כהן: ממשיך לפעול?
<רביד עומסי: אין שום בעיה, לא היתה בעיה.
אמנון כהן: אם יש בעיה תפנה ליושב-ראש הוועדה.
<רביד עומסי: חוץ מהתוכנית הזו גם הקמנו תוכנית למלגות והלוואות לסטודנטים חרדים.
<רביד עומסי: כרגע זה רק לגברים.
<רביד עומסי: זו תוכנית שהיתה במשרד התמ"ת עד לפני שנה, היא עברה אלינו.
<רביד עומסי: היא גם הורחבה והיא גם פועלת בצורה יותר טובה.
<רביד עומסי: נכון להיום אין שום סטודנט חרדי גבר, יש לנו בעיה עם נשים, אבל אין שום חרדי גבר - - -
מנחם אליעזר מוזס: מה הבעיה עם הנשים החרדיות?
<רביד עומסי: בשמחה, אם יהיה לנו משאבים לזה אנחנו בשמחה ניתן מלגות גם לנשים חרדיות.
<רביד עומסי: אין לנו משאבים לזה כרגע.
מנחם אליעזר מוזס: יש חצי מיליארד שקל.
<רביד עומסי: לא אצלנו.
<רביד עומסי: לכל סטודנט חרדי גבר לא צריכה להיות בעיה לשלם את שכר הלימוד.
מנחם אליעזר מוזס: זו הדרת נשים.
מנחם אליעזר מוזס: אני מוחה על הדרת נשים, קיפוח נשים.
<רביד עומסי: אתה צודק במאת האחוזים, אנחנו נעשה זאת בשמחה.
<רביד עומסי: אני אעבור על תחומי הלימוד שצפויים להיפתח.
<רביד עומסי: נפתחו מכינות בשנה הנוכחית.
<רביד עומסי: תחומי הלימוד אמורים להיפתח בשנה הקרובה.
<רביד עומסי: התחומים שאמורים להיפתח הם: הנדסה, אדריכלות, אופטומטריה, ביוטכנולוגיה, ניהול, כלכלה, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, מדעי המחשב, ויש עוד כל מיני דברים אחרים בדרך.
<רביד עומסי: אלה הדברים שממש קורים כרגע.
<רביד עומסי: חוץ מזה, אני באמת מסכים שיש פה בעיה מהותית בשילוב בתעסוקה.
<רביד עומסי: גם לבוגרי השכלה גבוהה יכולה להיות בעיה בשילוב בתעסוקה.
<רביד עומסי: אנחנו מתחילים עכשיו להניע תוכנית של שילוב בתעסוקה תוך כדי הלימודים כך שבוגר חרדי יצא כבר אחרי שיש לו ניסיון תעסוקתי.
<רביד עומסי: זה יעשה שני תהליכים: זה גם יגרום למעסיקים להכיר את הציבור החרדי ולקלוט אותם, יהיה להם יותר קל, וגם ייתן לסטודנט החרדי ניסיון תעסוקתי כך שיהיה לו מה להציג.
<רביד עומסי: יש עוד כל מיני דברים שאנחנו מתעסקים בהם.
<רביד עומסי: אני רוצה להגיד פה דבר נוסף חשוב.
<רביד עומסי: יש בעיה מהותית של הכשרת יסוד.
<רביד עומסי: לימודים אקדמיים הם דבר שדורש רקע.
אמנון כהן: צריך לעשות מכינות.
<רביד עומסי: המכינות זה בסדר אבל זה קצת מאוחר מדי.
<רביד עומסי: זה לא לגמרי מספיק.
<רביד עומסי: צריך לעודד להקים מרכזים של בגרויות, להשלים בגרויות, ואחרי זה מי שילך להכשרה מקצועית, מי שילך להשכלה גבוהה, כל אחד מה שמתאים לו.
אמנון כהן: אם אתה עושה מכינה לפי מקצוע שהוא צריך ללמוד מחר אז אתה מכין אותו והוא לא צריך את כל הבגרות.
<רביד עומסי: נכון, אבל יש צורך בסטנדרטיזציה.
<רביד עומסי: השוק זקוק לסטנדרטיזציה.
אמנון כהן: לא מסכים איתך.
ישראל אייכלר: יש סטנדרטים רבים במדינה לא קולקטיבית כמו ברית-המועצות.
ישראל אייכלר: שם כולם היו צריכים לדעת אותו הדבר.
אמנון כהן: יכינו את המכינה לפי הנושא שהוא הולך ללמוד, וזהו.
אמנון כהן: השכלה רחבה ודברים אחרים הוא יכול ללמוד.
יעקב אשר: אפשר למצוא משהו בסיסי.
אמנון כהן: לשלב את זה.
<רביד עומסי: אנחנו נותנים מכינות ברמה מאוד גבוהה, את מה שאנחנו צריכים.
אמנון כהן: משרד הביטחון, מה נשמע?
יעקב אשר: רגע, מה עם חברי כנסת?
יעקב אשר: דילגת על חברי כנסת?
אמנון כהן: שנייה, כולם רשומים.
יעקב אשר: אני רק - - - שהשר נמצא.
יעקב אשר: אם לא, תעשה לי טובה אז - - -
אמנון כהן: הכול יש, דיון יש.
אמנון כהן: סיכמנו איתו שבשעה שתים עשרה וחצי הוא - - -
נפתלי בנט: סוכם מראש.
אמנון כהן: הבקשה שלנו היא שהנושא הזה לא ירד מסדר-היום גם של הוועדה, יש לנו דוח של מבקר המדינה.
אמנון כהן: הקמנו גם שדולה שבה שותפים הרבה חברי כנסת.
אמנון כהן: אני בשיתוף פעולה עם חבר הכנסת אראל מרגלית בשדולה לקידום תעשייה ותעסוקה.
אמנון כהן: למה תעשייה, כבוד השר?
אמנון כהן: כי אמרנו שנקים מפעלים באזורים בהם אנחנו רוצים לעודד תעסוקה וזה ייחשב כאילו המפעלים הוקמו באזור עדיפות לאומית א'.