GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יגאל ברזני: ברגע שיעבור החוק הזה, או הצעת החוק שלך, או הפסיקה של בית הדין שכנראה הולכת להיות ממש בשבועות הקרובים, לא תהיה בררה, אלא ברגע שהאוצר יידע שעל כל שנה שעוברת - - -
אמנון כהן: סיים את מה שיש לך להגיד.
<יגאל ברזני: אוקי.
<יגאל ברזני: יש לנו 4.5 מיליארד של חובות של חברות בעיקר.
<יגאל ברזני: מתוך ה-4.5 מיליארד, בגבייה של מתוך 42 מיליארד מהקבוצה הזו, יש לנו חובות שוטפים בסך הכול של 600 מיליון ואלה חובות שוטפים.
<יגאל ברזני: החובות האחרים מחולקים לשלושה חלקים, אחד זה פשיטות הרגל, חברות שפשטו את הרגל.
<יגאל ברזני: מאז שביטוח לאומי קם החברות האלה פשטו את הרגל ולא היה ניתן - - -
אמנון כהן: מה עם חברות מתגלגלות?
אמנון כהן: שהוא סוגר, פותח, סוגר, פותח.
<יגאל ברזני: אני אגיע אליהם, זו הקבוצה השלישית.
<יגאל ברזני: אני מדבר קודם כל על הראשונה.
<יגאל ברזני: הראשונה, ברגע שהכריזו על פשיטת רגל אנחנו מנועים מלנגוע בחובות האלה, כמו שכל האחרים מנועים, וזה הולך לתהליך של בית המשפט ובצו הפירוק ו - - -
אמנון כהן: איחוד תיקים ודברים כאלה.
<תומר רוזנר: אז למה זה לא נמחק?
אמנון כהן: למה למחוק?
אמנון כהן: ישלם באיחוד תיקים.
אמנון כהן: באיחוד תיקים הוא ישלם כמה שהוא יכול לשלם.
<יגאל ברזני: מה שקורה, בגלל שזו היסטוריה של עשרות שנים יש הרבה תיקים שהגיעו לצו פירוק סופי ובעצם שום אזרח במדינת ישראל - - -
אמנון כהן: אז אתה מוחק את החוב?
<יגאל ברזני: יפה מאוד.
<יגאל ברזני: מאז שדוח מבקר המדינה בא, ישבנו עם הכונס, שהוא אחראי על המערכת הזאת, הגענו איתם להסכמות ועכשיו בנינו תהליך ממוכן שברגע שהחוב מגיע לסטטוס הזה של צו פירוק סופי, אנחנו מחכים ארבע שנים על פי חוות הדעת שלו ואנחנו מוחקים את החוב הזה מהמערכת לגמרי.
אמנון כהן: אולי בארבע שנים אתה אומר הוא יתעורר, אולי פתאום יש זה - - -
<יגאל ברזני: אחרי ארבע שנים זה חוב מחולט שאי אפשר - - -
אמנון כהן: פתאום זכה בפיס, אתה אומר.
<יגאל ברזני: אין לו תחיית המתים.
<יגאל ברזני: כמו אחד שמלווה בריבית, אין סיכוי, ככה - - - אז את זה אנחנו נמחק בתהליך - - -
אמנון כהן: כמה כאלה באחוזים יש?
<יגאל ברזני: יש לנו מיליארד וחצי שקל, מאז שהביטוח הלאומי קם.
<יגאל ברזני: ברגע שהוא פשט את הרגל אין לנו שליטה על החוב ואנחנו לא יכולים לעשות כלום חוץ מעכשיו רק לטפל בצד הממוכן שלו.
<יגאל ברזני: יש לנו 700-800 מיליון.
<יגאל ברזני: מאז שביטוח לאומי קם הוא עשה כמה הסבות של המערכת והחליף שיטות של חישוב והחובות האלה הצטברו בתפרים של המעבר מגרסה לגרסה והחובות האלה בוודאות מוחלטת אי אפשר להסביר אותם, הם משהו משנת 73', מהמערכות הישנות מאוד מאוד, אלה חובות שנשארו כי לא יכולנו למחוק אותם.
<יגאל ברזני: מנהלת המוסד לביטוח לאומי קיבלה השבוע החלטה שאנחנו נמחק אותם, כפוף לאישור של מבקרי הביטוח הלאומי, משרד רואי החשבון ואנחנו נמחק אותם מהמאזן.
באסל גטאס: איזה משרד יש לכם?
<יגאל ברזני: משרד אורליצקי.
<יגאל ברזני: הם יימחקו מהמאזן.
<יגאל ברזני: אלה חובות שהם מינימום מלפני 15, 20 ו-30 שנה.
<יגאל ברזני: יש לנו עוד 1.7 מיליארד, שאלה חובות של החברות המתגלגלות.
<יגאל ברזני: יש לנו בעיה קשה מאוד מאוד.
<יגאל ברזני: על פי חוקי ביטוח לאומי ופקודת המיסים (גבייה) כמעט אי אפשר להתמודד עם אחד שפותח חברה וסוגר חברה, פותח חברה וסוגר חברה.
<יגאל ברזני: אנחנו גם התחייבנו ל - - -
אמנון כהן: הרשות לחברות ממשלתיות כאן?
אמנון כהן: אתם שמים את הדעת לגופים האלה שפותחים חברה, סוגרים חברה?
אמנון כהן: מי מאשר פתיחת חברה?
<קריאה: רשם החברות.
אמנון כהן: איפה רשם החברות?
<תומר רוזנר: גם רשם החברות, אין לו שום נגיעה בעניין, הוא גוף טכני.
אמנון כהן: אבל מישהו בודק שמישהו מנצל לרעה את החוק ופותח עוד חברה ועוד חברה?
מיקי רוזנטל: אין איסור.
אמנון כהן: בסדר, אבל אם הוא פתח חברה, לא משלם חובות, לא בודקים?
<קריאה: צריך לתקן את החוק הספציפי שלהם.
אמנון כהן: אז צריך לתקן את החוק, בשביל מה אנחנו נמצאים בבית המחוקקים?
אמנון כהן: אז יש לאקונה.
אמנון כהן: ביטוח לאומי, אתם רואים את התופעה - - -
<יגאל ברזני: היא חמורה ביותר.
אמנון כהן: כבודו אמר שהיא חמורה ביותר לאיזה שהוא שר, שיביא לזה תיקון חקיקה?
<יגאל ברזני: לא רק שאמרנו, אמרנו את זה למבקר המדינה - - -
אמנון כהן: מבקר המדינה רק מבקר, מישהו צריך לתקן.
אמנון כהן: לביטוח לאומי יש כפיפות לאיזה שהוא שר, קוראים לו שר הרווחה.
אמנון כהן: יש לאקונה במשהו, יש ניצול לרעה את החוק ויש פה חברות שמנצלות לרעה שאנחנו כמדינה רוצים שיפתחו חברות, שיעשו עסקים, בסדר גמור, אבל לא יכול להיות שהם ינצלו לרעה את החוק ואז הוא יפתח חברה, ייקח את החובות, ישים בצד - - - מישהו צריך לבדוק את הסוגיה הזאת, שלפני שפותחים חברה בודקים, הייתה לך חברה קודמת, מה שמה?
אמנון כהן: יש חובות?
אמנון כהן: תביא דוח, רואה חשבון, משהו, ואז הוא אומר 'אין לך חובות, קח.
אמנון כהן: אבל אם יש לך חובות, אתה לא יכול לפתוח חברה'.
באסל גטאס: אתה צריך לתקן את פקודות החברות.
<יגאל ברזני: עשינו את זה.
<יגאל ברזני: מנכ"ל הביטוח הלאומי פנה למשרד המשפטים, למשרד האוצר ולמס הכנסה, ביקשנו להקים צוות משותף לדבר הזה.
<יגאל ברזני: שלחנו פעמיים עוד שתי תזכורות, כבר שנה ומשהו, ולא קיבלנו שום תגובה, כדי להקים את הצוות הזה, בשביל לעשות את החוק.
אמנון כהן: למי במשרד האוצר שלחתם?
אמנון כהן: אולי הוא פה.
<יגאל ברזני: אני יכול להביא לך את ההעתק של המכתב.
אמנון כהן: משרד האוצר, שמעתם על הפנייה שלהם?
<קריאה: אני לא מכיר את הפנייה.
אמנון כהן: משרד המשפטים, מי נמצא פה?
<יוני רובין: בסדר, מה נשמע?
אמנון כהן: על הכיפק.
אמנון כהן: מה קורה פה?
אמנון כהן: האם פנו אליכם?
אמנון כהן: יש פה בעיה, רוצים לפתור את הבעיה, שלא ינצלו לרעה את החוק.
אמנון כהן: פנו אליכם?
אמנון כהן: יש בעיה לשבת עם ביטוח לאומי?
אמנון כהן: יש בעיה לשבת?
<יוני רובין: שנייה.
<יוני רובין: שמי יוני רובין קודם כל, אני מנהל אגף תקציבים וחשבונאי ראשי של המשרד.
אמנון כהן: אתה לא מתעסק בזה?
<יוני רובין: אני אתייחס למה שאני יכול להגיד לגבי הטיפול - - - אני לא מכיר את הפנייה הזאת, אבל אני מכיר את הטיפול בחברות שאנחנו עושים היום, כאכיפה.
<יוני רובין: אם אפשר להתייחס בכמה מילים.
אמנון כהן: אני אתן לך אחריו.
אמנון כהן: אבל תעשו איזה שולחן עגול לגבי הבקשה, אולי יש משהו לתקן, אולי לא צריך חוק בשביל זה.
אמנון כהן: שמי שפותח חברה יעבור איזה תהליך, לא כולם, חס וחלילה - - -
<דוד מדיוני: כבודו, זה לא קשור אליו, אתה צריך לפנות לרשם החברות.
אמנון כהן: לא יודע, אבל יושבים בשולחן עגול.
<תומר רוזנר: רשם החברות לא עוסק בזה.
אמנון כהן: אבל שר, אולי דרך השר.
<יגאל ברזני: אנחנו פנינו למנכ"ל האוצר, מנכ"ל משרד המשפטים ומנהל רשות המיסים.
<יגאל ברזני: עכשיו אני אסביר.
<יגאל ברזני: עשינו עוד כמה דברים כדי לייעל ולשפר את המערכות.
<יגאל ברזני: יש לנו מערכות חדשות שהכנסנו, של בינה עסקית, שאתה יכול להגיע לחייבים בצורה הרבה אפקטיבית, להגיע אליהם בצורה הרבה יותר טובה.
<יגאל ברזני: בנינו מערכות של פיקוח על העבודה של רואי חשבון ויועצי מס, והיכולת שלנו לשבת מול כל משרד ולדעת מה המצב שלו ואנחנו עובדים במערכות של בינה עסקית והורדנו את מספר החייבים ואת החובות בצורה טובה מאוד מאז שהתחלנו להכניס אותה.
<יגאל ברזני: הכנסנו אותה למערכות של החברות ועכשיו אנחנו מכניסים את זה למערכות של הפרטיים והמערכות מאוד מאוד משוכללות ומתקדמות, וגם הגובים אצלנו השתכללו מאוד מבחינת הציוד האישי שלהם והיכולות שלהם להביא כסף ולהביא את החובות מהחייבים.
אמנון כהן: דוד, מרשות האכיפה, אתם מסונכרנים שם, הם לא צריכים את הסיוע שלכם?
<דוד מדיוני: המקום היחיד שאנחנו התבקשנו לטפל זה בסעיף הראשון שהוא אמר שהוא לא באחריותו, שזה גמלאות ומזונות.
<דוד מדיוני: כמו שאתם יודעים, ערב פיזורה של הכנסת הקודמת, עם דוד רותם העברנו את הקמת מסלול גביית המזונות האקטיבי, ברשות האכיפה והגבייה.
<דוד מדיוני: בגלל הבחירות וכן הלאה זה אמור יהיה להיכנס לתוקפו רק ביוני 20014 ואנחנו נערכים לשם.
<דוד מדיוני: ולמה?
<דוד מדיוני: כי בגלל שלא גבו את כל החובות אז גם לאגף התקציבים אין לשלם לנו כבר היום כדי שנפתח את זה יותר מוקדם.
אמנון כהן: בשלב הזה אתם סיימתם, אנחנו רוצים מרשות הממשלתית למים וביוב, מה נשמע?
<מירב קדם: מצוין.
אמנון כהן: מה עם הכסף?
<מירב קדם: אז קודם כל אני אגיד במילה אחת שהגבייה זה בנפשי, למען הסר ספק, אני חשה את הספק שיש פה בין חברי הכנסת, אז אני רוצה להצהיר את זה.
<מירב קדם: שמי מירב קודם, אני חשבת רשות המים.
<מירב קדם: כל הנתונים פה, אז כל מה שאתם רוצים אני יכולה להציג.
<מירב קדם: אני אגיד שני דברים כדי להיות עניינית - - -
אמנון כהן: הדוח הצביע על הסכומים שנמצאים בחוץ, ללא גבייה.
אמנון כהן: זה מה שאנחנו רוצים לשמוע, כמה גביתם, כמה נשאר עדיין וכמה אנחנו מפחיתים מהמיסים שמטילים על אזרחי מדינת ישראל.
<מירב קדם: אז הדוח הצביע על כמה ליקויים.
<מירב קדם: פעם אחת הוא הצביע על העובדה שרשות המים בכלל לא הוציאה הודעות חיוב.
<מירב קדם: הוא הזכיר את זה כאן, כבר ב-2008, נאמר, אפילו לא הוצאנו הודעות חיוב סופיות.
<מירב קדם: אני יכולה להגיד כאן לחברי הכנסת שהיום אנחנו ב-2013 וכל הודעות החיוב עד לשנת 2012 יצאו.
<מירב קדם: שזה פעם אחת לגבי הדוח שהוא העיר.
<מירב קדם: הוא דיבר על מדי מים, תהל ברנדס אחר כך תציג את זה.
<מירב קדם: רשות המים עשתה פעולה של כל הנושא של קריאה מרחוק, התקינה, על מנת שבאמת נוכל להוציא הודעות חיוב בזמן, שזה חלק מהחשיבות כאן ועד 2013 אנחנו עתידים לסיים גם את הטיפול בזה.
<מירב קדם: לגבי החובות, בעקבות הביקורת של מבקר המדינה אנחנו הוצאנו ביקורת, לפחות אני, חשבת המשרד, הוצאתי ביקורת על כל נושא הגבייה ברשות המים.
<מירב קדם: בעקבות הביקורת הזאת, ואמר את זה קודם יהלי רוטנברג, נושא הגבייה עבר לחשבות.
<מירב קדם: עד אז הוא לא ישב בחשבות, הוא ישב ביחידה מקצועית, וברגע שהוא עבר לחשבות אנחנו התחלנו בטיוב הנתונים.
<מירב קדם: הנושא שנאמר פה על ידי קודמיי ונזרק לאוויר, אתם צריכים להבין את המשמעות שלו, החובות, כפי שהם רשומים היום, לא היו נכונים, אם זה ברמה, אני אתן את זה בקיצון, שיש פסק דין שאומר 'יש לבטל את החוב', וזה פשוט לא נעשה ולמשל ה-60 מיליון האלה היו מדווחים, ואם זה ברמה שבן אדם שילם ולא זיכו אותו בכרטיס ואם זה בכל רמה אחרת.
<מירב קדם: ולכן העובדה שהיום אני עוברת כרטסת כרטסת, איש איש, בן אדם בן אדם, וקוראת לו למשרד ומבקשת לוודא שזה החוב שלו, ורק אחרי שאני עושה את התהליך הזה, שהוא תהליך מייגע, הכרחי, אני יכולה אחר כך להתחיל הליכי גבייה.
<מירב קדם: היום, נכון להיום, על חובות של שנים, ואני מדברת איתכם על חובות של שנות ה-90, גבינו 40 מיליון שקל רק בחמישה החודשים האחרונים.
<מירב קדם: כי גם הגישה שלנו, ולמרות מה שאמרת על שבע שנים הגישה שלנו אומרת שמדובר פה על חובות מורכבים, על אנשים שכל שנה נכנסים לתוך רשות המים, משלמים כל שנה את המים ולכן אנחנו לא באים ומוותרים בקלות.
<מירב קדם: אתם שאלתם על המספרים, אז אצלנו חובות אבודים היו 6 מיליון שקל מתוך המיליארד.
<מירב קדם: אלה לא מספרים שהם מכריעים וזה גם במקרים שבהם אין הכרח, ויהלי אמר על הוועדה שלו, היא ועדה מאוד מאוד קשה, אני מבקרת שם חצי שנה כדי לאשר משהו.
<מירב קדם: זה לא משהו שאנחנו עושים בנקל.
<מירב קדם: זאת אומרת אנחנו עוברים שם-שם וגובים.
<מירב קדם: התחלנו שיתוף פעולה עם המרכז לגביית קנסות, ואני חייבת להגיד את האפקטיביות שלהם רק בעצם העובדה שהם קיימים.
<מירב קדם: כבר היום, כשאני אומרת למפיק שאני הולכת אליהם, הוא כבר בא להסדיר איתי את החוב.
<מירב קדם: זאת אומרת יש להם השפעה שהיא מאוד מאוד חשובה.
<מירב קדם: גם אם היום לא העברתי להם סכומים, אני אומרת שההשפעה שלהם לגבייה ולהעמקת הגבייה אצלי מאוד מאוד תורמת.
<מירב קדם: זה בהיבט הזה.
<מירב קדם: לגבי נתונים שביקשת, חובות שאנחנו מדברים עליהם, חובות ישנים.
<מירב קדם: כמובן אני לא מדברת על החוב השוטף שאין פה בכלל שאלה, אנחנו מדברים על מיליארד חוב.
<מירב קדם: כנכס, רשות המים הכירה כ-500 מיליון, יש לנו בערך כ-600 מיליון שהם חובות מסופקים, ושוב פעם אני מדגישה, זה חשבונאית.
<מירב קדם: אני בגישה שלי, כשאני עובדת אל מולם אני לא רואה שבע שנים ולא רואה כלום, מבחינתי הם אנשים שידעו, הם מכירים את החוק, אנחנו עושים את כל הפעולות כדי לגבות הכול.
<מירב קדם: זאת המטרה.
אמנון כהן: אנחנו גם רוצים לדיון הבא, תביאי לנו את הפלט לראות - - -
<תומר רוזנר: האם חידוש הרישיונות של המפיקים באופן שוטף מותנה בתשלום החובות?
<תהל ברנדס: על רישיון צריך לשלם אגרה וללא תשלום אגרה הרישיון איננו תקף.
אמנון כהן: לא, אבל החוב.
<תהל ברנדס: דקה.
<תהל ברנדס: ואוכפים גם את הנושא של סגירת בארות ללא רישיונות.
<תהל ברנדס: לגבי החובות, במקומות שזה אכן מצטבר לחובות גבוהים משתמשים גם בכלי הזה שקיים בחוק המים, שלא ליתן רישיון הפקה מחדש.
<תהל ברנדס: כמובן שפה צריך לשקלל מול זה האם אנחנו משאירים אנשים ללא מי שתייה ולכן זה לא חד-חד ערכי אבל בהחלט עושים שימוש גם בכלי הזה.
<תהל ברנדס: לגבי הפעולות שעושה רשות המים לשיפור מצב הגבייה של החובות, הדוח הזה באמת מצא אותנו תוך כדי העשייה על הדברים הללו, כאשר באמת שלב אחד היה להעביר את הטיפול בגביית החובות אל החשבות, הזכירה את זה החשבת.
<תהל ברנדס: נושא נוסף הוא השלמת פריסת מונים, מדי מים, עם קריאה מרחוק, כאשר הנושא הזה יושלם עד תום שנה זו ועל כל הבארות הפרטיות תהיה מערכת קריאה מרחוק.
<תהל ברנדס: הזכירו פה כבר שסגרנו את הפערים בהוצאת הודעות חיוב.
<תהל ברנדס: זה בצד האופטימי.
<תהל ברנדס: בצד הקצת פחות אופטימי, אנחנו כרגע נתקלים שוב בבעיות עם מערכת המחשוב ועם היעדר התקציבים לשיפור מערכת המחשוב.
<תהל ברנדס: לצערי המידע שמגיע ממערכת הקריאה מרחוק של המונים, אין אפשרות לקלוט אותו במערכות המידע ולעבד אותו באופן ישיר.
<תהל ברנדס: היו לנו בשנים קודמות קצת יותר תקציבים לתמיכה בנושא הזה, לקדם גם את העבודה המקצועית על החובות, גם על שיפור מערכות חילול החובות וגבייתם.
<תהל ברנדס: כרגע אנחנו עומדים בפני מצב שתוך חודשים ספורים התקציבים הללו נגמרים, אין להם המשך בתקציבים של השנים הבאות ואנחנו עושים את כל המאמץ לא להידרדר אחורה ,אבל הבעיה הזאת בהחלט נמצאת על השולחן ואני לא בטוחה שאנחנו נצליח לעמוד בזה - - -
אמנון כהן: יש לכם שר מוכשר, תפנו אליו, הוא יודע להביא כסף.
אמנון כהן: לגבי החובות של הרשויות הערביות, מה קורה איתם?
אמנון כהן: איך אתם עם החובות של המים וזה?
<מירב קדם: אז אני אגיד לך, מה שעשינו לגבי החובות של הרשויות הערביות, אנחנו העברנו למשרד הפנים את הרשימה של כולם, של כל המגזר יחד עם החובות - - -
אמנון כהן: למה כל?
אמנון כהן: מי שלא משלם.
אמנון כהן: לא צריך את כולם.
<מירב קדם: את כל מי שיש לו חוב, אבל תאמין לי- - - אני מתעסקת רק במי שיש לו חוב.
<מירב קדם: בכל מקרה מה שעשינו, אנחנו העברנו את זה למשרד הפנים ויחד איתם גיבשנו לפי יכולת ואיתנות פיננסית איזה שהוא הסדר חוב.
<מירב קדם: כל הסדר חוב כזה מגיע שוב פעם לוועדה של יהלי רוטנברג.
<מירב קדם: התחלנו עם כפר קאסם, טירה, היום אנחנו מול טייבה ואנחנו ממשיכים לקלנסואה וכן הלאה.
<מירב קדם: זאת אומרת זה על השולחן וכל שיתוף הפעולה נעשה יחד עם משרד הפנים והחשב הכללי, כי מדובר פה על הסדרי חובה.
<מירב קדם: אף אחד לא מוזנח.
אמנון כהן: רוטנברג, יש לך משהו אחר לעשות?
אמנון כהן: כל היום אתה מתעסק בדברים האלה.
<יהלי רוטנברג: תאמין לי שיש לי הרבה נוספים לעשות, אבל זה סופר חשוב מבחינתי וזה נושא שהוא מאוד בפוקוס שלנו, כמו שהרבה נאמר פה ויש לנו פה גם רצון לעשות, גם יכולת לעשות וגם יש פה יכולת להצליח לעשות.
אמנון כהן: אבל צריך יותר מהר, להזיז את זה.
<מירב קדם: אבל רגע אני רוצה להדגיש משהו אחד.
אמנון כהן: אני אחזור אלייך.
אמנון כהן: מנכ"ל משרד השיכון צריך לצאת לדיון אחר ואני הבטחתי לו שייצא, אבל אני לא יכול שבאת והקדשת מזמנך היקר, גם שמעת את הדברים ובהכירי אותך אתה יודע גם לטפל.
אמנון כהן: אתה כנראה תיגע גם בדיון הבא, כי יש שם כל מיני דברים, אז אתה יכול לדבר על שניהם ואתה יכול לצאת ואז אנחנו נמשיך את הדיונים שלנו פה.
<שלמה בן אליהו: יש שני נושאים שמבוקרים וצריכים להתייחס אליהם ואני ראשית מודה על הביקורת.
<שלמה בן אליהו: האחריות לדברים האלה היא באמת שלי ולא של החשב, החשב הוא חלק מעובדי המשרד והאחריות היא של המנהל, היא לא של החשב.
<שלמה בן אליהו: כפי שהעיר המבקר, אכן במשרד השיכון נעשה תהליך של טיוב נתונים וגם בוצע תהליך של ניסיון גבייה של החובות שלא צלח.
<שלמה בן אליהו: נעשה ניסיון לגבות את החובות מאנשים שגרו בדיור הציבורי ועזבו את הדיור הציבורי, ניתנה להם הנחה של תשלום 30% במזומן והשאר בפריסה ונגבה סכום מזערי ביחס לחוב.
<שלמה בן אליהו: יש לציין שהחייבים במשרד השיכון הם בעצם אנשים שהם זכאי הדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: זו לא אוכלוסייה שקל לגבות ממנה את הכסף והאלטרנטיבה, אם דייר לא משלם את הכסף, זה לפנות אותו מהדירה.
<שלמה בן אליהו: השיקולים האם בגלל שיש חוב מפנים מדירה או לא מפנים מדירה, הוא שיקול שעומד כל הזמן על הפרק.
<שלמה בן אליהו: כדי להקטין את הממדים של הבעיה, שלא תלך ותתפח, נעשה הסכם עם החברות המשכנות, שהן בעצם גובות את שכר הדירה, בעיקר עם עמידר ועמיגור, שהן החברות הגדולות שעושות את זה, שהוא בעצם חוזה קנס-פרס.
<שלמה בן אליהו: דהיינו, מעבר לאחוז מסוים של גבייה החברות האלה מקבלות מאיתנו על כל גבייה תשלום נוסף.
<שלמה בן אליהו: ואכן בשנים האחרונות אחוז הגבייה היה 92% בעמידור ו-91% מעמיגור.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת הבעיה נעצרת ועכשיו אנחנו צריכים להתייחס לחובות העבר.
<שלמה בן אליהו: אבל מכאן ולהבא הגבייה היא גבייה מאוד משמעותית, כי אם אתה גובה את זה באותה שנה, אז יש סיכוי שאתה גובה.
<שלמה בן אליהו: אם חוב מצטבר, הסיכוי לגבייה שלו הולך ופוחת.
<שלמה בן אליהו: השאלה כרגע מה אנחנו עושים באמת עם כל חובות העבר ולא בחובות השופטים.
<שלמה בן אליהו: בחובות העבר יש לנו תהליכים והשאלה שעומדת על הפרק האם אנחנו גובים את זה באמצעי אכיפה דרסטיים.
<שלמה בן אליהו: וכאן יש עניין של מדיניות.
<שלמה בן אליהו: המשמעות של צעדי אכיפה דרסטיים, אי אפשר לבוא ולהגיד לדיירי הדיור הציבור, נניח דוגמה 'נוציא לכם צו עיכוב יציאה מהארץ', כי רובם לא נוסעים לחוץ לארץ.
<שלמה בן אליהו: לכן הצעד הדרסטי היחידי שיש לנו זה פינוי דיירים מדירות, או למכור את החוב.
<שלמה בן אליהו: מעבר לצעדים הדרסטיים האלה, צעדי האכיפה הרגילים הם צעדי אכיפה שהם באמצעות הרשות לגביית חובות ואיתם נעשים המאמצים.
אמנון כהן: את הנושא הזה, אני סומך עליך.
אמנון כהן: אבל בגלל שאתה פה ואתה רוצה לצאת , אז יש לנו דיון אחרי זה לגבי מאזן המדינה, ושם היית גם מנהל החטיבה להתיישבות.
אמנון כהן: יש שם חוב של 813 מיליון שקל שעוד לפני שבע שנים כבר שלא משלמים את הדברים האלה.
אמנון כהן: זו נקודה אחת.
אמנון כהן: ונקודה שנייה, אי ניצול של כספים של המשכנתאות, זוגות צעירים זכאים יכולים לקבל משכנתאות מהמדינה, מסובסדות למעשה, לכאורה צריך להיות, ובשנים מסוימות, לא אתה אשם בזה, משרד האוצר יחד עם משרד השיכון, יותר משרד האוצר, הם העלו את הריבית כל כך גבוה שאין כדאיות לקחת משכנתא מהזכאות, כי הבנק נותן ריבית הרבה יותר נמוכה וככה כביכול המדינה אומרת 'תסתדרו לבד, השוק יעשה את שלו'.
אמנון כהן: למעשה אנחנו כמדינה, בתקופתנו, כשהיינו נותנים סיוע לזוגות הצעירים, למעמד הביניים, שסוף סוף ירכוש דירה, אנחנו מונעים מהם את הדבר הזה.
אמנון כהן: גם פה אנחנו רואים ירידה דרסטית.
אמנון כהן: ואני ראיתי בוועדת הכספים, שיידע כבודו, שהכספים האלה נמצאים אצלך, מיליארד וחצי שקל לסבסוד משכנתאות ואתה לא מנצל אותו כי אין כדאיות לאף אחד לקחת, ואז האוצר לוקח את הכסף הזה ומעביר למערכת הביטחון, למחויבויות כאלה או אחרות.
אמנון כהן: לא פעם אני התרעתי, אמרתי, כבוד השרים, איך אתם מוותרים על מיליארד וחצי מהמשרד?
אמנון כהן: שני הדברים האלה תגיד ותלך ואנחנו רוצים להמשיך בדיון אחר כך.
<שלמה בן אליהו: אז קודם כל לגבי החטיבה להתיישבות, יש כאן את מנכ"ל החטיבה ועובדי משרדו, אז נשאיר להם לענות במקומי.
אמנון כהן: 800 מיליון.
<שלמה בן אליהו: אני אדבר על השיכון, הם ידברו על החטיבה.
<שלמה בן אליהו: לגבי משרד השיכון, לגבי הנושא של סבסוד משכנתאות.
<שלמה בן אליהו: אכן באמת לזכאי שרוצה לקחת הלוואה עדיף לו היה בשלב מסוים לקחת הלוואות מהבנקים ולא לקחת הלוואות של משרד השיכון, בגלל הריבית.
<שלמה בן אליהו: אחרי שראו את התופעה הזאת חל שינוי ואכן הריבית הורדה ל-3% - - -
<צבי ורטיקובסקי: עדיין היא גבוהה מה - - -
<שלמה בן אליהו: אני יכול לתת לכם נתונים, ההורדה שהייתה איך השפיעה.
<שלמה בן אליהו: בואו נראה האם ההורדה שהייתה אכן השפיעה.
אמנון כהן: היא השפיעה?
<שלמה בן אליהו: כן, היא השפיעה.
<שלמה בן אליהו: אני אסביר איך היא השפיעה.
<שלמה בן אליהו: אתה רוצה לשמוע מספרים?
אמנון כהן: תגיד לי מתוך כמה.
<שלמה בן אליהו: אני אתן לך את הכול.
<שלמה בן אליהו: כתוצאה מהפחתת הריבית גדל מ-232% - - -
<צבי ורטיקובסקי: סליחה על קריאת הביניים, ה-3% זו הוראת שעה לשנה אחת.
<שלמה בן אליהו: לא, זה היה ב-2012 וגם ב-2013, עכשיו, זה קיים.
<שלמה בן אליהו: אני אתן את הנתונים גם לגבי 2012 וגם לגבי רבעון ראשון ב-2013.
<שלמה בן אליהו: כתוצאה מהפחתת הריבית גדל ב-232% היקף ההלוואות.
אמנון כהן: אל תגיד לי את זה.
אמנון כהן: כי לא היה כלום.
אמנון כהן: אתה יכול להגיד מתוך כך וכך שלקחו, אחוז כאלה שלקחו - - -
<שלמה בן אליהו: במספרים, רוצים במספרים ולא באחוזים.
<שלמה בן אליהו: הסכום עלה מ-111 מיליון ₪ ל-250 מיליון ₪.
<שלמה בן אליהו: זה בהלוואות תקציביות.
<שלמה בן אליהו: בהלוואות חוץ תקציביות, זה גדל מ-132 מיליון ₪ ל-308 מיליון ₪.
<שלמה בן אליהו: דהיינו סך הכול הגדילה הייתה ב-343 מיליון ₪.
<שלמה בן אליהו: סבסוד הריבית עלה בשנת 2012 68 מיליון ₪.
<שלמה בן אליהו: אלה הנתונים מבחינת המספרים.
<שלמה בן אליהו: עדיין המספרים האלה הם נמוכים ביחס למשכנתאות שלקחו בעבר וזה שאתה רואה בתקציב של משרד השיכון מספרים גדולים, זה לא תקציבים שנועדו באמת לממש משכנתאות, אלה תחנות מעבר.
אמנון כהן: רזרבה כזה.
אמנון כהן: רזרבה של האוצר כזה, הם שמים אצלך, מחביאים אותו אצלך.
<שלמה בן אליהו: אבל אלה לא תקציבים שניתנים למימוש, אלה תקציבים שנרשמים בסעיף, אבל אנחנו יודעים באמת מה התקציב הריאלי שניתן ואין מגבלת תקציב לגבי סבסוד משכנתאות - - -
<צבי ורטיקובסקי: ברשותך, לא הבנתי, תחנת מעבר למה?
<צבי ורטיקובסקי: אולי אני תמים.
אמנון כהן: אני אמרתי שבוועדת הכספים מעבירים את זה לדברים אחרים.
<שלמה בן אליהו: אני אסביר ואתן לך דוגמה.
<שלמה בן אליהו: בדצמבר 2012, לקראת סוף השנה, נכנס לתקציב משרד השיכון סכום של מעל מיליארד שקל למשכנתאות.
<שלמה בן אליהו: אף אחד לא מצפה שמ-27 בדצמבר עד 1 בינואר מישהו יממש מעל מיליארד שקל משכנתאות.
<צבי ורטיקובסקי: ולרגל מה משרד השיכון משמש תחנה כזאת?
<שלמה בן אליהו: בשיקולים של שמירה על כספי מדינה בתוך תקציבי המדינה זה נמצא במשרדים מסוימים, התקציבים האלה לא נועדו למימוש.
אמנון כהן: יש עוד כמה כאלה, אני אגיד לך.
<צבי ורטיקובסקי: זה נושא נפרד לטיפול.
אמנון כהן: כן, יש כמה.
אמנון כהן: ברגע זה אנחנו ברגע זה נעבור לדיון הבא ונמשיך בדיונים האלה.
אמנון כהן: אני אתן לכם לדבר.
אמנון כהן: בשניהם תדבר.
<צחי דוד: דברים שנאמרו.
אמנון כהן: אתה רוצה לדבר?
אמנון כהן: על מה, על המיליארד וחצי?
<צחי דוד: לגבי הביטוי תחנת מעבר.
אמנון כהן: כבוד המבקר, האוצר רוצה להגיד - - - צחי, אני אתן לך עוד כמה תחנות כאלה?
אמנון כהן: אני אסמן לך עוד כמה תחנות?
אמנון כהן: אני אגיד לו איפה זה, אנחנו שותפים הרי.
אמנון כהן: אחרי האוצר אני אתן לך.
אמנון כהן: בבקשה, צחי.
אמנון כהן: אחד הבכירים, החשובים, המקצוענים, שומר על קופת המדינה.
<צחי דוד: התקציב המקורי המיועד לביצוע משכנתאות - - -
אמנון כהן: בנושא השני אין לך מה להגיד?
<דוד מדיוני: הלוואות המדינה לא קשור אליי.
אמנון כהן: אבל נוכחותך חשובה לנו.
<דוד מדיוני: אני אבוא בפעם הבאה.
אמנון כהן: אתה ודאי שתבוא, אבל הנוכחות גם עכשיו.
אמנון כהן: יש לך מה ללמוד ואז להגיד לשרה.
אמנון כהן: גם פה צריך לתקן.
אמנון כהן: סע, תודה על הדיווח, אנחנו התרשמנו מהמקצועיות והנכונות והאכפתיות.
אמנון כהן: אני מודה לקדוש ברוך הוא ששם איש ראוי בתפקיד הזה.
<שרון הורוביץ: חבל שהוא יוצא.
אמנון כהן: יקירי, רק רוצה מישהו להגיב בנושא הזה, דקה אחת, אחרי צחי.
<צחי דוד: אני אגיד ממש בקצרה, כי זה לא לב הדיון.
<צחי דוד: הירידה בתקציבי המשכנתאות במשרד השיכון, שהן משכנתאות צמודות למדד ובריבית גבוהה, נמצאת באותה מגמת ירידה עם מימוש משכנתאות בשוק הפרטי, משכנתאות דומות בריבית גבוהה וצמודות למדד.
<צחי דוד: כלומר הירידה נובעת ממעבר של פרטים ללקיחת משכנתאות שאינן צמודות למדד ואינן בריבית גבוהה, קרי ריבית פריים, לכן יש ירידה במשרד השיכון.
<צחי דוד: התקציב המוקצה למטרה יורד מדי שנה ואיננו עולה על ביצוע שנה קודמת בהתאם להערכות שמבוצעות באגף התקציבים.
<צחי דוד: אותה תחנת מעבר זה גלגול של עודפים לא מחויבים חזרה לסעיף, הם אינם עוברים לסעיף אחר, מדובר בתקציבים במימון הלוואה, הם לא הולכים, לא לתקציב הביטחון ולא לאף תקציב אחר.
אמנון כהן: לא, צחי, צחי, אני מבקש - - -
<צחי דוד: אמנון, אלה העובדות.
<צחי דוד: הם נשארים בתקציב משרד - - -
אמנון כהן: צחי, צחי, אנחנו ותיקים.
אמנון כהן: עשינו העברות מתקציב של משרד - - - באחריות, אפשר לבדוק בפרוטוקולים, עשינו עם עודפים כביכול ממשרד השיכון, שזה היה מיועד למשכנתאות, שלא נוצל על ידי משרד השיכון, לא יודע מאיזה סיבות, כי הריבית הייתה גבוהה - - -
<צחי דוד: מה שאני אומר באחריות, לא בוצעה העברה אחת מתקציב הלוואות לתקציב משרד הביטחון.
<צחי דוד: לא נכון, לא קרה מעולם.
אמנון כהן: מיליארד וחצי?
<צחי דוד: לא היה.
<צחי דוד: התקציבים האלה גולגלו חזרה ל - - -
אמנון כהן: בשנים קודמות גם.
<שלמה בן אליהו: בדצמבר 2012 - - - העברה תקציבית - - - צחי, נו.
שמעון אוחיון: שאלה אחת, באמת אפרופו תחנת מעבר, חלק מהדירות שנרכשו מעמיגור וממקומות אחרים, לאן הלך הכסף?
<שלמה בן אליהו: אתה נכנס כאן לנושא של חוק הדיור הציבורי ואני אתייחס גם אליו.
אמנון כהן: זה צריך שעה הרצאה.
אמנון כהן: אני אגיד לך איפה הלך הכסף.
שמעון אוחיון: אנחנו רוצים לשמוע, אז הוא יגיד את זה במשפט אחד.
אמנון כהן: תגיד במשפט אחד.
<שלמה בן אליהו: חוק הדיור הציבורי הוא לא בתוקף, המחוקק, דהיינו אתם, הקפאתם אותו - - -
אמנון כהן: הקפאתם אותו בחוק ההסדרים, גם עכשיו.
<שלמה בן אליהו: בפועל המדינה עשתה ארבעה מבצעים שונים, כל אחד נקרא בשם אחר.
אמנון כהן: לא, הוא שואל מה עשו עם הכסף.
אמנון כהן: זה מה שהוא שואל, איפה הלך הכסף של המכירות, 30,000 יחידות דיור?
<שלמה בן אליהו: לא, יותר.
שמעון אוחיון: במילים אחרות, האם התחלקת עם החובות עם הסוכנות היהודית?
אמנון כהן: זה ההסכם.
<שלמה בן אליהו: התשובה היא כן.
אמנון כהן: הבטחתי לשלטון המקומי.
<שרון הורוביץ: התבקשתי על ידי איגוד הגזברים ועל ידי המרכז לשלטון מקומי לספר לכם בקצרה את ההתקדמות האדירה שנעשתה בשלטון מקומי.
<שרון הורוביץ: כבוד היושב ראש הוא בוגר השלטון המקומי, אם אינני טועה.
<שרון הורוביץ: באמת בשנים האחרונות נעשה מאמץ גדול והתוצאות בכל המגזרים, גם במגזר המיעוטים, אנחנו רואים כמעט צמצום מוחלט, לפחות במגזר היהודי, בחובות של החייבים ואני חושב שאנו, השלטון המקומי, כל רשות ורשות בפני עצמה למעשה, זה לא כל השלטון המקומי ביחד, טיפלו, ובעיקר אנחנו רואים שזה דווקא על ידי הוצאה החוצה, לידי מיקור חוץ, על ידי שכירת חברות גבייה ואנחנו רואים שיש בדבר הזה כמעט אפס פגיעה בזכויות החייבים, הדבר נעשה ברגישות- - -
<דוד מדיוני: על זה אפשר לחלוק מחלוקת מאוד - - -
<שרון הורוביץ: היה כבר על זה דיון לפני כשנה.
<שרון הורוביץ: לפחות אני יכול להגיד, ברשות שאני משרת בה - - -
אמנון כהן: לא הבנתי על מה העתירה.
<שרון הורוביץ: לא עתירה, אני אומר שהתבקשתי להגיד שהשלטון המקומי, גם על ידי צריכת שירותים ממיקור חוץ, חברות גבייה, הגיע להצלחות אדירות, לפי דרישת האוצר, לפי דרישת החשב הכללי ומשרד הפנים, בגביית חובות ובצמצומם ונשמח שגם השלטון המרכזי ילמד מאיתנו את הדבר הזה.
<שרון הורוביץ: תודה.
<דוד מדיוני: כבודו, אם אפשר רק להגיב.
אמנון כהן: אתה הגבת לזה, אני זוכר מה שאמרת.
<דוד מדיוני: אני חושב שאמרתי את מה שאמרתי.
<דוד מדיוני: אני גם מפנה את כבודו לדוח מבקר המדינה מ-2008, באותו נושא.
אמנון כהן: אני רוצה לגבות.