GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל צוק: מה שאנחנו עושים הוא שכשאנחנו מלמדים קורסים אנחנו דואגים שייכנסו כבר עם תנאי הסף הנדרשים ואז אנשים מסיימים אצלנו עם התעודות ומקבלים את ההכרה עם התעודה המקצועית שאנחנו מנפיקים.
אמנון כהן: את תוזמני לדיונים או של השדולה או של הוועדה.
<מיכל צוק: בשמחה.
אמנון כהן: אנחנו גם רוצים ללוות אתכם ולסייע לכם.
אמנון כהן: אם יש צורך בחקיקה אז כמובן שאנחנו גם נעודד חקיקה.
אמנון כהן: יש גם חקיקה שלי ואני מבקש שתעברי עליה במשרד.
אמנון כהן: היא לגבי שילובם במשרדי ממשלה ובמקומות כאלה, כביכול העדפה מתקנת.
אמנון כהן: הייתי רוצה חוות דעת מקצועית שלך.
אמנון כהן: תבדקו את זה במחלקה המשפטית כדי שנעבוד על זה בתקופת הפגרה.
אמנון כהן: נגיע להבנות בינינו האם צריך לא צריך.
אמנון כהן: אולי יש לכם דרכים אחרות לעשות את זה.
אמנון כהן: אני שמתי חקיקה כי אין ברירה.
אמנון כהן: אני מחוקק, אין לי דרך אחרת.
אמנון כהן: אבל אתם במשרד יכולים לראות האם ניתן לעשות זאת בדרך אחרת.
אמנון כהן: למשל, אם יכולים לתת להם תמריצים אחרים אז בוודאי שנשמח.
אמנון כהן: אני פותח את הדיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא היבטים בהיערכות העורף לחירום, דוח מבקר המדינה 63ב', עמ' 181.
אמנון כהן: תכף נציג המבקר יציג לנו את הדוח.
אמנון כהן: אני מקדם בברכה את השר להגנת העורף גלעד ארדן.
אמנון כהן: יש לך תפקיד חשוב בנושא הזה.
אמנון כהן: הדוח אומר שלמרות מחדלי מלחמת לבנון השנייה, למרות שעברו כבר שבע שנים, העורף עדיין לא מוכן ולא מוגן.
אמנון כהן: מדובר על היעדר גוף מרכזי שמתאם בין כל הגופים.
אמנון כהן: מדובר, בגדול, במיגון תשתיות לאומיות חיוניות, שאינן מטופלות, ובנושא של ערכות המגן – עדיין לא לכל אזרחי ישראל יש ערכות מגן.
אמנון כהן: דובר על כך לפני הרבה זמן, ועד היום אנחנו יודעים שלא לכל אזרחי מדינת ישראל יש ערכות.
אמנון כהן: בנוסף, יש גם הנושא של מערך ההתרעה הסלולרי, שאתה צריך לטפל בזה גם בכובעך כשר התקשורת.
אמנון כהן: דיברו על איזשהו ניסוי באחת הערים בארץ שהכול קרס.
אמנון כהן: והדבר הכי חשוב שעליו מצביע הדוח זה הסמכות – מי בר סמכא בכל הנושא של העורף, השלטון המקומי, בכל תרחיש שיכול להיות.
אמנון כהן: אנחנו מדינה מוקפת אויבים, ותמיד מדברים שבכל רגע יכול להיות פה שינוי מצב ולכן צריכים להיות מוכנים לכל תרחיש.
אמנון כהן: בנוסף, היום כולם יודעים שאין דבר כה חזית ועורף, כי כולנו חזית – גם העורף הוא חזית.
אמנון כהן: לכן אנחנו צריכים להיות מוכנים לכל דבר שיכול לקרות.
אמנון כהן: ולכן חשבנו לנכון לקיים דיון בפגרה.
אמנון כהן: אנחנו מודים לכבוד השר, שמצא את הזמן לבוא לדיון.
אמנון כהן: אני מבקש שתעדכן את הוועדה לגבי הסמכויות, כי קראנו בעיתון היום שראש הממשלה עדיין לא הכריע בנושא.
אמנון כהן: שיכריע, לכאן או לכאן, גם בשביל האזרחים וגם כי המשרד צריך לטפל בדברים.
אמנון כהן: שלא, אם חס וחלילה יקרה משהו, יהיה פינג-פונג, "זה אני, זה אתה, זה לא אני, זה לא אתה", ובסוף לא נדע מי אחראי ומי צריך לעשות מה.
אמנון כהן: לכן צריך להיות גוף אחד שמרכז את כל הדברים ומתחתיו יהיו כל הגופים האחרים, כולל כוחות הצלה וכיבוי אש, וגם כל מיני מתקנים מסוכנים שנמצאים ברחבי הארץ צריכים להיות ערוכים מבחינת מיגון ומבחינת סיוע לאותם אנשים שיכולים להיפגע.
אמנון כהן: אני אתן את הדיבור למשרד מבקר המדינה.
אמנון כהן: ידידי, יוסי ביינהורן, המשנה למנכ"ל ומנהל חטיבת הביטחון, בבקשה.
<יוסי ביינהורן: תודה.
<יוסי ביינהורן: הנחנו על שולחנכם דוח של מבקר המדינה שעסק בין היתר בהיערכות העורף.
<יוסי ביינהורן: זה לא דוח ראשון שמבקר המדינה מניח בתחום הזה.
<יוסי ביינהורן: אנחנו עוסקים בזה רבות, בשל המרכזיות שיש לעורף, שהולך והופך בשנים האחרונות למוקד מרכזי בכל מלחמה עתידית.
<יוסי ביינהורן: לכן גם אנחנו מקדישים לזה את המאמץ.
<יוסי ביינהורן: בדוח הזה התמקדנו במספר היבטים, ואני מבקש להדגיש את ההיבט העיקרי, ובהמשך גם את ההיבטים הנוספים.
<יוסי ביינהורן: ההיבט העיקרי הוא ההיבט של הסמכות והאחריות בתוך פיקוד העורף.
<יוסי ביינהורן: אני מבקש להקריא בקצרה את הליקוי שמשרד מבקר המדינה מצא לאחר מלחמת לבנון השנייה.
<יוסי ביינהורן: זה היה בעצם המבחן של העורף – העורף נבחן כאשר יש מלחמה.
<יוסי ביינהורן: בשגרה לפעמים אפשר לא להבחין בו, אבל במלחמה מבחינים בו היטב.
<יוסי ביינהורן: וכך אמרנו, וזה מאוד מזכיר את מה שאמרנו הפעם: התשתית הנורמטיבית הנוגעת לטיפול בעורף בעתות חירום היא מורכבת.
<יוסי ביינהורן: היא אינה מגדירה בבהירות את תחומי הסמכות והאחריות של הגופים העוסקים בטיפול בעורף במצבים השונים, ולכן מקשה על שיתוף פעולה ותיאום מיטבי בין גופים אלה.
<יוסי ביינהורן: ולכן תחומים מרכזיים בטיפול בעורף – אמרנו אז – נופלים ביו הכיסאות.
<יוסי ביינהורן: לכך יש להוסיף את היעדרו של גוף מרכזי בעל אחריות וסמכות לתאם את פעילות כל הגופים המופקדים על הטיפול בעורף, לשלוט באירועים, ולנתב את הגופים האמורים כדי למצות את יכולותיהם.
<יוסי ביינהורן: בנסיבות אלה נפגעת קשות הכנת כל הגופים לפני המלחמה, ובזמן המלחמה שררו ביניהם בלבול ואי הבנות – פה זה כבר מתמקד במה שהיה בפועל – בעת שנדרשו לטפל באוכלוסייה ולתת לה סיוע חיוני בתחומים כמו אספקת מזון וציוד, רפואה, הסברה, מיגון ופינוי.
<יוסי ביינהורן: ומכאן החשיבות של ההסדרה.
<יוסי ביינהורן: לצערנו, אדוני היושב-ראש, גם בדוח האחרון המסקנות הן אותן מסקנות: שעדיין אין הסדרה חקיקתית נורמטיבית של תחומי הסמכות והאחריות בעורף, ועדיין אין הסתכלות מרכזית על תחום העורף.
<יוסי ביינהורן: מה שהיה הוא שימשיך להיות.
<יוסי ביינהורן: והדבר הזה הוא חמור, כי בסופו של דבר זה ייבחן בעת מלחמה.
<יוסי ביינהורן: ובמצב הזה, יש בעיה במוכנות העורף.
גלעד ארדן: אם אפשר, תציין למתי הדוח נכון, כלומר מתי הוא עודכן.
<יוסי ביינהורן: הוא הונח עכשיו על השולחן, אבל הוא נכון ליולי 2012.
<יוסי ביינהורן: אבל ככל שאנחנו מעודכנים, הוא - - -
גלעד ארדן: בדוח כתוב שהוא מעודכן לדצמבר 2012.
<יוסי ביינהורן: עשינו בדיקות נוספות וגילינו שאין שינוי.
<יוסי ביינהורן: מה שכתוב בדוח מעודכן, לפי ידיעותינו, גם להיום.
<יוסי ביינהורן: או קרוב להיום.
<יוסי ביינהורן: אמרנו בדוח שהממשלה עשתה פעולות מבורכות במהלך השנים האלה, כולל הקמת משרד העורף.
<יוסי ביינהורן: אבל גם טענּו בדוח הזה שהקמת המשרד להגנת העורף רק מעצימה את הצורך לבצע את אותה חקיקה והסדרה של סמכות ואחריות, כי עכשיו יש משרד נוסף שנמצא במשחק מעבר למשרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים.
<יוסי ביינהורן: אלה הדברים לגבי העניין הזה.
<יוסי ביינהורן: יש עוד מספר נושאים בדוח, ואני אבקש מעו"ד שירה פחטר-ארד להוסיף בצורה מסודרת.
<שירה פחטר-ארד: שלום.
<שירה פחטר-ארד: אני אציג בפניכם את עיקרי הדוח.
<שירה פחטר-ארד: קודם כול, חשוב להדגיש ששיפור המענה הצבאי והאזרחי בתחום ההגנה על העורף, ובכלל זה השיפור של ההיערכות והמוכנות לכך, הם חיוניים לצורך כושר העמידה של אוכלוסייה בעורף בפני איומים הן של ירי טילים ורקטות והן של אירועי חירום שבשגרה, כמו למשל שריפות גדולות, רעידות אדמה וכדומה.
<שירה פחטר-ארד: הדבר יאפשר, בין היתר, לדרג מקבלי ההחלטות בממשלה, ובעת לחימה גם למטכ"ל בצה"ל, מרחב פעולה מדיני וצבאי גדול יותר.
<שירה פחטר-ארד: כמו שנאמר, בתקופה של ינואר עד יולי 2012, עם השלמות עד דצמבר 2012, ערך משרד מבקר המדינה בדיקה של ארבעה נושאים מרכזיים בהיערכות העורף לחירום.
<שירה פחטר-ארד: האחד זה התשתית הנורמטיבית שנוגעת לטיפול בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: השני הוא מצאי ערכות המגן, השלישי הוא מערך ההתרעה הסלולרי והרביעי הוא מיגון תשתיות לאומיות חיוניות.
<שירה פחטר-ארד: חשוב לומר שהבדיקה הנוכחית שנעשתה מהוות בחלקה גם מעקב על דוחות קודמים של משרד מבקר המדינה בעניין היערכות העורף לחירום.
<שירה פחטר-ארד: אני אציג את הממצאים לפי התחומים.
<שירה פחטר-ארד: בתחום הראשון, שנוגע לתשתית הנורמטיבית, משרד מבקר המדינה מצא היעדר הסדר חקיקתי מאוחד לטיפול בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: אנחנו מדגישים שעדיין לא תוקן אותו ליקוי שעליו הצבענו בדוח מבקר המדינה שפורסם ביולי 2007 בנושא היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה, ולפיו אין עדיין הסדר חקיקתי מקיף המרכז את כל העניינים שנוגעים לטיפול בעורף בחירום ומבהיר את מדרג תחומי האחריות והסמכות של כל אחד מהגופים העוסקים בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: מצב זה עלול למנוע מיצוי מיטבי של יכולות כל הגופים המופקדים על הטיפול בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: בנוסף לכך, החלטת ממשלה מספר 3740, שמכוחה השר להגנת העורף הוא ראש ועדת מל"ח, משק לשעת חירום, במקום שר הביטחון, לא מתיישבת לכאורה עם חוק יסוד: הצבא, ומאפשרת לכאורה ששר הביטחון והשר להגנת העורף יטילו על צה"ל לבצע מטרות סותרות.
<שירה פחטר-ארד: מאז הקמת המשרד להגנת העורף, בינואר 2011, טרם באה על פתרונה סוגיית הסדרת תחומי האחריות והסמכות של המשרד להגנת העורף.
<שירה פחטר-ארד: אמנם הקמת המשרד נועדה לשפר את מוכנות העורף לחירום, אך עם זאת, במצב הקיים, מצאנו שהיא הוסיפה לחוסר הבהירות בחלוקת האחריות בין הגופי המטפלים בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: משכך, ממליץ משרד מבקר המדינה שכל הנוגעים בדבר, ובעיקר שר הביטחון והשר להגנת העורף, יחליטו ויקבעו את חלוקת תחומי האחריות והסמכות בין משרדיהם, לעניין היערכות העורף לחירום, ויעלו את הנושא לדיון והחלטת ממשלה בהקדם האפשרי.
<שירה פחטר-ארד: אנחנו חוזרים ומעירים כי על הממשלה ליזום הסדר חקיקתי מקיף, מאוחד ומתואם, שירכז את כל העניינים הנוגעים לטיפול בעורף בחירום, יבהיר את מדרג הסמכויות ותחומי האחריות של כל אחד ממשרדי הממשלה ומהגופים המטפלים, ויגדיר את קשרי הגומלין ביניהם.
<שירה פחטר-ארד: בהתאם להסדר חקיקתי זה, על הממשלה לפעול כדי לממשו, באמצעות כל הגופים הרלוונטיים לטיפול בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: הפערים הללו בתשתית הנורמטיבית מקבלים משנה תוקף בחלוף כבר למעלה משש שנים, כמעט שבע, מאז מלמת לבנון השנייה, כשטרם התקדמה חקיקתו של הסדר מקיף כאמור, ולפיכך אנו רואים בו ליקוי חמור.
<שירה פחטר-ארד: הנושא המרכזי הוא היעדר גוף מרכזי שמתאם בין כלל הגופים – כמו שציין יושב-ראש הוועדה.
<שירה פחטר-ארד: עדיין אין בישראל גוף מרכזי לאומי המאחד אחריות וסמכות בנוגע לטיפול בעורף בחירום.
<שירה פחטר-ארד: משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו כפי שהופיעה בדוח על מלחמת לבנון השנייה: על הממשלה לבחון את האפשרות שגוף לאומי מרכזי יאחד אחריות וסמכות בנושא הטפול בעורף, הן בעתות שגרה והן בעתות חירום.
<שירה פחטר-ארד: בחלוף למעלה משש שנים מאז מלחמת לבנון השנייה, ראוי שראש הממשלה ידון בעניין ויכריע בו.
<שירה פחטר-ארד: הנושא השני שעסקנו בו הוא, כאמור, מיגון תשתיות לאומיות חיוניות.
<שירה פחטר-ארד: למרות העובדה שהאיום של ירי טילים ורקטות על העורף החריף משמעותית, לא נעשתה עד מועד הסיום של הביקורת, יולי 2012, עבודת מטה מקיפה הממליצה לדרג המדיני לקבוע רמת שירות מינימלית, זאת אומרת תפוקה מינימלית, הנדרשת מכל אחת מהתשתיות הלאומיות החיוניות, לצורך שימור תפקודו של המשק, לרבות בחירום.
<שירה פחטר-ארד: בהיות מתקני תשתית אלה חיוניים לפעילות הרציפה של המשק האזרחי וכן לתמיכה בפעילות של צה"ל, ממליץ משרד מבקר המדינה להאיץ את הטיפול בנושא, על מנת לאפשר את התפקוד בעת חירום.
<שירה פחטר-ארד: משכך, על המשרד להגנת העורף לגבש, בשיתוף המשרדים הממשלתיים והגופים הרלוונטיים, תכנית כוללת למיגון מתקנים אלה, ולהביאה לאישור הממשלה בהקדם האפשרי.
גלעד ארדן: ובלבד שהמיגון יהיה בסמכות המשרד כמובן.
<שירה פחטר-ארד: הנושא הנוסף שטיפלנו בו הוא ערכות מגן.
<שירה פחטר-ארד: אף שוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי רשמה בפניה בדצמבר 2009 "את הכוונה לצייד 100% של אזרחי ישראל במסכות אב"כ ביעד זמן של שנתיים וחצי", מלאי ערכות המגן אינו נותן מענה לחלק ניכר מאזרחי מדינת ישראל.
<שירה פחטר-ארד: נוכח המשמעויות של המחסור בערכות המגן לחלק ניכר מהאוכלוסייה, משרד מבקר המדינה ממליץ שהדיון בנושא של ערכות המגן, אותו הנחה עוד במרץ 2012 ראש הממשלה לקיים עד סוף השנה, יתקיים מוקדם ככל הניתן, כדי שתתקבל החלטה בנושא.
<שירה פחטר-ארד: הנושא האחרון שנעסוק בו הוא מערך ההתרעה הסלולרי.
<שירה פחטר-ארד: בסיום הביקורת, ולמרות מעורבות ראש הממשלה, המערך להפצת ההתרעה באמצעות מכשירי הטלפון הניידים טרם הושלם.
<שירה פחטר-ארד: לא הושגה עדיין הסכמה של חברות הסלולר לספק את השירות הזה ולא החלה עדיין פעילות לתיקון הרישיונות שלהם ולתיקון חקיקה בנושא.
<שירה פחטר-ארד: משרד מבקר המדינה ממליץ, מכיוון שהנושא של הפצת התרעה באמצעות מכשירי טלפון סלולריים נועד להציל חיים, להשלים את הטיפול בנושא הזה ללא דיחוי נוסף.
<שירה פחטר-ארד: בסיום הדוח משרד המדינה רוצה לציין בחיוב את הצעדים שנקטו ראש הממשלה, משרדי הממשלה וצה"ל מאז מלחמת לבנון השנייה בהתייחס להגנה על העורף, וביניהם הקמת המשרד להגנת העורף ופעולות מיגון שונות של האוכלוסייה.
<שירה פחטר-ארד: עם זאת, עקב החשש לפגיעה בעורף בעימות נוסף או בעת אסון רחב היקף, על הממשלה וכל יתר הגופים העוסקים בכך לטפל בדחיפות בממצאים העולים מדוח זה, כדי לשפר את יכולת העמידה של העורף.
<שירה פחטר-ארד: תודה.
אמנון כהן: אז על מה אתם אומרים שזה בסדר?
אמנון כהן: על זה שהקימו את המשרד ואין לו סמכויות?
אמנון כהן: זה סתם הוצאות ציבור – תשלומים לשכר ולכל מיני דברים, אבל אין סמכויות.
אמנון כהן: אז מה הם עושים שם כל היום?
אמנון כהן: אולי זה משרד מיותר.
אמנון כהן: יש בו הרבה כסף לחלק, למשל לקצבאות ילדים או פחות מס הכנסה.
אמנון כהן: בשביל מה עוד מנגנון חדש?
<יוסי ביינהורן: אנחנו אומרים שנעשו פעולות חיוביות בהיבט של מיגון העורף בתחומים של הכנסת העורף - - -
אמנון כהן: בזכות המשרד להגנת העורף?
<יוסי ביינהורן: ללא קשר למשרד להגנת העורף.
<יוסי ביינהורן: הממשלה החליטה להקים את המשרד להגנת העורף, ואנחנו אומרים שהקמת המשרד ללא הסדרה של העניין מרעה את המצב, לא משפרת אותו.
<יוסי ביינהורן: אם אין הסדרה כוללת, אין לצעד הזה שום תכלית.
אמנון כהן: איפה נולד הרעיון להקים את המשרד?
אמנון כהן: אם עד עכשיו, שבע שנים, עדיין לא החליטו מה הסמכויות, בסוף לא נדע מי צריך לטפל.
אמנון כהן: אז אם צריך את המשרד, תנו את כל הסמכויות, ואם לא צריך את המשרד, קחו את המשאבים אליכם, וסגן שר הביטחון יטפל בדברים.
אמנון כהן: אני לא יודע מה טוב, אבל סתם להחזיק משרד בלי לתת לו סמכויות, זה נראה לי לא נורמטיבי.
<זאב צוק רם: יושב-ראש הוועדה, אני לא אדבר על העבר.
<זאב צוק רם: לגבי הקמת המשרד, אני יכול להגיד לך שראש הממשלה קבע שהוא רוצה שר שיהיה מסור לנושא העורף ו – אני מצטט – "יקום בבוקר, יסתכל במראה, ויגיד 'אני אחראי להכין את עורף מדינת ישראל'.
<זאב צוק רם: כשילך לישון יחלום על העורף, ויקום שוב, ויהיה לו מה לעשות".
אמנון כהן: בלי לתת לו סמכויות?
<זאב צוק רם: רק רגע.
<זאב צוק רם: ביחד עם ההחלטה הזאת, הוטל על המל"ל לעשות את מה שאנחנו קוראים "הסדרה בעורף" בין שלושת המשרדים שנמצאים.
<זאב צוק רם: העבודה הסתיימה וחלקה הוצג לראש הממשלה.
<זאב צוק רם: כנראה ביום חמישי הקרוב יהיה הדיון המסכם, אחרי מפגשים עם שר הביטחון ועם השר להגנת העורף.
<זאב צוק רם: אני חושב ומקווה שנוכל לצאת לדרך חדשה, עם סמכויות - - -
אמנון כהן: אבל עדיין יש בעיה, כי אותו שר שמטפל בעורף, יש לו עוד משרדים שהוא צריך לטפל בהם.
<זאב צוק רם: בגלל זה בחרו שר מאוד מוכשר, שיכול לטפל גם במשרד התקשורת וגם במשרד להגנת העורף.
אמנון כהן: אבל למה סגן שר הביטחון לא יכול לטפל בזה?
אמנון כהן: הרי רק את זה יש לו.
<זאב צוק רם: אני אתן לך - - -
גלעד ארדן: לא נכון, יש לו גם את מרכז הליכוד, יש לו את הליכוד העולמי.
גלעד ארדן: .. אל תגיד שאין לו.
<זאב צוק רם: קיימת החלטה שיהיה משרד ש - - -
אמנון כהן: זה עומד בימים האלה?
אמנון כהן: לכאן או לכאן?
<זאב צוק רם: לכך שיהיה משרד להגנת העורף עם סמכויות.
<זאב צוק רם: כך אני מקווה.
אמנון כהן: אני סומך על השר ארדן – כשהוא לוקח נושא הוא מתביית עליו ועושה אותו נאמנה, לטובת עם ישראל.
אמנון כהן: אז אתה אומר שבשבוע הזה אנחנו נשמע בשורות טובות?
אמנון כהן: גם אתה חושב ככה, כבוד השר?
גלעד ארדן: קודם כול, אני מודה לך, אדוני יושב-ראש הוועדה.
גלעד ארדן: יש לי זכות ומזל שבכל קדנציה אתה מסייע לי לקדם את הנושאים שאני אחראי עליהם.
גלעד ארדן: גם כיו"ר ועדת הפנים קידמת את החוקים החשובים ביותר בתחום של הגנת הסביבה, ואני מודה לך על כך.
גלעד ארדן: הרבה חוקים עוסקים בחיי אדם.
גלעד ארדן: ולפעמים לא צריך חוקים.
גלעד ארדן: לפעמים, כשעושים סדר בנושא מסוים ומקבלים החלטות שמארגנות את אותו נושא, אפשר בזכות זה להציל הרבה מאוד חיי אדם.
גלעד ארדן: אני חושב, מבלי להפריז ולהישמע כאילו זה מעבר למה שזה באמת, שאי אפשר להפריז בחשיבות של הנושא שדנים בו היום, כי הוא באמת ישליך באופן ישיר ומשמעותי על כמות חיי האדם שיינצלו, למרות שלצערנו אם יהיה עימות מלחמתי תמיד יהיו נפגעים.
גלעד ארדן: אבל לסדר ולמוכנות של העורף האזרחי – של משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, המגיבים הראשונים, וכל מי שיש לו תפקיד במצב חירום – תהיה חשיבות אדירה להצלת חיי אדם.
גלעד ארדן: ולכן אני לקחתי את דוח המבקר – שקראתי את הטיוטה שלו – כאחד המסמכים הראשונים כשנכנסתי לתפקידי לפני ארבעה חודשים.
גלעד ארדן: לקחתי את המסמך הזה כמפת דרכים לפעילות שלי כשר להגנת העורף.
גלעד ארדן: העיתונות, שבאופן "נדיר" מתעסקת בתפל, קורה לה לפעמים שהיא מתעסקת בעניין הזה במקום בדיון העקרוני, הענייני, המקצועי בשאלה "מי צריך לטפל ובאיזה סמכות".
גלעד ארדן: לכל עמדה יש יתרונות ויש חסרונות, שום עמדה פה לא חפה מחסרונות, ואני חושב שגם המבקר לא יגיד אחרת.
גלעד ארדן: אבל מערכת צריכה לקבל החלטות בצורה הגיונית, לנמק אותן, ואם יש חילוקי דעות בין משרדים, צריך להביא את זה להכרעת הממשלה או ראש הממשלה.
גלעד ארדן: אני בהחלט חושב שדוח המבקר, שהוא בעצם דוח מעקב על דוח שהכה גלים במדינת ישראל.
גלעד ארדן: הרי היה לנו את דוח המבקר לאחר מלחמת לבנון השנייה, שבעקבותיו האנשים הכי בכירים במדינת ישראל איבדו את משרותיהם.
גלעד ארדן: אני חושב שזה היה צריך להעביר מסר מאוד ברור לכולנו, ולא רק בגלל דוח המבקר, אלא קודם כול בגלל מה שקרה במלחמת לבנון, הבלגן ששרר בעורף.
גלעד ארדן: אבל מעבר לזה, ברמת האחריות האישית של כל אחד ואחד מאיתנו, היינו צריכים להפיק את הלקח.
גלעד ארדן: או כמו שנאמר כאן קודם בהקשרים של העורף, צריך כל יום כשקמים בבוקר להתחיל לחשוב איך מכינים את העורף יותר טוב לעימות הצבאי הבא, כי אין מה לעשות – כל תרחיש ייחוס לוחמתי כבר לא מדבר על כיבוש שטח מדינת ישראל, אלא על נפילת טילים, מאות או אלפים ביום, מלבנון, מסוריה או מאיראן.
גלעד ארדן: כי בכל הזירות הללו יש חוסר יציבות שיכול להוביל למצב של נפילת אלפי טילים כל יום על העורף האזרחי.
גלעד ארדן: ואם בעבר האיום של נפילת טילים היה איום הסתברותי רנדומלי, אז היום האויב מצטייד בטילים יותר ויותר מדויקים, והתרחיש שמתייחסים אליו הוא שהטילים האלה ישוגרו לא רק לריכוזי אוכלוסייה אלא גם לתשתיות לאומיות, ורמת הדיוק שלהם תהיה יותר גבוהה מבעבר.
גלעד ארדן: כמה גבוהה?
גלעד ארדן: זה תלוי מתי יהיה העימות הבא ומה יקרה עד אז.
גלעד ארדן: לכן אני חושב שבכל הנקודות המרכזיות שהמבקר נגע בהן, כולל העובדה ששבע שנים אחרי מלחמת לבנון השנייה אין עדיין חוק שמסדיר את הסמכויות לטפל בעורף, מה שאנחנו קוראים "חוק העורף".
גלעד ארדן: העובדה שהוקם משרד – ואני שמעתי בדבריך גם ציניות וביקורתיות, שאולי יש לה מקום – צריך לומר על זה מילה טובה לראש הממשלה, שבשנים האחרונות מקיים באופן אישי אחת לכמה שבועות פורום בראשותו.
גלעד ארדן: פורום העורף.
גלעד ארדן: בזכות הפורום הזה הרבה מאוד מהתהליכים שהמבקר מציין בדוח – שאמנם לא הושלמו, ועל כך צריך לתת את הדעת, ואני גם עוסק בכך ולוחץ איפה שצריך, כולל על עצמי בכובע השני שלי כשר התקשורת.
גלעד ארדן: בזכות העובדה שראש הממשלה מכנס גופים רלוונטיים בין פעם בשבועיים לארבעה שבועות, ועוסק במערכות התרעה אזרחיות או במערכת התרעה של הסלולר או במיגון תשתיות לאומיות, וגם דואג להקמת משרד להגנת העורף – אני חושב שזה מראה על עלייה משמעותית בחשיבות של הנושא ובהבנה שלו.
גלעד ארדן: והיום המסקנה הגדולה והמתבקשת מדוח המבקר זה בדיוק הצעד שחסר: לאחר שראש הממשלה כבר מטפל בזה אישית, ולאחר שהנושא מובן לכולנו בתור האיום המרכזי על ביטחון אזרחי מדינת ישראל – צריך, כפי שנאמר כאן קודם, שאותו משרד ממשלתי שהוקם לפני שנתיים וחצי...
גלעד ארדן: ואנחנו מכירים את המערכת הפוליטית – ממשלה מתפזרת, יוצאים למערכת בחירות, משרד האוצר אומר: רגע, אולי המשרד הזה לא יקום בממשלה הבאה, אז בואו נעצור לרגע את התקציבים שצריך להעביר למשרד שקם – אתה מכיר את זה, ככה עובדת המערכת הממשלתית – ובינתיים הנציבות מקפיאה את התקנים שהיו אמורים להינתן למשרד הזה.
גלעד ארדן: לכן אני חושב שבעקבות ההחלטות של ראש הממשלה בהקמת הממשלה הזאת, שבעצם החליט להציב אותי כשר להגנת העורף, להמשיך את ההחלטה שהוא והממשלה קיבלו לפני כשנתיים וחצי לעסוק גם.
גלעד ארדן: וראש הממשלה עוסק בזה, כפי שתואר כאן קודם, באופן אישי – הוא נפגש עם כל אחד מאיתנו, מהשרים, לחוד, כדי לשמוע את תפיסת עולמו ואיך הוא רואה את הסדרת הסמכויות.
גלעד ארדן: ואני בטוח שהוא עומד לקבל החלטות בנושא הזה בימים הקרובים.
גלעד ארדן: אני חושב שיש כאן בשורה מאוד משמעותית.
גלעד ארדן: היא עוד לא קרתה, אז אני לא רוצה להקדים את המאוחר, אבל כמי שראה תהליכים ממשלתיים, אני בהחלט חושב שהלקח מהעבר, מלפני שבע שנים, בהחלט הופנם, ובנושא של חלוקת סמכויות יהיו החלטות בקרוב, ובנושא של חקיקת חוק העורף, שיקנה סמכויות לקידום והאצה של המוכנות של גופים אזרחיים, הצעת החוק כבר כמעט בשלבים סופיים - - -
פנינה תמנו: אבל הצעת החוק תעסוק גם בסמכויות, לא רק בהאצה.
גלעד ארדן: אני רוצה רגע להפריד.
גלעד ארדן: יש דבר אחד, שמדבר על סמכויות חדשות שלא היו קיימות מעולם.
גלעד ארדן: למשל, אם רשות מקומית לא מצליחה להעביר תקציב, אז היום יש לשר הפנים סמכות לפזר את המועצה ולמנות ועדה קרואה.
גלעד ארדן: אבל אם במלחמת לבנון השנייה הנהגת העיר צפת בורחת מהעיר ומשאירה את התושבים להתמודד עם הנפילה של הטילים – זה מקרה שהיה באמת – אין שום חוק שמסמיך משרד ממשלתי כלשהו למנות מישהו שינהל את העיר במקום העירייה.
גלעד ארדן: זו למשל סמכות שאנחנו סבורים שצריכה להיות מוקנית למישהו בחוק החדש של העורף.
גלעד ארדן: ועוד דוגמה קטנה, כי מדובר בדברים חדשים: כשהייתי השר להגנת הסביבה הייתי יכול לבוא למפעל ולהגיד לו: תשמע, יש תקן חדש לארובות, כדי להפחית זיהום אוויר, ואני בונה לך תכנית הצטיידות לחמש השנים הבאות, ואתה חייב להחליף את הארובה, ואם לא תעשה את זה יש לי סמכות להוציא צו סגירה למפעל ולהעמיד אותך לדין.
גלעד ארדן: אבל אם היום המדינה או פיקוד העורף רוצים לקבוע שצריך למגן מתקן אסטרטגי מסוים שהבעלים שלו הוא פרטי, לאף אחד אין סמכות לחייב אותו להתמגן.
גלעד ארדן: אם בעל המפעל משתף פעולה – מה טוב, ואם לא – הוא אומר לך "תביא לי צ'ק ואז אני אמגן - - -
פנינה תמנו: אז אנחנו שוב חוזרים לאותה שאלה.
פנינה תמנו: כאשר הוחלט להקים את המשרד להגנת העורף, אתה אמרת שהצעד הבא הוא לתת את הסמכויות.
פנינה תמנו: אבל אני אומרת שזה היה צריך להיעשות בד בבד.
גלעד ארדן: אני רוצה לבקש דבר אחד: אני יושב כאן כי אני חש אחריות מכוח תפקידי.
גלעד ארדן: אבל את שואלת אותי שאלות גם על העבר, הרבה לפני שהייתי בתפקיד, וגם על נושאים שנכון לעכשיו הם לא תחת סמכות המשרד להגנת העורף.
גלעד ארדן: למשל – ועל זה הוויכוח בין משרד הביטחון לבין המשרד להגנת העורף – בנושא המיגון אנחנו יודעים היום שפער המיגון, כלומר מספר האזרחים שאין להם היום פתרונות מיגון, זהה למספר שהיה לאחר מלחמת לבנון השנייה.
גלעד ארדן: הסמכות והאחריות בחוק הג"א בתחומים של מיגון ומקלוט היא לא תחת המשרד להגנת העורף.
גלעד ארדן: היא לא הועברה מעולם, היא עדיין תחת משרד הביטחון.
גלעד ארדן: וזה בדיוק אחד הוויכוחים שקיימים בין משרד הביטחון לבין המשרד להגנת העורף.
גלעד ארדן: הממשלה הקימה את המשרד והטילה עליו את האחריות לייצר רציפות תפקודית בזמן חירום, כולל העברה, בהחלטת ממשלה, למל"ח – משק לשעת חירום – שמעוגן גם הוא רק בהחלטת ממשלה.
גלעד ארדן: אבל האם אפשר באמת לממש את האחריות הזאת רק באמצעות האחריות על מל"ח, מבלי שיש למשרד סמכויות בתחום של הנחיות במיגון ומקלוט?
גלעד ארדן: אנחנו חושבים שהדברים שלובים ביחד, ויש אחרים שסבורים שזה ירוכז תחת שר הביטחון.
גלעד ארדן: אבל בהחלט חייבת להיות הכרעה של ראש הממשלה.
גלעד ארדן: זאת לא גחמה פרטית שלי, אני לא חלמתי להיות השר להגנת העורף כשהייתי ילד ועכשיו אני שואף לנפח את המשרד בסמכויות, אלא זו התפיסה לגבי המבנה נכון, כדי שיהיה סדר בזמן שבפעם הבא ינחתו אלפי טילים ברחבי מדינת ישראל.
אמנון כהן: הבנתי שלקר
אמנון כהן: את סוף השבוע הזה יוכרע - - -
גלעד ארדן: אני לא קובע לראש הממשלה מתי הוא קובע דברים - - -
אמנון כהן: אני מאמין שבסוף השבוע...
אמנון כהן: תגיד לנו על נושא הסלולרי, מה קורה עם זה?
גלעד ארדן: התייחסתי לחוק העורף והתייחסתי לחלוקת הסמכויות, ועכשיו - - -
אמנון כהן: ערכות מגן זה בתקציב משרד הביטחון עכשיו?
גלעד ארדן: נושא הטיפול באיומים בלתי קונבנציונליים עדיין חונה תחת שר הביטחון, באחריות עוזר שר הביטחון להתגוננות, ולכן כל הנושא של ערכות המגן עדיין תחת אחריות שר הביטחון.
גלעד ארדן: אני יכול לומר שאני בהחלט שותף ל...
גלעד ארדן: יש איזושהי בעייתיות בכך שלחלק מאזרחי המדינה חולקו מסכות ולחלק מאזרחי המדינה אין היום מסכות.
גלעד ארדן: חייבת להתקבל החלטה לכאן או לכאן בנושא הזה, ולהחלטה הזאת יש השלכות תקציביות מאוד משמעותיות: השלמת המסכות ל-100% זה 1.3 מיליארד רק הרכש, ועוד 300 מיליון כל שנה כדי לבצע ריענון, כי מדי כמה שנים פג תוקפן של המסכות ולכן צריך להחזיק מערך, כולל כוח אדם.
גלעד ארדן: לגבי הדבר האחרון שהזכרת, שבהחלט חונה תחת אחריותי כשר התקשורת, נמצאת פה נציגת אגף החירום במשרד התקשורת והיא תוכל להרחיב על זה.
גלעד ארדן: אני יכול לומר בקצרה שאני כבר קיימתי בנושא הזה מספר דיונים, וההכרעות נתקבלו.
גלעד ארדן: כדי לכפות על חברות הסלולר להציע ללקוחות שלהן את אותה מערכת מסר אישי, שגם אם רשת הסלולר קורסת האזרחים יוכלו לקבל את ההתרעה לטלפון הנייד שלהם...
גלעד ארדן: יש עדיין בעיות שצריך לפתור, והן לא ייקחו שבועות בודדים, כי יד ימין של המדינה לא יודעת מי יד שמאל עושה: ראש הממשלה הנחה שהטכנולוגיה הזאת תיושם, אבל משרד התקשורת יישם בעבר מדיניות שפותחת את יבוא מכשירי הסלולר בישראל ליבוא חופשי, ואז יובּאו למדינת ישראל הרבה מאוד מכשירים שלא מסוגלים לתמוך את התכונה הזאת, כולל האייפונים.
גלעד ארדן: דרך אגב, בארצות-הברית האייפונים כן תומכים בתכונה הזאת.
גלעד ארדן: כרגע אנחנו מנסים להסדיר את הנושא מול "אפל" העולמית וגם להגביל אולי את היבוא של מכשירי סלולרי לישראל כך שיהיו רק מכשירים שתומכים בתכונה הזאת.
גלעד ארדן: התהליך הזה כרגע בעדיפות מאוד גבוהה.
אמנון כהן: זה מה שחשוב לנו כרגע – לוח הזמנים.
אמנון כהן: היערכות.
אמנון כהן: אולי להפסיק מידית לייבא כאלה שאין להם את התוכנה הזאת; ומצד שני, לגבי רישיונות – מתי זה מתקדם, איך זה מתקדם.
<אתי שמואלי: לפני שאני אגיד מתי הרישיונות - - -
אמנון כהן: רק את זה תגידי.
אמנון כהן: כרגע רק את זה תגידי.
פנינה תמנו: אתה ממליץ לסגור את היבוא של אייפונים?
אמנון כהן: לא, אני לא רוצה.
אמנון כהן: אני אמרתי שאנחנו, כמדינה, צריכים לתת פתרון.
אמנון כהן: אם חס וחלילה הולכים מחר לתקוף באיראן, האזרחים צריכים להיערך...
גלעד ארדן: חבר הכנסת כהן, מבלי להמעיט בחשיבות הטכנולוגיה, בוא נזכור שהבסיס של מערכת ההתרעה בישראל... יש תכנית רב-שנתית – שמתקדמת – של פיקוד העורף בנוגע למערכות ההתרעה, וכאן מדובר בנדבך נוסף.
אמנון כהן: אז איפה הוא עומד?
<אתי שמואלי: בכל רגע נתון אפשר להפעיל את המערך הזה בהתרעה מאוד קצרה לחברות הרט"ן, גם היום וגם בעבר.
<אתי שמואלי: בחירום אין שום בעיה – יש את סעיף 13 בחוק התקשורת ובאמצעותו אנחנו יכולים להפעיל את חברות התקשורת.
<אתי שמואלי: בשגרה, כל החברות נרתמו, ולראיה: לאורך 2012 בוצעו ניסויים לאורך כל השנה - - -
אמנון כהן: אבל אני הבנתי שהניסויים נכשלו.
<אתי שמואלי: כמו שהשר אמר, האחריות הטכנית - - -
<זאב צוק רם: - - -
אמנון כהן: באזור שלי היה, ושום דבר לא עבד.
אמנון כהן: אז מה אתה אומר שזה - - -
<זאב צוק רם: יש אזורים שזה עבד יפה מאוד.
<אתי שמואלי: לא, סליחה.
<אתי שמואלי: אדוני, אתה צודק.
<אתי שמואלי: האחריות הטכנית למערכת היא של פיקוד העורף.
<אתי שמואלי: האחריות שלנו היא להסדיר את המערכת מול החברות.