GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: בהמשך לברכות, בנציבות שירות המדינה הנציב בעצמו הגיע, ידידי משה דיין, ראית חשיבות גם להגיע.
אמנון כהן: משרד מבקר המדינה, משרד החינוך, משרד ראש הממשלה, ודאי שנמצאים.
אמנון כהן: ראיתי את אודי פראוור.
אמנון כהן: אז לחבר הוועדה ששאל את השאלה, יש פה כל משרדי הממשלה שנוגעים בנושא הקהילה על פי החלטות הממשלה.
אמנון כהן: בהחלטה האחרונה הם מינו את המשרד לקליטת עלייה, את שרת הקליטה, שהיא תהיה המאגדת והמתכללת בין כל משרדי הממשלה - - -
שמעון אוחיון: בכל זאת עדיין השותפות כאן ניכרת בדוח, השותפות והמעורבות לכל אורך השנים, אז מן הדברים - - - יש איזה שהוא גורם מתאם ומארג, אבל זה עדיין לא אומר, הביצוע והעשייה בשטח הם שותפות של כל משרדי הממשלה שגם היינו רוצים שמהם ישתתפו, כי הלוא בסופו של דבר זה לא יישאר שם בידי משרד הקליטה.
שמעון אוחיון: כשאני רואה סוגיה של סטודנטים במסגרת אוניברסיטאות, במסגרת משרד החינוך, הייתי רוצה לראות גם נוכחות של אנשים שמייצגים ברמה הגבוהה - - -
אמנון כהן: חבר הכנסת, מה אתה מתכוון נוכחות?
אמנון כהן: אתה רוצה שר?
אמנון כהן: אנחנו רוצים בדיונים שכל משרד ישלח את השר שלו, מנכ"ל שלו לפחות, אבל תבין ש- - -
שמעון אוחיון: כל הכבוד באמת לשרה סופה לנדבר שבאה בעניין הזה.
אמנון כהן: ודאי, טוב שאמרת.
אמנון כהן: הבנתי מה אתה מתכוון להגיד.
שמעון אוחיון: מה אתה מדבר, אתה לא רואה אותה?
סופה לנדבר: אתה לא רואה אותי?
שמעון אוחיון: נקווה שזה לא יהיה נושא לדוח מיוחד של מבקר המדינה.
אמנון כהן: דיברתי עם השרה טרום הדיון במליאה באיזה יום והיא התרגשה מאוד שאני עושה את הדיון הזה והיא אמרה 'טוב שעשית דיון ואני רוצה לבוא לדבר', ואני מבין מאיפה זה בא לה, מהפנימיות שלה, כי היא רוצה מאוד לסייע.
אמנון כהן: לפעמים מקבלים החלטות, או זורקים על מישהו החלטה ולא נותנים את הכלים ליישם אותה.
אמנון כהן: אז אנחנו גם נמצאים כאן כדי שהיא תציף את הדברים.
אמנון כהן: לפעמים אתה נותן סמכות למישהו ואין לך תקציב ואין לך שום דבר ועוד אומרים 'אתה אחראי', על מה אתה אחראי?
אמנון כהן: אתה לא יכול לעשות כלום.
אמנון כהן: לכן הצעתי שולחן עגול שלנו, כוועדה.
אמנון כהן: אנחנו תיכף ניכנס, אבל אין ספק ששרת הקליטה של מדינת ישראל היא חשובה כאן בדיון הזה ואנחנו נלמד ממך גם מה תוקן ומה עדיין צריך לתקן ואיפה הקשיים שעומדים בפנייך.
אמנון כהן: וכבר אמרתי שאנחנו נסייע בידייך ונעשה דיוני מעקב והמשך.
אמנון כהן: אולי כשנעשה דיון בנושא צה"ל ונרצה את הרמטכ"ל נביא אותו.
אמנון כהן: אם נצטרך בנושא חינוך, במוסדות להשכלה גבוהה או ות"ת (ועדה לתכנון ותקצוב), אם נצטרך להביא אותם נעשה דיון ממוקד בנושאים הללו ונביא את האנשים הספציפיים המקצועיים בנושאים האלה.
אמנון כהן: אבל כרגע זה הדיון הראשון, גם בהשתתפות של יושב ראש הכנסת שחשב לנכון להגיע לכאן, אנחנו נלמד את הדברים, כמו שאנחנו עושים בכל נושא.
אמנון כהן: כבוד מבקר המדינה, יישר כוח על הדוח ועכשיו הבמה שלך.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת יולי אדלשטיין, יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אמנון כהן, כבוד השרה סופה לנדבר, אני באמת שמח שהצלחת להגיע, אני חושב שזה חשוב מאוד, מכובדיי כולם, אנשי משרדי שיוצגו בהמשך, ואורחים נכבדים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני אחלק את הדברים מטעם מבקר המדינה לשני חלקים, חלק שהוא טיפה יותר אישי ואחר כך נציגי המשרד שערכו את הדוח יפרטו או יאירו בזרקור ובקיצור כמה נקודות חשובות מאוד בדוח.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אומר כי היום הוא יום חג לכולנו, אני חושב, במיוחד למשרדי ואני מיד אפרט מדוע, אבל באופן כללי אני אומר שכל עלייה היא חשובה, לכל עלייה יש את המאפיינים שלה, את הייחודיות שלה, את הצרכים שלה וזה שאנחנו נמצאים כאן בדוח מאוד מיוחד במינו אין זה אומר שצריך לזנוח עליות אחרות, אם מצבן כזה או אחר, או אם צריך לעשות השלמות היסטוריות וכדומה, ואם בכך שצריך לדאוג לעליות נוספות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מכל מקום, הנושא של עליית הקהילה האתיופית נגע לי אישית במשך הרבה מאוד שנים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: עוד בהיותי עורך דין דאגתי מאוד לאנשי הקהילה הזו בייצוג ללא תשלום ובנושאים אחרים, והן כשופט, גם התייחסתי אליהם באופן מיוחד, גם לעובדים שהיו עובדי מערכת המשפט מהקהילה, ואני חושב שהסימפטיה הזו נובעת גם מכך שמי שחווה משפחות שנכחדו בשואה או במקומות אחרים או באירועים היסטוריים אחרים, יש לו אולי איזה שהיא רגישות גם לקהילת אתיופיה מפני שהם גם עברו במדבר סודן ונפטרו שם בדרך הרבה אנשים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לא מזמן היה טקס בהר הרצל בנוכחות נשיא המדינה והדברים האלה קושרים את הקהילה הזו לתשומת הלב הראויה שגם יש לה ביטוי בדוח שהוגש.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אישית זה חג בשבילי, איזה שהוא סגירת מעגל במשרדי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כשהתמניתי לתפקיד מבקר המדינה חיפשתי מנהלת לשכה, זו משרת אמון ובנוסף לכישורים שראיתי לנכון לדרוש מתפקיד שכזה אז חיפשתי בין כל המועמדות גם מועמדת שהיא יוצאת הקהילה האתיופית, והרי היא לפניכם, רחל טבאי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הייתי מבקש ממך, רחל, אם את יכולה לכמה דקות להיכנס הנה ליד המיקרופון.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מדוע אנחנו ביום חגיגי היום?
<מבקר המדינה יוסף שפירא: רחל, אחרי שהיא מונתה למנהלת לשכתי בשעה טובה נישאה לראובן שהוא גם מהקהילה האתיופית וכרסה בין שיניה היום ובחודש הבא, אם ירצה ה', היא תלד.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אנחנו לא יודעים בדיוק עדיין מה, בן או בת, אבל אני לא אאחר להודיע ליושב ראש הכנסת או ליושב ראש הוועדה.
<קריאה: הוא ייצא ביקורתי מאוד בטח.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מכל מקום, רחל, במשפט אחד, מה עבר עלייך במדבר סודן?
<רחל טבאי: אז קודם כל כבוד יושב ראש הכנסת ציין לגבי עליות יהודי אתיופיה לארץ את מבצע משה ושלמה, אבל טרם משה ושלמה, הוריי עלו בשנת 80' לישראל, דרך מדבר סודן.
<רחל טבאי: אני נולדתי במדבר סודן.
<רחל טבאי: זו הייתה עלייה לא פשוטה ונולדתי בתנאים שהם לא תנאים ובאמת הלידה שלי לא הייתה פשוטה ולא קלה וגם היה חשש לחיי, אבל ההורים שלי כמובן היו מאוד חזקים.
<רחל טבאי: חשוב לציין שבכלל כל קהילת יוצאי אתיופיה, כל המסע הזה שהם עשו, זה היה מסע ציוני, מסע באמת של אמונה, אמונה בתוואי לא תוואי.
<רחל טבאי: והנה היום אני כאן לפניכם במשרד מבקר המדינה וחשוב לי לציין - - -
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ספרי איך שביקשו מהורייך להיפטר ממך.
<רחל טבאי: כן, זה בהחלט לא היה פשוט.
<רחל טבאי: בדרך לא נתנו הרבה סיכויים לשרוד ובסופו של דבר כן שרדתי ואני כאן.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: יעצו להוריה להיפטר מהילדה הקטנה.
<רחל טבאי: והיום אני כאן לפניכם.
<רחל טבאי: מה שחשוב לי לציין, בהתייחס לדוח הזה, שקודם כל זו פעם ראשונה שיש התייחסות למכלול נושאים של כל הנושא של יוצאי אתיופיה, מיסודי ועד צבא ועד הנושא של אקדמיה.
<רחל טבאי: ופה זה חשוב מהבחינה הזו שהפרק הזה בעצם פותח את דוח משרד מבקר המדינה וזה מראה את החשיבות שמבקר המדינה רואה לנכון לשים את כל הנושא של סוגיות חברתיות ובפרט את נושא סוגיית עולי אתיופיה.
<רחל טבאי: ואני מברכת על כך.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני רוצה לציין באמת שהקהילה האתיופית אולי שונה מקהילות עולים אחרים, עליות אחרות, בכך שאם היום יוצא קהילה אחרת שעלה לארץ בעליות שונות מקום המדינה ועד היום הולך ברחוב, אז אף אחד לא יזהה אותו, מפני שאם שמתם לב גם לרחל אין מבטא אתיופי, יש לה מבטא ישראלי לחלוטין, אבל אפשר לזהות אותה מיד מפני שהקהילה הזו מאופיינת בצבע שוקולד, ושוקולד זה דבר מתוק וטוב.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הקהילה הזו, אני למדתי להכיר אותם באמת מקרוב ויש באמת ביניהם הרבה אנשים חכמים, יש להם קייסים שיודעים את תורת הגלוי והנסתר, יש להם יופי, מלכת היופי טיטי היא יוצאת הקהילה הזו, היא מלכת היופי לשנה הנוכחית, יש להם כישרונות לרוב, הרבה עורכי דין, גם פנינה תמנו-שטה, חברת הכנסת, בהזדמנות זו בשעה טובה ויישר כוח לתפקיד הנוסף שקיבלת, עורכת דין.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: יש הרבה עורכי דין שעושים חיל מבני הקהילה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: חבר הכנסת שמעון סולומון פה?
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מכל מקום הוא עוסק בנושאי החינוך ובאמת הוא מטביע את חותמו בתחום הזה, וכמובן בכל ענף וענף תוכלו למצוא את יוצאי הקהילה ויש באמת לברך על כך.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: יש גם כישרונות צעירים בקהילה, גם במוזיקה הם חזקים, ולא לחשוב שמי שמנגן על כינור הוא רק עולה ממדינות שהן עתירות מוזיקה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כמה ימים לאחר שרחל הגיעה למשרדי ראיתי כתבה בעיתון עם תמונה של תזמורת הסדנה בקונסרבטוריון בירושלים ובין היתר ראיתי שם ילד אתיופי מחזיק כינור ביד וביקשתי מרחל שתדאג להביא אותו למשרדנו, רציתי להכיר אותו אישית.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ואכן הוא הגיע למשרדנו לאחר יום-יומיים וביקשתי ממנו שלקראת ראש השנה, כשאנחנו עושים טקס הרמת כוסית, שיבוא וינגן משהו בכינורו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אברהם טרפה, קוראים לו, אפשר לראות אותו בדוח כאן מצולם במשרדי מבקר המדינה, הגיע אכן למשרדי יחד עם אמו ויחד עם המורה למוזיקה שלו, רונית מהסדנה, ודיברתי איתו והזמנתי אותו לטקס ואכן הוא בא.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: לטקס הזה מוזמנים אצלנו גם הפנסיונרים, הוא ניגן שם יחד עם הבחור הנוסף, המלווה בחליל צד, הוא ניגן את עושה שלום במרומיו בכינורו וסחט מאיתנו דמעות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אברהם טרפה בן 10 והוא הוזמן עכשיו בטקס יום ההולדת של נשיא המדינה לנגן לפני נשיא המדינה ואני חושב שבכך יש איזה שהוא ביטוי אכן, גם לכישרונו וגם להיותו בן הקהילה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כפי שאמרה רחל, אני באמת שם דגש לצד המלחמה בטוהר המידות ומכרזים וכיוצא באלה, גם בענייני חברה וכלכלה, שבסופו של דבר מה שאנחנו מבקשים כאן במדינת ישראל זה שתהיה מדינה דמוקרטית ושוויונית.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: על רקע זה אני חושב שהדוח הזה קיבל באמת מקום נכבד, הוא פותח את הדוח השנתי ולא בכדי, ופרטים נוספים אני אשמח לשמוע ולהשמיע לכם באמצעות החטיבה, שמואל גולן, ראש החטיבה, ובני גולדמן שהוא ראש אגף, היה אחראי על המטלה הזו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בבקשה.
<שמואל גולן: גברתי השרה, אדוני יושב ראש הכנסת, יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת, מכובדיי.
<שמואל גולן: משרד מבקר המדינה כבר עוסק תקופה ארוכה מאוד בסוגיית קליטתם של יוצאי אתיופיה.
<שמואל גולן: אני חושב שמי שעוקב אחרי העניין הזה מאז שהתחילה העלייה מעת לעת אנחנו מבצעים ביקורת על סדרי העלייה, סדרי הקליטה.
<שמואל גולן: די אם אני אזכיר לפחות שני דוחות שהיו בשנים האחרונות.
<שמואל גולן: היה דוח אחד שעסק בחוות דעת שנתבקשנו על ידי הכנסת לבדוק את הסוגיה של העלייה של הפלשמורה וזה אפילו התבטא בכך שצוות מהמשרד, כולל מבקר המדינה הקודם, נסעו לאתיופיה, בכדי לראות את כל מחנות הקליטה שם ואת כל סדרי הקליטה, והדוח הזה לאחר מכן גם הוצג בבג"צ ותוצאותיו בחלקם באו לידי ביטוי אחרי זה, מה שהזכיר היושב ראש.
<שמואל גולן: או דוח נוסף שעשינו אותו בסוגיית ההתמודדות של השלטון המקומי, עם הקליטה.
<שמואל גולן: אנחנו כמובן נדבר פה ברמה הממלכתית, אבל בסופו של דבר הקהילות עצמן התיישבו ברשויות כאלה ואחרות והרשויות היו אמורות להיערך ולטפל בקהילות האלה והדוח, ואני שמח שבעקבות הדוח הזה מיד משרד הרווחה התעשת, יותר התעסקנו בסוגיית טיפול בנזקקים מקרב העולים האלה, והדוח בעצם הצביע והתייחס כמובן לסוגיה של חוסר הקומוניקציה שיש בין העו"סיות לבין הקהילה, לימוד התרבות, כניסה לתוך התא המשפחתי, ובעקבות הדוח הזה נעשה רה ארגון שלם בכל מערך הרווחה, הכניסו עו"סיות חדשות כמעט בכל מחלקות הרווחה ומיקדו את הבעיה כי הבינו שההתנהלות צריכה לצאת מנקודת מבט נוספת והאחריות הזאת מוטלת על השלטון המקומי.
<שמואל גולן: הדוח הזה עוסק במספר פגמים שאנחנו מצאנו.
<שמואל גולן: הוא עוסק בסוגיה של קידום שילובם של יוצאי אתיופיה, מתוך זה שלקחנו מספר חתכים במסלול הקליטה שלהם, של חינוך והשכלה, שירות צבאי, תעסוקה, דיור, ובעצם נתנו לו השתקפות מה נעשה מאז הדוחות האחרונים ומה לפי דעתנו צריך לתקן.
<שמואל גולן: הייתי אומר שאחת הבעיות המרכזיות בנושא של קידום הקליטה של יוצאי אתיופיה, שהיא קהילה שמוטמעת ואנחנו כבר מדברים על דור שני שכבר הוטמע בתוך המדינה, אחת הבעיות המרכזיות היא שיש פה ערב רב של פעילויות של גופים שעוסקים בקליטה של העולים, או בקליטה של האזרחים האתיופים בעניין.
<שמואל גולן: זה אומר שמצד אחד יש משרדי ממשלה שעוסקים בעניין הזה, כל אחד בתחומו, זה אומר מצד שני שיש להם גופים, עמותות, חלקן ממומנות על ידי המדינה וחלקן ממומנות על ידי ארגונים מהארץ וארגונים מחו"ל ומרוב עצים לפעמים לא רואים את היער.
<שמואל גולן: הדבר הזה כמובן חייב ומחייב גוף מתכלל.
<שמואל גולן: אנחנו מציגים בדוח הזה שלטעמנו ולהבנתנו, גם לפי החלטת הממשלה, הגוף המתכלל לעניין הזה היה צריך להיות משרד הקליטה ומשרד הקליטה בעניין הזה לא הצליח בחלק מהדברים להיות גוף מתכלל ולשים תחת כנפיו את כל הפעילויות וחלק מהפעילויות מוצגות אחרי זה בדוח, בנושא חינוך ובנושאים אחרים, שבעצם מישהו צריך לסנכרן את העבודה הזאת ולהביא לכך שהפעילות הזאת תיתן את התוצאות הדרושות.
<שמואל גולן: במידה מסוימת לא הייתי אומר שהבעיה היא תקציבית, כי כנראה תקציבים לא חסרים.
<שמואל גולן: יש עודף תקציבים בחלק מהמקומות ובחלק מהמקומות אנחנו שמים לב לפעילויות כפולות ומשולשות שממומנות על ידי גופים שונים, והדבר הזה כמובן פוגע בקליטה.
<שמואל גולן: אנחנו הצגנו בדוח הזה שאנחנו סבורים שמשרד הקליטה צריך לקחת ולבנות את עצמו בצורה יותר טובה שיוכל לתכלל ושהוא יהיה המנוף לכל התיאום הזה של הגופים השונים, כולל הגופים של העמותות עצמן.
<שמואל גולן: זה החלק של הראייה המערכתית הכוללת.
<שמואל גולן: לגבי התכניות עצמן, עסקנו פה בשתיים-שלוש תכניות, או בשניים-שלושה נושאים.
<שמואל גולן: החלק הראשון הוא כמובן הנושא של התגבור למערכת החינוך או לבגרות.
<שמואל גולן: מובן שאוכלוסייה כזאת, בגלל קשיי שפה ובגלל קשיים אחרים, תרבות אחרת שישנה, צריכה לקבל תגבור, כמו שאוכלוסיות אחרות מקבלות, אי אפשר לבוא ולהגיד שרק האוכלוסייה הזאת מקבלת, ובעצם מי שאמון על הדבר הזה אמור להיות כמובן משרד החינוך.
<שמואל גולן: משרד החינוך עסק בעניין הזה, במשרד הקליטה עסקו בעניין הזה, חלק עבדו באמצעות עמותות, חלק עבדו ישירות ועוד פעם אנחנו מוצאים פה חוסר תיאום בין שני הגופים האלה, גופים שעובדים במקביל במצב שחלק מהמשאבים שמוזרמים לעניין הזה לא תמיד מגיעים בסופו של דבר לתלמיד האתיופי שיושב ונמצא בכיתה רגילה ושצריך לתת לו את התגבורים האחרים, אלא זה נעלם אי שם בדרך, בכל מיני דוגמאות שאנחנו מציגים פה בתוך הדוח.
<שמואל גולן: אני רק אומר שהדבר הזה כמובן מוכיח שאם אנחנו משווים את הקהילה הזו מבחינת היכולת שלהם לקבל תעודות בגרות מול קהילות אחרות, אז הקהילה הזאת עדיין מקבלת במספרים נמוכים מאוד.
<שמואל גולן: אנחנו מציינים פה בתוך הדוח שרק 40% מהתלמידים יצא להם לקבל תכניות תגבור בגלל יותר ביורוקרטיה ואדמיניסטרציה ולא בגלל שאין משאבים לעניין.
<שמואל גולן: משאבים לא חסר.
<שמואל גולן: ומשרד החינוך כמובן ביחד עם משרד הקליטה צריכים לקחת את זה לתשומת לבם ואני לא רוצה להיכנס לפרטים.
<שמואל גולן: הדבר השני שהצגנו אותו פה זה השתלבות של הנוער האתיופי בצה"ל.
<שמואל גולן: הייתי אומר שהנוער הזה הוא בעל מוטיבציה גבוהה מאוד.
<שמואל גולן: יחסית, וזה מצוין בדוח, כשאתה לוקח חתך של המוטיבציה של הנוער הזה מול מוטיבציה של קבוצות אחרות, אז שיעור הגיוס בקהילה האתיופית הוא 86% ושיעור הגיוס בכלל המתגייסים הוא 74%, זה רק מראה שיש פה מוטיבציה גבוהה והם רוצים לבוא לצבא והם רוצים להשתלב והם רוצים לעשות הכול.
<שמואל גולן: יחד עם זאת הם עוברים משבר בזמן השירות והמשבר בזמן השירות נובע לא בגלל שאין להם מוטיבציה, אלא בגלל שבחלק מהדברים המערכת לא ידעה, וכשאני מדבר על המערכת הצבאית זה לא ברמה של הפיקוד העליון, אלא דווקא הפיקוד הזוטר, לא ידעו איך לעבוד עם הקהילה הזאת, עם האנשים האלה והאנשים האלה משולבים ביחידות הקרביות והם משולבים בכל יחידות הצבא והדבר הזה הביא לנתונים מדאיגים מאוד.
<שמואל גולן: בדוח אנחנו מציגים מה הם נתוני הכליאה, כמה אנשים הגיעו לבתי כלא.
פנינה תמנו: כל חייל שני.
<שמואל גולן: בדיוק.
<שמואל גולן: כמה מגיעים לבתי כלא לעומת חיילים אחרים.
<שמואל גולן: הדבר הזה נובע מכך שדווקא הפיקוד הזוטר לא יודע איך לטפל בעניין הזה.
<שמואל גולן: כל הקשיים הם בדרך כלל ברמה של הפיקוד הזוטר, כמובן לא בפיקוד הבכיר.
<שמואל גולן: למותר לציין שהמערכת הצבאית תפסה את עצמה, הבינה שיש לה בעיה.
<שמואל גולן: ראש אכ"א כבר ב-2012, שנה שעברה, הקימה צוות מתכלל לעניין הזה, יצאו הנחיות ואני מניח, ראיתי פה אנשי צבא, שהם יציגו מה התכניות ואיך הדבר הזה התקדם מאז שאנחנו סיימנו את הדוח, אבל את הדבר הזה הצבא לפחות איתר ואני הייתי אומר שראוי לפחות שמשרדים אחרים ילמדו קצת מהעניין הזה ויראו איך במערכת לוקחים בעיה, מתכללים ועושים אותה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: רק הערה קטנה, שלא רק יוצאי הקהילה האתיופית אולי בטירונות או בקורס מ"כים נפגעים, אני זוכר שאני הייתי בטירונות אז הדבר הראשון שהמ"כ אמר, 'היי, ג'ינג'י, בוא הנה'.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אז אנחנו צבועים כולנו, אבל לא היו כיתות מיוחדות לג'ינג'ים לכן נשארתי במיעוט.
<שמואל גולן: אני מניח שהמערכת הצבאית שנמצאת פה עכשיו כנראה תציג איך הם התמודדו עם הבעיה הזאת, כי זה בכל זאת הדליק נורה אדומה, כי כשאתה בודק נתוני כליאה ואתה בודק את אלה שנשברים במהלך השירות ועוזבים את השירות מסיבה כזו או אחרת, צריך כנראה לתת את הדעת ולקראת סיום הדוח שלנו אנחנו ראינו שהמערכת התחילה לטפל בזה.
<שמואל גולן: ואני אומר עוד פעם, ראוי גם ללמוד מהם, איך הם לקחו את הבעיה והתחילו לטפל, מינו תת אלוף לעניין הזה, שרק מטפל בקהילה הזאת.
<שמואל גולן: הדבר השלישי זה השילוב של יוצאי הקהילה בהשכלה הגבוהה.
<שמואל גולן: הנתונים הם לא מעודדים במיוחד, למרות שיש תקציב ולמרות שעושים את הכול, הנתונים, לפחות ממה שאנחנו הצגנו בדוח, שיעורם של יוצאי אתיופיה שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה הוא כמחצית משיעורם באוכלוסייה.
<שמואל גולן: אני מזכיר שהיום הם כמעט מעל 120,000 אנשים במדינת ישראל.
<שמואל גולן: חלקם לומדים מקצועות של מדעי הרוח והחברה.
<שמואל גולן: משרד הקליטה תומך באנשים האלה, נותן להם כסף, אבל יחד עם זאת צריך להעלות את האתגר ולפקח על העניין הזה, שיוכלו להשתלב כמובן יותר, בכדי שלא הבעיות הכלכליות ולא הבעיות האחרות של קשיי קליטה ימנעו מבעדם לבוא לשם.
<שמואל גולן: בדרך כלל הבעיות הכלכליות הן אלה שגורמות לכך שלא מגיעים לכך.
<שמואל גולן: שירות ציבורי – מעבר לצבא כמובן, ששם זה הקטליזאטור שכולם נכנסים לתוך המשפך הזה ויוצאים אחרי זה בשוויון מלא, אז השירות הציבורי זה אחד המקומות שצריך גם לקלוט את האנשים האלה והשירות הציבורי צריך, לפי דעתנו לפחות, להיות החלוץ לפני המחנה בקליטת אנשים.
<שמואל גולן: ולצערנו הרב, אנחנו יכולים לומר ולפחות הצגנו בתוך הדוח הזה שהשירות הציבור לא נתן את דעתו לקליטה, לא נתן העדפות, כפי שהוא עושה לאוכלוסיות אחרות.
<שמואל גולן: אני ראיתי פה את נציב שירות המדינה, אני מניח שאנחנו נקבל היום נתונים, מעבר לנתונים שישנם פה.
<שמואל גולן: צריך לקחת את זה לתשומת הלב ולסייע להם.
<שמואל גולן: הדבר האחרון, כמובן, זה הסיוע למשפחות צעירות.
<שמואל גולן: המגמה הייתה להוציא אותם מתוך הצורך לגור בתוך הקהילה.
<שמואל גולן: בסיוע כספי שאתה נותן לזוגות צעירים אתה מוציא אותם החוצה ואתה מטמיע אותם, כל אחד בהתאם ליכולות שלו וכל אחד בהתאם לרצון שלו.
<שמואל גולן: הדבר הזה בא לידי ביטוי במשכנתאות שרצו לתת להם בהעדפה ובכל מיני דברים אחרים, לצערנו הרב, וגם הציג את זה פה יושב ראש הוועדה, מעט מאוד אנשים ניצלו את הדבר הזה וזה כנראה לא צלח וצריך לראות איך מתמודדים עם הבעיה הזאת.
<שמואל גולן: לסיכום, המדינה משקיעה הרבה משאבים בעניין הזה, אי אפשר להכחיש את זה.
<שמואל גולן: המדינה, עמותות וכל הגופים, החיצוניים והפנימיים, משקיעים, צריך יד מכוונת, צריך לדחוף את העניין הזה בצורה כזאת שהמשאבים האלה יבואו לידי ביטוי ואני מניח, כפי ששמעתם פה מהמבקר, שהם יוטמעו הרבה יותר טוב ממה שהם היו מוטמעים עד עכשיו.
<שמואל גולן: אתה רוצה להוסיף משהו?
אמנון כהן: עכשיו אני רוצה לשמוע את האחרים, נראה מה עשו.
אמנון כהן: כי אני דווקא עכשיו רציתי להתחיל בנציג של משרד רוה"מ, כי התכנון הראשוני היה צריך להיות שם ולאחר מכן בהחלטה שנייה העבירו את זה למשרד הקליטה.
אמנון כהן: גם היום, אם אין מישהו שירכז את הנושא הזה מול משרדי הממשלה, אנחנו ותיקים כאן, מכירים את הקושי, כאשר לא כל אחד רוצה לשתף פעולה, או כאשר יש לו סדרי עדיפויות במשרד לגבי תקציבים, אז איפה שאפשר לתת פחות ולתת במקומות אחרים, על פי הנחיות כאלה ואחרות - - - אנחנו חושבים שמשרד ראש הממשלה, שצריך להתוות מדיניות, לראות אם יש קושי במשרד שהטילו עליו את המשימה, הוא צריך להיכנס לעובי הקורה, לעשות את עבודת המטה.
אמנון כהן: אז מי מטעם משרד רוה"מ נמצא כאן?
אמנון כהן: אורי.
אמנון כהן: כמה זמן אתה שם?
<אורי ביינה: שנתיים וחצי.
<חנה פריידין: מה התפקיד?
<אורי ביינה: מנהל תחום.
אמנון כהן: התחום הזה?
<אורי ביינה: לא, תחומים נוספים.
<אורי ביינה: צעירים בסיכון.
<אורי ביינה: זה נקרא אגף ממשל וחברה ומחולק לשני תחומים עיקריים, ממשל, רפורמות וכו', ובתחומי החברה זה בעיקר תכניות של אוכלוסיות וצעירים.
אמנון כהן: תגיד לנו קצת, איפה החיבור שלך כלפי הדוח?
אמנון כהן: איפה אתה רואה את הכשל, איפה אתה רואה תיקון דברים?
<אורי ביינה: לגבי הדוח שהמבקר העביר, העיר, שמנו לב לגבי תכנית החומש שיש כמה נקודות מרכזיות.
<אורי ביינה: לעניין התכנית המתכללת, או התכנית עצמה, התכנית גובשה במשרד והועברה האחריות לניהולה ולתכלולה לידי משרד הקליטה.
<אורי ביינה: כשהתכנית כשלה בהחלטת הממשלה הראשונית שהיא הובאה, אז האגף העביר עוד החלטת ממשלה כשניסה לשקם את אותה החלטת ממשלה הקודמת.
אמנון כהן: החלטות יש, עבודה אין.
אמנון כהן: החלטות יש, ברוך ה'.
<אורי ביינה: הכשלים שאנחנו לפחות רואים הם קודם כל שלא היה לתכנית הזאת תקציב מוגדר מלכתחילה והיה צורך במנגנון העברה של תקציבי המשרד למשרד המוביל, כשהמשרדים המובילים שהעבירו את התקציבים - - -
אמנון כהן: אתה ת"פ של מי במשרד ראש הממשלה?
<אורי ביינה: אודי פראוור.
אמנון כהן: למה אודי לא בא?
אמנון כהן: ביקשתי שיבוא.
אמנון כהן: הוא ברח מאחריות?
אמנון כהן: אני ביקשתי שהוא יבוא.
אמנון כהן: אני יודע לשאול את השאלות, לא צריך להגיד לי מה טוב ומה לא טוב, אני מבקש.
אמנון כהן: אני ביקשתי אישית שאודי פראוור יבוא, הוא שלח אותך, אתה חדש בתפקיד, וגם לא נוח, אם צריך את האמת, לדבר קשה מאוד לעובד משרד ראש הממשלה, אבל אודי זו הכתובת.
פנינה תמנו: הוא רוצה להראות שיש להם אתיופים במשרד.
אמנון כהן: יש לי כמה שערות לבנות על הראש מאז שאני נמצא בבית הזה.
אמנון כהן: אתה בזה הרגע סיימת לדבר, תודה רבה לך, תמשיך במלאכתך הנאמנה והמסורה.
אמנון כהן: רק דבר אחד תגיד לי, כשראית את הכשלים האלה וראית אי תיאום בין משרדי הממשלה, העלית את זה בפני אודי פראוור?
אמנון כהן: העלית?
אמנון כהן: הוא הביא את זה לממשלה?
אמנון כהן: הוא אמר 'יש תקציבים וזה לא מגיע למשרד הקליטה, לכן הוא לא יכול לבצע'.
אמנון כהן: אמרת פעם אחת לפחות?
<אורי ביינה: זה עלה.
אמנון כהן: עלה?
אמנון כהן: לאיפה עלה?
אמנון כהן: עד איזה גובה?
<אורי ביינה: עד המנכ"ל.
אמנון כהן: מנכ"ל משרד רוה"מ יודע?
<אורי ביינה: כן.
אמנון כהן: למה הוא לא בא?
אמנון כהן: ברח מאחריות גם?
<אורי ביינה: ובגלל זה גם - - -
יולי יואל אדלשטיין: הוא לא הכתובת לשאול אותו את השאלות האלה.
יולי יואל אדלשטיין: אל"ף, קודם הייתי בודק אם יש לו כבר קביעות או לא ואחר כך הייתי שואל את השאלות האלה.
יולי יואל אדלשטיין: דבר שני, באמת כאן צריך לשאול את ראש הממשלה - - -
אמנון כהן: אורי, יישר כוח, אתה אמיץ גם.
אמנון כהן: אבל לא עליך המלאכה לסיים.
אמנון כהן: לכן אף אחד פה לא יברח מאחריות, צריך ראש ממשלה?
אמנון כהן: גם הוא יבוא לפה.
אמנון כהן: אין בריחה מאחריות, לא יכול להיות שיקבלו החלטות יפות ויגידו 'הכול בסדר', למה אתה עוזב?
אמנון כהן: יש משהו מעניין, יושב ראש הכנסת?
אמנון כהן: עכשיו זה משהו מעניין.
אמנון כהן: אז אני אומר, אורי, תעשה את מלאכתך נאמנה, עדיין נבקש ממנהלת הוועדה לבקש, או ממנכ"ל משרד ראש הממשלה, או מהאדון אודי פראוור הזה שיגיע.
אמנון כהן: אני ביקשתי, היו צריכים להגיד לי שלא, הייתי אולי דוחה את הדיון, כי אני רוצה דיון אפקטיבי, לא דיון כאילו דיון.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לראות הישגים, רוצים לראות אם יש בעיות, רוצים לפתור את הבעיות, בשביל זה כולנו התכנסנו.
אמנון כהן: אנשים הגיעו מרחוק לשמוע את הדברים ולצערי הרב כשלא באים אנשים בעמדות מפתח שהם יגידו איפה נמצאים הדברים, אז אני לא אדע לטפל.
אמנון כהן: לכן בדיון הבא הוא יבוא.
אמנון כהן: אפילו, אמרתי, אם הוא לא בא, אז ראש הממשלה יבוא.
אמנון כהן: אם צריך להביא בצו, דרך צו הוא יבוא.
אמנון כהן: זה לא עניין של מבקר המדינה שיכתוב דוח עבה כרס, וישלחו פה לשרת הקליטה שהיא עושה עבודה מסורה ונאמנה, אבל אין שיתופי פעולה.
אמנון כהן: יש החלטות, אבל איך יעבדו בסוף?
אמנון כהן: תודה רבה לך בשלב הזה.
אמנון כהן: משרד החינוך, את מי שלחתם?
<מאיה שריר: אני פה.
<מאיה שריר: מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים.
אמנון כהן: מאיה, נראה עכשיו אם שר החינוך יצטרך לבוא.
אמנון כהן: מאיה, אנחנו רוצים לדעת בהתייחס לדוח האם יש נוהל כבר - - - כתבו לי פה בדוח שרק ב-2012 נכתב איזה שהוא נוהל ולנו חשוב שילוב הקהילה בחברה והשילוב הזה הוא בחינוך, מהכיתות הקטנות.
אמנון כהן: אנחנו מבינים כבר שההורים לא יכולים לעזור לילדים בשיעורי בית ולכן המטרה של המדינה צריכה להיות כאשר כל שלב מסתיים, נגיד יסודי וחטיבת ביניים ותיכון, שהילד מהקהילה האתיופית יגיע לאותה רמה של הצברים.
אמנון כהן: גם הם צברים, אבל הם מהקהילה האתיופית, בצבע שוקולד, שיגיעו באותו מעמד, וגם לצבא שיגיעו באותו מעמד אחרי סיום התיכון.
אמנון כהן: אחר כך נגיע לצה"ל איפה הוא עד היום, אבל עכשיו אני צריך לדעת, כי הבנתי לפי הדוח, שרק באוגוסט 2012 יצא נוהל, כאשר 20 שנה אנחנו קולטים את האנשים האלה.
אמנון כהן: אם אנחנו לא מביאים נוהל, אז כל אחד חושב שהוא עושה, אין אמות מידה, אין מבחן תוצאה, אין לדעת כמה עשינו, האם עשינו מספיק, האם לא עשינו, האם התקציב של הגוף שעושה נבדק טוב, יכול להיות שארבעה גופים עושים אותו דבר ויש נושא אחד שלא מטופל בכלל.
אמנון כהן: אז איפה אנחנו?
אמנון כהן: בבקשה, מאיה.
<מאיה שריר: משרד החינוך עשה מיפוי של כל התלמידים יוצאי אתיופיה.
<מאיה שריר: יש לנו היום 43,000 תלמידים יוצאי אתיופיה, מהם 14,000 למדו באתיופיה ועוד 30,000 ילידי הארץ.
<מאיה שריר: אנחנו עשינו מיפוי של כל תלמיד ותלמיד, מה התשומות שהוא מקבל.
<מאיה שריר: עשינו מיפוי כזה, העברנו את זה למשרד ראש הממשלה, אורי קיבל את הדברים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, התאריך שהזכרת היה תאריך של ישיבה משותפת עם המשרד לקליטת עלייה.
<מאיה שריר: דבר ראשון, אני רוצה לציין שיש שיפור יפה מאוד בנתוני הבגרות.
<מאיה שריר: נתוני הבגרות של - - -
אמנון כהן: מה זה יפה מאוד?
<מאיה שריר: זאת אומרת שמ-37.35% בשנת 2007 הגענו בשנת 2011 ל-43.53%.
אמנון כהן: ממוצע ארצי כמה?
<מאיה שריר: אני לא זוכרת במדויק.
<מאיה שריר: יש פער, אבל יש מגמה של עלייה.
<מאיה שריר: נכון, יש פער עדיין, אבל יש מגמה של עלייה וראוי להזכיר כאן כמה דברים.
<מאיה שריר: דבר ראשון בחינוך התהליכים הם באמת מאוד איטיים, זה לא קורה מהיום למחר.
<מאיה שריר: היבטים שמאוד משפיעים על חינוך זו השכלת הורים וזה ידע אורייני חזק בשפת אם.
<מאיה שריר: כאשר מגיעים ילדים לארץ, חלקם אפילו לכיתה ז', ח', גדולים, והם לא יודעים לקרוא ולכתוב באמהרית, ברור שהתהליך יהיה איטי יותר.
<מאיה שריר: אני חושבת שהתלמידים יוצאי אתיופיה מאוד מצליחים, לא רוצה להביא דוגמה אחת או שתיים, כי יש רבים מאוד שמאוד מצליחים, המגמה היא מגמה של שיפור וזה נכון שתהליכים של חינוך קורים באיטיות יותר מאשר - - -
אמנון כהן: על מה שטוב אנחנו יודעים, אנחנו מדברים על מה שפחות טוב.
אמנון כהן: לא אמרתי לא טוב, פחות טוב.
אמנון כהן: אני מדבר על נשירה גדולה מאוד מבתי ספר, נשירה גדולה מחטיבות ביניים ותיכונים, כתוצאה מכך, אם הילד לא מטופל, כי יש לו עוד שמונה אחים בבית ולהורים אין את היכולת לטפל, אז למעשה הוא הופך להיות לקבוצה שלילית בחברה הישראלית ואז המדינה צריכה להשקיע פי כמה וכמה וכמה ולך תדע אם אפשר בכלל לתקן.
אמנון כהן: לכן הנושא של הקב"סיות, הנושא של מניעת הנשירה, זה הרבה עבודה.