GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד ברכה: למה אתה עונה במקומו?
<יגאל צרפתי: אי מוכנות להחלה של תקציבי פיתוח, זאת כמובן משימה שמוטלת בראש ובראשונה על הרשות המקומית.
<יגאל צרפתי: אגב, אני רוצה להצטרף למה שאמרה ידידתי עמליה חיימוביץ ממשרד החינוך.
<יגאל צרפתי: בעצם גם אני רוצה לייצר מנגנון שנהיה בקשר קבוע עם הרשות כדי ללוות ולעזור וכדי לראות איך אנחנו מקדמים את רוב הדברים האלה.
<יגאל צרפתי: ברשותך, אם יש עוד כמה דקות, הייתי שמח שעדנה בלומברג מלשכת התכנון, תיתן כמה מילים על התכניות העתידיות של העיר.
אמנון כהן: ראש העיר כבר ציין את זה.
אמנון כהן: שמענו שיש שיתוף פעולה פורה.
אמנון כהן: אני לא רוצה לסכם את הדיון על לוד.
אמנון כהן: אנחנו נפתח את הדיון לגבי רמלה ואחר-כך נסכם את שני הדיונים.
אמנון כהן: יש פה גם ממשקים של משרדי הממשלה.
<יואל לביא: (מוצגת מצגת) אדוני היושב ראש, חברי כנסת, חברי המנגנון של מבקר המדינה, מנכ"ל משרד הפנים, שכני מצפון מאיר ניצן, עם כל המנגנון המקצועי של העיר לוד, אנשי המנגנון הממשלתי והמחוזי שנמצאים פה.
<יואל לביא: אנחנו רוצים להלין, לא על זה שלוד מתפתחת ולא על ההשקעות בלוד אלא על תשתית נתונים שהיא לא בהירה דיה בקרב מקבלי ההחלטות.
<יואל לביא: אנחנו מוצאים את הבמה הזאת כבמה מתאימה כדי להציף ולהציג את זה.
<יואל לביא: רמלה נמצאת יחד עם לוד באשכול 4.
<יואל לביא: אבל, בעוד שלוד ממוקמת במקום 104 – אני לא משווה בין רשויות אלא במצב הסוציו אקונומי של התושבים.
<יואל לביא: בעוד שלוד נמצאת במקום ה-104, קרוב לאשכול 5, רמלה נמצאת באשכול 85 שהוא צמוד לאשכול 3.
<יואל לביא: מי שרוצה, יכול להביט על ההבדלים בכמות אחוז בעלי התואר האקדמאי בתוך הערים האלה, אחוז העובדים במשלח יד אקדמאי.
<יואל לביא: אפילו בהקשר של החזקת רכב ושנתון של כלי רכב.
<יואל לביא: המצב הסוציו אקונומי של תושבי רמלה נחות באופן משמעותי ומהותי מתושבי העיר לוד.
<יואל לביא: אנחנו הבאנו מסמכים.
<יואל לביא: אני מדלג על המסמך המקורי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שפורסם בחודש אפריל השנה.
<יואל לביא: עוד דבר שחשוב להבין אותו בתשתית של הנתונים והעובדות.
<יואל לביא: רמלה היא עיר המחוז של מחוז המרכז, על-פי החלטת פקודת סדרי השלטון והמשפט מ-1948, ניתן לראות מפה שמחוז המרכז, הכולל את נפות השרון, פתח-תקווה, רמלה ורחובות, מרכזו ברמלה.
<יואל לביא: על אף שני הנתונים הבסיסיים האלה, שלכאורה אנחנו בירת המחוז, כל הפרויקטים האחרונים מועתקים או מועברים לעיר לוד.
<יואל לביא: בית המשפט המחוזי, שלכאורה על-פי התקנות צריך להיות ממוקם בבירת המחוז.
<יואל לביא: ההוצאה לפועל, הנהלת הרכבת.
<יואל לביא: פה זה בכלל אבסורד.
<יואל לביא: התקצוב של משרד החינוך, 22 מיליון שקלים בשנה, ב-6 השנים האחרונות ללוד, כאשר מעל 700 מתלמידים תושבי לוד לומדים ברמלה.
<יואל לביא: תכניות משותפות, או תכניות תגבוריות כמו תהל, לדוגמה, רמלה מממנת את תלמידים מלוד.
אמנון כהן: זאת מצווה, לא?
<יואל לביא: אני חושב שזאת מצווה כי אני חבר בחברה הישראלית.
<יואל לביא: אני לא רק נושא בתואר של בעל תפקיד.
<יואל לביא: יחד עם זאת, הקיפוח הזה זועק לשמים.
<יואל לביא: לא יכול להיות שבתיכון רמלה לוד יושבים תלמידים, כתף אל כתף, מלוד ומרמלה ולכאורה, על-פי הנתונים הסטטיסטיים, תלמידי רמלה הם עניים יותר ויחד עם זאת תושבי לוד מסובסדים בהיקפים של 22 מיליון שקלים בשנה.
<יואל לביא: זה זועק לשמים.
<יואל לביא: תגבורי תקציב של משרד התחבורה, 62 מיליון שקל, זה מה שאנחנו זיהינו, מעבר לדברים שנאמרו על-ידי מאיר ניצן שטען בצדק ש-249 מיליון שקלים שמוצגים על-ידי מבקר המדינה, חלקם הם בעצם מענק איזון.
<יואל לביא: אני יכול להמשיך כך על משרד הפנים, על הלוואות ומעניקים.
אמנון כהן: חשוב שמנכ"ל משרד הפנים ישמע.
<מאיר ניצן: לא לקחתי שום הלוואות.
<יואל לביא: שמחתי לשמוע את הנתון הזה מפי מאיר ניצן, על הנושא שהם סיימו את 2012 עם עודף של 27 מיליון שקלים ושאין גירעון מצטבר יותר, ו-10 מיליון שקלים פלוס בתקציב השוטף.
<יואל לביא: באמת יישר כוח.
<יואל לביא: באותה שנה לוד מקבלת תקציב פיתוח ממשרד הפנים, רמלה מקבלת אפס.
<יואל לביא: תאגיד המים של לוד, 85 מיליון שקלים קיבל כמענקים ומלוות.
<יואל לביא: תמר, תאגיד המים של רמלה, קיבל סכום אבסורדי, אפס שקלים עד היום.
<יואל לביא: הוא קיים מ-2006.
<יואל לביא: אי-אפשר להבין את האבסורד.
<יואל לביא: כל יחידות ההדרכה של הצבא יורדות דרומה, מקימים את עיר הבה"דים בדרום.
<יואל לביא: מפקדת זרוע היבשה עולה מקסטינה צפונה ללוד.
<יואל לביא: בלי קשר ללוד, אני לא מבין את ההחלטות האלה.
<יואל לביא: לעומת זאת, אני יכול להגיד, פיקוד העורף שממוקם ברמלה - - -
<שמואל גולן: חייבו את צה"ל.
<יואל לביא: זה הפיקוד מלפנים של צה"ל?
<יואל לביא: במקום שמפקדת זרוע היבשה תהיה קרובה ליחידות ההכשרה שלה.
<שמואל גולן: אנחנו עושים עכשיו ביקורת על צה"ל?
<יואל לביא: כדאי לעשות.
<יואל לביא: אלה דוגמאות אבסורדיות של ניהול שהוא לא חכם.
<יואל לביא: פיקוד העורף, שמחובר בכל התשתיות שלו לעיר ואני עוד משלם על העתקת שער הכניסה למחנה פיקוד העורף, כשהם שייכים לאזור המוניציפאלי של גזר.
<יואל לביא: אין תחנת רכב לתושבי העיר רמלה, כאשר חוצים אותה שתי מסילות ברזל ומאות רכבות ליום.
<יואל לביא: אגב, אני לא מבין את החיבור הזה של לוד לרחובות דרך רמלה, שזה בכלל אבסורד מהתקופה העותמנית.
<יואל לביא: היום יש רכבת מתל-אביב לאשקלון ויש רכבת מתל-אביב למודיעין ולירושלים ויש רכבת תל-אביב לוד, באר-שבע ובית שמש.
<יואל לביא: בשביל מה צריך את החיבור רוחב הזה, דרך רמלה, שמאות רכבות נוסעות בה ביום ללא מחלף.
אמנון כהן: משרד התחבורה נמצא פה?
אמנון כהן: עוד מעט תצטרכו לענות.
<יואל לביא: תקציבי התחבורה קטנו באופן משמעותי.
<יואל לביא: יש פה נקודה שחייבים להבין אותה.
<יואל לביא: רמלה ולוד, בעיניי, זה בלון ארוך.
<יואל לביא: אתה לוחץ במקום אחד, זה מתפשט במקום השני.
<יואל לביא: לחץ שהוא לא בשני המקומות גם יחד, הוא פשוט מעתיק את הבעיה ולא פותר אותה.
<יואל לביא: אני משבח את התקופה של השר לביטחון פנים וגם את המשטרה כולה בכל הפרויקטים של המשרד לביטחון פנים, עיר ללא אלימות וכדומה.
<יואל לביא: גם בפעילות שוטפת הם עשו כל מאמץ כדי לשמר כוחות ברמלה.
<יואל לביא: אני חייב לשבח אותם.
<יואל לביא: לעומת זאת, יש, למשל, את משרד התחבורה, שזה כואב שהתקציבים קטנים.
<יואל לביא: יושב פה נחמיה ממשרד הקליטה.
<יואל לביא: אנחנו עוסקים בקליטה ישירה ובאמת קולטים המון עולים מכל מיני טעמים ערכיים.
<יואל לביא: כשאתה בא לראות איפה משרד הקליטה משקיע כסף, איפה הסוכנות היהודית משקיעה כסף, אנחנו אחרונים ברשימה.
<יואל לביא: הכי גרוע זה קרן קיימת לישראל.
<יואל לביא: זה גוף שהיה צריך להשקיע בנו כסף, כתוצאה מזה שאנחנו קולטים עולים – שום גרוש.
<יואל לביא: אני לא רוצה להמשיך ולקטר.
<יואל לביא: הצפתי הרבה דוגמאות.
<יואל לביא: אני חושב שיש פה אפליה שהיא ראויה להתייחסות של ועדת הביקורת על מדיניות משרדי ממשלה.
<יואל לביא: מנכ"ל משרד הפנים יושב פה ואני מאחל לו בהצלחה.
<יואל לביא: זאת לא פעם ראשונה שאני מאחל לו הצלחה, גם בתפקידו הקודם איחלתי לו בהצלחה והיה לנו שיתוף פעולה פורה.
<יואל לביא: אנחנו לא מקבלים תקציבים לפיתוח.
<יואל לביא: אנחנו עיר שזקוקה לתקציבים האלה.
<יואל לביא: לזכותנו ייאמר דבר אחד, אנחנו מנצלים את כלל התקציבים שמעמידים לרשותנו.
<יואל לביא: במעטפת הצרכים של רמלה חסר תקציב להמשך פיתוח.
<יואל לביא: תודה.
<נחמיה חתוכה: חלוקת התקציב במשרד לקליטת עלייה נעשית על-פי פרמטרים אובייקטיבים, שקופים, כללים ברורים.
<נחמיה חתוכה: אם יש למישהו הערה לגבי חלוקת התקציב, הוא מוזמן.
אמנון כהן: יש לו פרויקט של קליטה ישירה, זה תקציב אחר.
אמנון כהן: בעקבות דבריו של ראש העיר, אני מבקש להתכנס לדיונים של 2014.
אמנון כהן: הוא בחיים לא יחזיר לך שקל.
אמנון כהן: כל שקל שתשים זה ילך ליעדו.
אמנון כהן: תשבו ותעשו עבודת מטה.
אמנון כהן: משרד התחבורה, למה מלין ראש העיר רמלה?
אמנון כהן: למה אין תחנת רכבת לתושבים?
אמנון כהן: התושבים סובלים בכניסה וביציאה מהעיר.
אמנון כהן: אני בעצמי נכנס לשם וחמש דקות אני מחכה לרכבות.
אמנון כהן: ראיתי שמשקיעים שם ויש תכניות, אבל צריך תחנה לתושב.
נתיב: ברשותך, אתייחס קודם כל לעיר לוד והראל מהמחוז יתייחס לעיר רמלה.
נתיב: לגבי העיר לוד אני רוצה להתמקד בנושא של דוח מבקר המדינה.
נתיב: היו שני דברים שחזרו כחוט השני פה בדברים.
נתיב: הזכירו פה כיכרות 6 פעמים אז הרגשתי צורך להתערב בעניין הזה.
אמנון כהן: ראש העיר תיקן את זה.
נתיב: אני לא בא לכאן כדי להעריך את הפעילות של העירייה.
נתיב: באתי להגיד איך משרד התחבורה נערך לנושא של דוח מבקר המדינה.
נתיב: היתה שם התייחסות בשתי נקודות.
נתיב: טענה אחת היתה שהיו שם פרויקטים שתוקצבו לפני שמשרד התחבורה שמממן את הפרויקט, וידא שהפרויקט עומד בתנאים.
נתיב: מצד אחד, שהוא סטטוטורי ומצד שני, שיש לו את כל האישורים הנדרשים.
נתיב: הנושא השני שאני אתייחס אליו זה הנושא של הניצול וביצוע על-פי תקציב שניתן.
נתיב: אנחנו בעצם עשינו כמה שינויים שהם שינויים משמעותיים ומבניים.
נתיב: הפכנו את העיר לוד ממצב שבו אנחנו משתתפים במימון פרויקטים שמבוצעים על-ידי העירייה – חלק מהפרויקטים שהתחילו אכן נמשכים והם יסתיימו במסגרת המהלך הזה, אבל פרויקטים נוספים, חלקם מתוך החלטת הממשלה שדיברה על תקצוב של 15 מיליון שקלים, בעצם אנחנו פועלים במתכונת שונה לחלוטין שהיא מתכונת של ביצוע באמצעות חברות מנהלות.
נתיב: המשמעות המעשית היא, שמשרד התחבורה בעצמו הולך ומבצע את הפרויקטים התחבורתיים.
נתיב: המעורבות של הרשות המקומית היא מעורבות מאוד חשובה בנושא של הגדרת הצרכים ותעדוף הצרכים.
נתיב: בהקשר הזה אני רוצה לומר על מהלך נוסף שעשינו.
נתיב: באמצעות המחוז יצרנו מהלך של בדיקה וניתוח של כל הצרכים הבטיחותיים בעיר לוד.
נתיב: כתוצאה מכך הופק לפני כשנתיים וחצי דוח בטיחות, שאנחנו מתייחסים אליו כבנק של פרויקטים.
נתיב: עם דוח הבטיחות הזה באנו לעיריית לוד ולראש העיר מאיר ניצן ואמרנו לו: אלה ואלה הפרויקטים שאנחנו יכולים לבצע.
נתיב: על-פי תעדוף של ראש העיר, אנחנו התחלנו לבצע את אותם פרויקטים תחבורתיים.
נתיב: במסגרת זה, אני חייב לציין שההתייחסות הזאת של ביצוע פרויקטים שהם לא סטטוטוריים, אנחנו בעצם יצרנו מנגנון שלא מאפשר לדבר הזה לקרות וזאת משני טעמים.
נתיב: דרך אגב, זה נכון לא רק לגבי העיר לוד, זה לקח רוחבי.
נתיב: כל פרויקט תחבורתי שאנחנו משתתפים במימון שלו בכל רשות מקומית במדינת ישראל, חייב לעבור חוות דעת של חברת בקרה.
נתיב: ישנם שני תנאים מובנים בתוך ההמלצה של חוות הדעת הזאת.
נתיב: אחת, שאכן קיים אישור סטטוטורי, דהיינו, שיש תב"ע מאושרת.
נתיב: אנחנו לא מתחילים היום פרויקט, לא לבצע ולא לממן, אלא אם כן יש לו אישור סטטוטורי.
נתיב: הנושא השני, שגם עולה מדוח מבקר המדינה, זה שאנחנו לא מתחילים לבצע פרויקט לפני שיש אישור מפע"ת, שזה בעצם אישור תנועתי ואישור תחבורתי.
אמנון כהן: זה השליך לגבי כל השלטון המקומי?
נתיב: היום אנחנו מחזקים את זה.
נתיב: אי-אפשר להגיד שלא עשינו את זה בעבר באופן מוחלט אבל היום זה חסם כמעט מוחלט.
נתיב: יש שינוי מבני שאנחנו הולכים להנחיל אותו מכאן ואילך.
נתיב: זה נכון גם לגבי רשויות נוספות.
נתיב: בעצם אנחנו יוצרים מצב שבו אנחנו ממפים כשלים בטיחותיים.
נתיב: דובר פה על כיכרות אבל זה לא רק כיכרות.
נתיב: בתוך פרויקטים עירוניים, בצמתים מסוכנים, במקום להמתין לכך שהרשויות המקומיות באות ומציפות צרכים ואנחנו צריכים להגיד אם אנחנו מאשרים או לא מאשרים, אנחנו מתכוונים ליצור פעילות יזומה של המשרד, שימפה באמצעות יועצי בטיחות, מהנדסי תנועה ותחבורה.
נתיב: הוא ימפה על חשבוננו את התהליך הזה של איתור - - -
אמנון כהן: זה יעזור לרשויות החלשות.
נתיב: זה ייעשה בכל הרשויות.
נתיב: במקום שהיום רשות חזקה כמו גבעתיים תבוא ותגיד: אנחנו רוצים א', ב' וג', כאשר לנו אין יכולת ואין לנו כלים לדעת אם אין פרויקטים חלופיים אחרים באותה רשות מקומית שתורמים יותר לבטיחות.
נתיב: לכן התהליך הזה הוא תהליך שאנחנו מתכוונים להנחית אותו בייזום ובמיפוי הצרכים ובהצעה לפתרון.
<הראל דמתי: לגבי לוד, עלה הנושא שחסר להם כוח אדם מקצועי בתחום הנדסת תנועה.
<הראל דמתי: כפי שידוע לי עד כה, העירייה לא קלטה מהנדס שיושב אצלה אלא משתמשת במיקור חוץ.
<הראל דמתי: יחד עם זאת, כאחריות של המחוז, אנחנו מתגברים אותם במסגרת ועדות תיאום תנועה והנדסת תנועה.
<הראל דמתי: באותה מסגרת ועדה, מעבר לזה שאנחנו צריכים להסכים או להסכים לפרויקטים שהם רוצים, אנחנו למעשה מנסים לכוון אותם - - -
אמנון כהן: איזה מהנדס?
<הראל דמתי: היה כתוב בדוח שלעירייה אין מהנדס תנועה.
אמנון כהן: מהנדס עיר יש.
<הראל דמתי: יד להם מהנדס עיר.
<שרית רשתי: יש מהנדס עיר ובימים אלה היה מכרז לקלוט מהנדס תנועה כעובד העירייה.
<שרית רשתי: זה ממה שימים אלה.
<הראל דמתי: בנוסף, משרד התחבורה מתגבר פעילות של תחבורה ציבורית.
<הראל דמתי: העירייה ביקשה לפנות מתחם שנמצא בלב העיר העתיקה, לצורך שדרוג העיר העתיקה.
<הראל דמתי: במסגרת פרויקטים לשלב את נושא הרכבות יחד עם אוטובוסים.
<הראל דמתי: אנחנו נעשה תחנה מרכזית זמנית באזור הרכבת, כדי שהיא תיתן שירות יעיל, כולל מעבר נוסעים בין הרכבת לבין האוטובוסים.
<יואל לביא: למה זמנית?
<הראל דמתי: כי עדיין לא נקבע תכנון סופי לתחנה הסופית אבל היא תהיה סמוכה לה.
<הראל דמתי: לגבי הכיכרות - - -
אמנון כהן: קיבלנו כבר תשובה, תמשיך הלאה.
אמנון כהן: למה התושבים לא זוכים לעלות לרכבת?
<הראל דמתי: רמלה מקבלת היום משנה תגבור מצד משרד התחבורה דרך מע"צ.
אמנון כהן: מה שיש יודעים, תדבר על מה שאין.
<הראל דמתי: היא עושה פרויקטים של מחלפון ביאליק, מחלפון מצליח ושדרוג כביש.
אמנון כהן: שאלתי על תחנה לתושבים.
<יואל לביא: רגע, בוא תלמד אותי.
<יואל לביא: מה אנחנו מקבלים?
<הראל דמתי: אנחנו בבית משפט על מצליח, על היתרי בנייה.
<יואל לביא: קודם כל, בית המשפט הכריע כבר, הוצאתי היתרי בניה אבל זה השקעות של רמלה.
<יואל לביא: תן לי גרוש אחד שמשרד התחבורה נתן.
<הראל דמתי: אני לא אחראי על התקציב.
<הראל דמתי: אני יודע על פרויקטים תחבורתיים שמתקיימים במרחב.
<יואל לביא: גרוש אחד לא קיבלתי ממשרד התחבורה.
אמנון כהן: על מה אתה צריך לקבל?
<הראל דמתי: אני לא מחלק את הגרושים.
<יואל לביא: אני מטפל בכביש 40 וגם בכביש 4313.
אמנון כהן: זה לא על חשבונם?
<יואל לביא: על חשבוני.
<יואל לביא: כולל כיכר, 20 מיליון שקלים.
<הראל דמתי: מאחר ואני לא אחראי על הגרוש אז אני לא יכול לענות.
אמנון כהן: אנחנו נפנה למשרד התחבורה.
<הראל דמתי: בנוסף, בנושא העיכובים שהרכבות עושות בצמתים, אז יש כמה נושאים שאנחנו מטפלים בהם.
<הראל דמתי: אחד, זה נושא ביטול הרדארים על-מנת לקצר את טווח ירידת המחסום שבעיר רמלה.
<הראל דמתי: כתוצאה מזה העיכוב אמור לקטון.
<הראל דמתי: בנוסף, בימים אלה, מע"צ יחד עם עיריית רמלה ויחד עם הרכבת, כמובן באישורנו מתאמים את צומת תעבורה.
<הראל דמתי: יש שם שלושה בעלים: נתיבי ישראל, העירייה ורכבת ישראל.
<הראל דמתי: אנחנו מנסים למצוא פתרון שכבר התחיל כהסדר זמני והוא עושה מקצה שיפורים.
<הראל דמתי: בנוסף, נתיבי ישראל מקדמת ובימים אלה אמור לקבל אישור הפרויקט של הפרדה מפלסית 208.
<הראל דמתי: למעשה, ההפרדה הזאת היא גם פותחת לעיר לוד כניסה יותר חלקה מתחת למחלפון וגם תתרום רבות לכל הנושא של העיכובים שנגרמים על-ידי הרכבות.
<יואל לביא: רק שתדע, המפגש החשוב לרמלה זה מפגש 132.
<הראל דמתי: לגבי 132, אנחנו מקדמים גם נושאים סטטוטוריים שקשורים עם כביש 200 ועם מפגש 132.
<הראל דמתי: לגבי לוד, ביצענו מפגשים להולכי רגל בעיר לוד, באזורים שבהם ילדים היו חוצים.
<הראל דמתי: אפילו שיש שם גשר, אף אחד לא טיפס על הגשר.
<הראל דמתי: עשינו מפגשים מבוקרים להולכי רגל כדי להגביר את הבטיחות להולכי הרגל.
אמנון כהן: תודה בשלב הזה.
אמנון כהן: יש לי דיון בוועדת החוץ וביטחון.
אמנון כהן: אני מסכם, כבוד המנכ"ל תהיה קשוב.
אמנון כהן: ראשית, יישר כוח ליו"ר הוועדה הממונה, מר מאיר ניצן, לגבי העיר לוד.
אמנון כהן: קיבלת עיר לא פשוטה.
אמנון כהן: גם הדוח הצביע על המון ליקויים בחתך נרחב מאוד של אגפים ומחלקות וגם מול משרדי ממשלה.
אמנון כהן: אני חושב שברוח שאיתה הגעת והתחלת לעשות, ראינו שיש שינוי, גם בתיקון הליקויים וגם איזה חזון למען תושבי העיר.
אמנון כהן: אני מקווה שבבחירות ייבחר ראש עיר ראוי וטוב.
אמנון כהן: גם הנציגים שדיברו פה ייבחרו.
אמנון כהן: יש להם הרבה משימות לעשות.
אמנון כהן: חשוב מאוד לחזק את העיר הזאת שנמצאת במרכז המדינה.
אמנון כהן: חשוב גם להמשיך לטפל ולטפח.
אמנון כהן: הבטחתי כאן לחברי כנסת שנעשה דיון מעקב נוסף, בעיקר לגבי נערות במצוקה ומרכז נוער כי הבנו שהדברים האלה לא באו על תיקונם במאה אחוז.
אמנון כהן: הנושא הזה מאוד חשוב לנו.
אמנון כהן: ישנם עוד דברים שלגביהם נצטרך דיון מעקב ואנחנו נזמן אתכם.
אמנון כהן: לגבי העיר רמלה.
אמנון כהן: כבוד המנכ"ל, אני חושב שאתה צריך להסתכל על הדברים בפרספקטיבה מטרופולינים מחוזית.
אמנון כהן: כמו שציין ראש העיר, אם אתה מטפל מאסיבית בעיר – שם באמת צריך לתת.
אמנון כהן: לא סתם המדינה החליטה מספר פעמים לחזק את העיר לוד.
אמנון כהן: צריך לחזק שם את התחבורה ואת החינוך.
אמנון כהן: שמענו גם על הבדלים בנושא החינוכי.
אמנון כהן: צריך לעשות בחינה מחדש, לשבת עם המנגנון המקצועי כדי שהם יפרו אחד את השני.
אמנון כהן: גם משרד התחבורה צריך להיכנס לעומק הקורה.
אמנון כהן: צריך לתת מענה בעניין הרכבת.
אמנון כהן: התושבים סובלים ממעבר הרכבות ומצד שני לא מקבלים שירות.
אמנון כהן: לפחות שתהיה להם תחנה.
אמנון כהן: פעם דיברו על תחנה בנווה דוד.
אמנון כהן: אני לא יודע למה זה לא יצא לפועל.
אמנון כהן: לא יכול להיות ש-70,000 איש יסבלו מהכניסה ומהיציאה ולא יקבלו שירות.
אמנון כהן: אני גם אכתוב מכתב לשר התחבורה בעניין הזה.
אמנון כהן: ישנו את נושא החינוך ואת נושא התחבורה.
אמנון כהן: אני גם אכתוב מכתב לראש הממשלה עם העתקים לכל שרי הממשלה, שיסתכלו על האזורים המוחלשים של רמלה ולוד, שיתנו להם מענה ראוי ושזה יבוא לביטוי בדיון התקציבי.
אמנון כהן: צריך לתת מענה גם לנערות במצוקה, גם בטיפול בסמים, הביטחון האישי של האזרחים.
אמנון כהן: הבנתי שיש פרויקטים שמסתיימים ולכן צריך לבחון מחדש.
אמנון כהן: משרד ראש הממשלה, אתם תבחנו כי יש פרויקטים שעומדים להסתיים.
אמנון כהן: בגלל שתקציב המדינה לא אושר אז האריכו את זה, אבל צריך לבחון את זה מחדש.
אמנון כהן: לשבת עם כל המטות ולראות מה צריך להמשיך ומה צריך לחזק.
אמנון כהן: אנחנו, כמובן, עומדים לרשותכם.
אמנון כהן: אנחנו נעקוב אחר הדברים האלה.
אמנון כהן: אני אכתוב מכתב לשר התחבורה לגבי הדברים שציין פה ראש העיר.
אמנון כהן: מנכ"ל משרד הפנים, תעביר את זה לשר.
אמנון כהן: יש גם מענק שר.
אמנון כהן: ראיתי שרמלה מקופחים וגם הם צריכים להרגיש שייכים.
אמנון כהן: מר מאיר ניצן, יישר כוח לך.
אמנון כהן: הקדוש ברוך הוא ייתן לך בריאות איתנה.
אמנון כהן: תשלים את הזמן שלך עד כמה שאפשר.
אמנון כהן: קראתי באיזה מקום שאתה רוצה לעזוב, אל תעשה דברים כאלה.
<מאיר ניצן: אני מציע לאחד את רמלה עם לוד.
אמנון כהן: אנחנו לא רוצים לאחד ערים.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לאחד רמלה עם נס ציונה ובאר יעקב, לא עם לוד.
אמנון כהן: אם כבר, לוד עם פתח-תקווה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: היום הזה הוא מיוחד כי יום ירושלים היום, וזה מוסיף נופך של ערכיות מסוימת גם לעצם הדוח שמוגש לכם, ונקווה שיהיה לכך המשך גם בוועדה לענייני ביקורת המדינה, ונמצא פה גם חבר הוועדה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הייתי רוצה לומר כמה מילים שמתייחסות לדוח עצמו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח שהונח היום על שולחנך חובק 46 פרקים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הוא עב-כרס, חובק מספר רב של נושאים, חלקם ייחודיים ונוגעים לפרט או לאוכלוסיה מסוימת חלשה בציבור, והוא מבטא את גישתי שמשרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור משמש כמגן העם ופורס רשת מגן על אזרחי המדינה ועל מעוטי היכולת, ופרקים רבים בדוח הזה נותנים לכך ביטוי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח הוא רב-תחומי אבל צריך להתייחס אליו בראייה כוללת.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: תיקון הליקויים שמופיעים בדוח צריכים להיעשות לכן בחטיבה אחת, ואם ולכשהם יתוקנו, ויש לקוות שבמהרה, אזי מטרתם ליצור בארץ חברה שוויונית וצודקת יותר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ישנם אף נושאים שמצדיקים לא רק תיקון ליקויים במבוקר מסוים, אלא מצריכים התייחסות רב-מערכתית, ועל כך אולי אוסיף מילה בשלב מאוחר יותר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הייתי רוצה להתייחס בהבזק למספר תחומים שהדוח עוסק בהם, ואתחיל בנושא הראשון, בנושא החברה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח פותח בפרק ששמו: היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה והפגמים המהותיים בניהול תוכניות לאומית.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כפי שציין כבוד היושב-ראש, הקהילה האתיופית היא קהילה יוצאת-דופן.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מי שהולך ברחוב יכול לזהות מיד כל מי שהוא לא בן הקהילה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: קהילה זו הגיעה לארץ בשני גלים, חלקם הגיעו ברגל במדבר סודן ואכן 4,000 נפשות מתו במהלך המסע במדבר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: תינוקת אחת שהצליחה לשרוד ושאמה לא הסכימה להיפטר מהעובר כפי שהציעו לה שם, הינה רחל טבאי שיושבת כאן והיא מנהלת לשכתי, היא גם קירבה אותי לאוכלוסיה הזו ומדובר באוכלוסיה נפלאה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בטקס שהיה אצלנו בערב ראש השנה הזמנו ילד צעיר, בן 10, שלומד נגינה בכינור בקונסרבטוריון בירושלים, והוא ניגן בפני עובדי המשרד את השיר "עושה שלום במרומיו".
<מבקר המדינה יוסף שפירא: זה היה כל-כך מרגש, נכון, רחל?
<רחל טבאי: מאוד מרגש.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: המבוגרים, הפנסיונרים שהוזמנו, החלו בדמעה וסחפו אתם עובדים רבים, היה מרגש ממש, ואני חושב שלדוח הזה צריך לתת שימת-לב.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כפי שציינת, מתקיים עוד מעט טקס יום הזיכרון בהר הרצל בנוכחות נשיא המדינה, ואני מקווה שנפיק לקחים לא רק עבור הקהילה האתיופית אלא גם עבור קהילות נוספות ועבור קיבוץ הגלויות, כפי שהיושב-ראש ציין גם בנאומו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בתחום הבריאות אני רוצה להזכיר שני נושאים: האחד, ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אומנם רק בשעה ארבע הדוח ייפתח לתקשורת, אבל הייתי מוסיף פרט שהוא מדהים, לדעתי, והוא שלמעלה מ-4,000 פטירות בשנה הן כתוצאה מזיהומים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אם נעשה השוואה קטנה בין פטירות מזיהומים ומתאונות דרכים, אז מצא את ההבדלים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני חושב שזה דוח חריג שייבדק בקפידה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: נושא פרטני בתחום הרפואה הוא הדוח שעוסק בהפרעות אכילה, מה שנקרא: אנורקסיה, שאומנם מתייחס למגזר מצומצם באוכלוסיה אבל יש לו השלכה לא רק על מי שסובל מהפרעה זו, אלא גם על משפחתו ועל סביבתו.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדברים ברורים ועתיקים, ונקווה שגם הדוח הזה יקבל ביטוי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח בתחום החינוך עוסק בשני פרקים: האחד, תלמידים לקויי למידה, והשני, תלמידים בעלי צרכים מיוחדים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מדוע הנושאים האלה חשובים?
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בימים עברו היו תלמידים שהיתה להם "הבשלה מאוחרת", וכאשר הם היו בבתי-הספר, העממיים או התיכוניים, הם נתקלו בקשיים, ולא ידענו לאתר מהי הסיבה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: היום, "לתקן" לקויי למידה היא כבר לא מילה גסה, היא לא נותנת כתם על התלמיד, והדיסלקטיות גם היא כבר לא מילה גסה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אבל יש עוד הרבה מה לעשות, מפני שגם לכך יש השלכות שהן רוחביות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בתחום החינוך עסקנו גם בטוהר בחינות הבגרות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: זהו נושא שחוזר שוב ושוב, וגם בו נצטרך לתקן מספר דברים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: גם נושאים כלליים רבים יש בדוח הזה, לרבות נסיעות לחו"ל של יושב-ראש דירקטוריון נמל אשדוד – זה אומנם נקודתי, אבל חשוב; או טובות הנאה ושכר של נבחרי ציבור בשלטון המקומי; דברים שקשורים גם לתחום השחיתות וטוהר המידות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: נושא אחרון שהייתי רוצה להעיר את תשומת-לבכם אליו הוא הדוח שעוסק בהטרדות מיניות במוסדות ההשכלה הגבוהה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הדוח מדבר בעד עצמו, והוא חשוב מפני שהנושא הזה לא יורד מן הכותרות וצריך לזכור אותו במהלך כל השנה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: היות שזהו דוח שנתי ראשון שאני מגיש ליושב-ראש הכנסת, הייתי רוצה להתייחס גם באופן כללי לגישתי לביקורת המדינה ותיקון הליקויים שהדוחות שלנו מצביעים עליהם.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: גם הדוח הזה מביע את המשמעות המעשית של הגנה על זכויות היסוד של האדם.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, הוא חוק לא ארוך, הוא קצר, אבל מילותיו ברורות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ומהיותו חוק יסוד צריך להקפיד אכן על הרעיונות שהוא מגלם בשמירה על כבוד האדם, ומי שמעיין בחוק עצמו רואה גם: על קניינו של אדם.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בארצות חוץ, לשמירה על הקניין יש ביטוי משמעותי מאוד שמקרין אפילו על חיי אדם, ה-trespassing, הסגת גבול, היא עבירה קשה מאוד.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בארצות-הברית ובאירופה, למשל, אין סורגים, אבל היא תופעה שמקובלת מאוד בישראל, המצאה ישראלית אולי, וזה מביע התייחסות לקניינו של אדם, לחופש שלו בתוך מבצרו, ולכן אתן לכך ביטוי גם בדוחות הבאים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: בתוכנית העבודה, כבר אפשר לגלות, ישנם נושאים שעל הפרק ואחד מהם הוא הביטחון התזונתי.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: חלק מהמסר הכללי שדיברתי עליו הוא גם הזכות להזדקן בכבוד, המלמד על כך שצריך לדאוג לאנשים שיוצאים לפנסיה, וכל נושא הפנסיות צריך לבוא לידי הסדרה מדוקדקת יותר.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כך גם הזכות למות בכבוד וסגירת הפערים החברתיים.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: במיוחד נשים את הדגש על ההבדל בהתייחסות לאוכלוסיות מסוימות בין מרכז הארץ לפריפריה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: כך גם נמשיך להילחם בשחיתות הציבורית ולמען טוהר המידות, נשים דגש על תיקון הליקויים, וכאן אני פונה לממשלת ישראל החדשה, לומר לה שלא נקבל הסבר שחילופי שרים מהווים הצדק לאי-תיקון ליקויים של הדוחות הקודמים, ולרבות הדוח הזה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ואפילו, אם יהיה צורך, נציין שמות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מבחינתי, אי-עשייה אף היא ראויה לביקורת חריפה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: תיקון הליקויים מצריך שיתוף פעולה בין המבקר למבוקר אף במהלך הביקורת עצמה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ביקורת כמו הדוח השנתי מתפרסת לעתים לאורך השנה כולה, וזאת מלכתחילה בכוונת מכוון, שכך המבוקרים יוכלו לתקן את הליקויים הבולטים שמתגלים תוך כדי הביקורת בזמן אמת.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: מבוקר שישתף פעולה וייתן ביטוי לליקויים האלה תוך מהלך הביקורת יקבל קרדיט.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: זה חשוב מפני שזה יהווה מודל לחיקוי גם למבוקרים אחרים שאכן, הנה, הם מפנימים את תיקון הליקויים בזמן אמת, ובכך מביאים לתיקון המצב עוד לפני שמגיעים הדוח והדיון בוועדות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: שילוב הטיפול בליקויים ביחד ובזמן אמת יביא לכך שהמילה "ביחד" לא תישאר מילה רק בשירים, אלא שהליקויים יהיו לתועלת החברה כולה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: הייתי רוצה לסיים בתודות.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אז תודה ליושב-ראש ועדת הביקורת היוצא, השר בתוארו היום, אורי אריאל, על שיתוף הפעולה ועל הדיונים הענייניים והמועילים, ואני מקווה שכך יהיה גם בהאידנא.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני רוצה להודות לכל עובדי משרד מבקר המדינה, שחלק מהם נמצאים כאן היום, על כך שעמלו על הכנת כל פרקי הדוח בקפדנות, יסודיות ומקצועיות, גם בהבאתו לדפוס.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: זאת אומרת, אנשי הביקורת ואנשי מינהל.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: ואכן הם מבחינתי צוות לעניין, ועל כך יבואו על הברכה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: אני מאחל הצלחה לך, כבוד יושב-ראש הכנסת, וליושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
<מבקר המדינה יוסף שפירא: התחלתם ברגל ימין והמשיכו כך.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני יושב-ראש הוועדה, בבקשה.
אמנון כהן: כבוד המבקר מכובדנו מר יוסף שפירא, יושב-ראש הכנסת מכובדי יולי אדלשטיין, חבר הוועדה חבר הכנסת מיקי רוזנטל, נציגי משרד מבקר המדינה, מנהלת הוועדה שלנו – כולכם מכובדים.
אמנון כהן: יום ירושלים היום, ויש משמעות עבורי ליום הזה.
אמנון כהן: אני זוכר את סבא שלי בחוץ-לארץ, כשהיה שותה לחיים היה אומר כל פעם: "לחיים, לחיים, בשמחת ירושלים.
אמנון כהן: " והייתי אומר לו: מה קשור אוזבקיסטן ואתה לירושלים?
אמנון כהן: אז הוא היה מגיע לשורשים, והתפיסה והאמונה שבכל פעם שהוא שמח על משהו הוא נזכר בירושלים, זה נתן לי כילד את הערכים ואת הדברים האמיתיים.