GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עתניאל שנלר: במלים אחרות, אדוני היושב ראש, אני חושב שנעשה טוב – ואני אומר את זה במלוא הכנות המשוחררת מכל נטל פוליטי ומכל חשיבה פוליטית – אם נעשה רגרסיה לעניין ונוודא שהמבקר החדש ייקח על עצמו לסיים את כל הביקורת – ואני לא יודע על מי, על מה ואיך, אבל זה לא חשוב כי זה עניינו ואנחנו לא מתערבים במעשה הבדיקה – כנדרש וכראוי ונשחרר את עצמנו מהתסבוכת הזאת כי היא כניסה לבור שלא נוכל לצאת ממנו בשלום.
אורי אריאל: חברת הכנסת מרינה סולודקין.
מרינה סולודקין: אני מעדיפה ביקורת בשעת הכהונה.
מרינה סולודקין: אני ביקרתי את אולמרט עת כיהן כראש הממשלה ולא אחר כך.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו בנסיבות מסוימות והקואליציה מעדיפה להעביר את החוק הזה.
מרינה סולודקין: כנראה יש הסכמה על זה.
אורי אריאל: איזה חוק?
אורי אריאל: חוק היסוד?
אורי אריאל: היא לא מעדיפה או לא מעדיפה.
אורי אריאל: יש חוק רגיל שעבר והוא קיים.
אורי אריאל: אנחנו אחרי.
אורי אריאל: כאן יש עניין של התאמה ובעייתיות מסוימת.
אורי אריאל: יש היום חוק שעובד.
מרינה סולודקין: היום לשאול שאלות, אם המבקר צריך להיות שופט או לא צריך להיות שופט, על זה אנחנו נדבר כשנדון בחוק שלך.
מרינה סולודקין: אני חושבת שעכשיו זה לא רלוונטי.
מרינה סולודקין: אני בעד הצעת החוק.
אורי אריאל: חבר הכנסת שכיב שנאן.
שכיב מוראד שנאן: אני חושב שהתיקון הזה הפך להיות מחויב המציאות בהמשך לחוק הקודם שהעברנו.
שכיב מוראד שנאן: זה בא בהתאם לבקשת שרית.
שכיב מוראד שנאן: כך אני הבנתי את הדברים.
שכיב מוראד שנאן: אמרתם שהתיקון ההוא מתנגש עם התיקון בחוק יסוד ולכן צריך לתקן גם את חוק היסוד.
שכיב מוראד שנאן: אנחנו נענים לזה.
אורי אריאל: הוא אומר את זה מתוך כבוד אליכם.
שכיב מוראד שנאן: מתוך אהדה.
אורית זוארץ: אנחנו חשבנו שבגלל שהוא מנוגד לחוק היסוד, יותר נכון שהוא לא יהיה בכלל.
אורי אריאל: הוא אומר שמכיוון שהוא ישנו.
שכיב מוראד שנאן: שלא יהיו לקונות בחוק.
שכיב מוראד שנאן: אנחנו נענים בחפץ לב לבקשה שלכם.
טלב אלסאנע: העיקרון הוא שתמיד אפשר לומר לנו למה המבקר הזה צריך עוד זמן, אפילו אחרי שלושה חודשים, כדי להשלים כי יש התפתחויות אבל העיקרון צריך להיות שברגע שנבחר מבקר, יש לו תפיסת עולם ויכול להיות שהוא צריך לבחון את הכול.
טלב אלסאנע: גם בכנסת מריצים חקיקה ואז מפסיקים עקב בחירות ולא אומרים אחרי הבחירות שמשלימים אותה.
טלב אלסאנע: יש בחירה חדשה ותפיסת עולם, מה גם שברגע שנבחר המבקר, אנחנו הרי יודעים שלא את כל העבודה עושה המבקר אלא יש לו צוותים ואנשים שממשיכים בעבודה.
טלב אלסאנע: אני לא חושב שצריך להיות שינוי בין שני המבקרים.
טלב אלסאנע: השוני הוא אולי בתפיסת עולם אבל בדברים מהותיים האחד ממשיך את דרכו של קודמו.
טלב אלסאנע: אם נעשה תיקון חקיקה, אי אפשר להשאיר את המצב במצב תמוה ולא ברור.
טלב אלסאנע: אם המהלך החל, צריך להשלים אותו וצריך להתאים את חוק היסוד לחקיקה הקודמת.
טלב אלסאנע: אם כבר עושים מהלך, צריך להשלים אותו.
תומר רוזנר: יש עוד שני דברים.
תומר רוזנר: אני רוצה להביא לידיעת הוועדה, ואני לא אומר שזה צריך להשפיע אלא זאת עובדה שהוועדה צריכה לדעת אותה, שהוגשה עתירה לבג"ץ בה נטען בין היתר שקיימת סתירה בין החוק שעבר לבין חוק היסוד.
תומר רוזנר: התבקשה תגובה של הכנסת ושל המבקר בעניין הזה.
תומר רוזנר: ניתן זמן קצר להגיב.
תומר רוזנר: לכן יש חשיבות לעמדת הוועדה לגבי העניין הזה.
תומר רוזנר: דבר שני שרציתי לומר הוא בעקבות הדברים שאמר חבר הכנסת שנלר והתשובה שאדוני נתן לו, לגבי מבקר המדינה שיצטרך להציג את הדוח בפני הוועדה ולהסביר אותו.
תומר רוזנר: אדוני השיב לו שיש מבקר מדינה אחד והוא זה שיציג את הדוח הזה.
אורי אריאל: לא, לא אמרתי שהוא יציג אלא אמרתי שיש רק מבקר אחד.
אורי אריאל: הוא יחליט מה לעשות.
אורי אריאל: יש רק מבקר מדינה אחד ואין שניים.
תומר רוזנר: זה מה שמדגיש את הצורך בהסכמה שלו לנושא הזה של ההשלמה כי עלול להיווצר מצב שאם נאמר דוח שמבקר המדינה הקודם השלים אותו לא מקובל על דעתו של המבקר, עלול להיווצר מצב שמבקר המדינה האחד יעמוד בסיטואציה בלתי אפשרית שבה הוא צריך להגן על דוח שתוכנו לא מקובל עליו.
עתניאל שנלר: אני לא בטוח שהבנתי נכון ואני רוצה להבהיר.
עתניאל שנלר: על מה צריכה להיות הסכמה?
עתניאל שנלר: לפי ההצעה הזאת, הסכמה על עצם הכתיבה או על התוצאות?
תומר רוזנר: על עצם הכתיבה.
אורי אריאל: אתה לא מדבר על התוצאות.
תומר רוזנר: לא, על הכתיבה.
אורי אריאל: על עצם הכתיבה של הדוח.
אורי אריאל: זה ברור שמרגע שהסמכת את המבקר היוצא, אין עליו אובר רולינג.
אורי אריאל: הוא כותב ואחרי כן בא מישהו.
עתניאל שנלר: אם כך, אני בכלל מבולבל.
עתניאל שנלר: גברתי אמרה שהיא ייצגה את דעתו של מבקר המדינה הנוכחי והיא מצהירה כאן שמבקר המדינה הנוכחי, דעתו איננה נוחה מהעניין.
עתניאל שנלר: אם כן, מאוד יכול להיות שהוא יבוא ויאמר שהחוק הוא בסדר אבל הוא לא נותן את ההסכמה.
עתניאל שנלר: אז בעצם נצא מוכים מכל כיוון אפשרי.
עתניאל שנלר: זה מצב שצריך לחשוב או לפחות לתאם את הדברים לפני שהם יצאו החוצה כדי לא להיות בבעיה ציבורית.
אורית זוארץ: אם מותר לי, אני מבקשת לפחות לחדד את העמדה שלנו.
אורית זוארץ: אנחנו חושבים שצריכה להיות הסכמה לכל אורך הדרך בכל מהלך שנעשה והוא בגדר סמכויות של ביקורת, אני חושבת שהוא צריך להיות מקובל - לרבות הדוח עצמו - על המבקר החדש.
אורית זוארץ: העבודה היא הרי עבודה מערכתית.
אורית זוארץ: הדוח הזה נכתב על ידי מוסד מבקר המדינה ומוסד מבקר המדינה מטבע הדברים מחויב אליו ואני מניחה שיש לו את כל האינטרס, וגם למבקר החדש, שהוא יבוא לידי גמר בצורה הכי עניינית, מסודרת ומהירה.
אורית זוארץ: לכן לא הייתי חוששת שהמבקר החדש יפריע באיזושהי צורה למהלך התקין של השלמת הביקורת המוסדית הזאת של משרד מבקר המדינה.
אורית זוארץ: עדיין אני חושבת שגם השאלה האם מתרחבים לכיוון מסוים, האם מפעילים סמכות כזאת או סמכות אחרת, וגם כמובן מה המסרים שישנם בתוך הדוח, זה נראה לי הכי קיצוני דווקא לגבי עמדה עקרונית.
אורית זוארץ: הרי כאשר כותבים דוח, יש שורות תחתונות אבל יש באמצע הרבה מאוד עמדות עקרוניות שהן רלוונטיות גם לדוח אחד וגם לדוח אחר והרי יכול להיות שיהיה שינוי בעמדות בנושא הזה.
שכיב מוראד שנאן: גם אם זאת גישה מערכתית?
אורית זוארץ: אני חושבת שאם יש למבקר החדש השקפת עולם ומדיניות אחרת בתחומים עליהם הוא מופקד, תחומי ביקורת, זה נראה לי צורם שבתקופתו – וכמו שאמר בצדק היושב ראש יש מבקר אחד – יוצא דוח שקובע ומסת
אורית זוארץ: מך על עמדות שאינן מקובלות עליו.
אורית זוארץ: זה נראה לי באמת חותר תחת הבלעדיות של המבקר כמי שהכנסת מינתה אותו להיות מבקר המדינה.
אורית זוארץ: לכן אני חושבת שהמוטיב הזה של הסכמה הוא חיוני מבחינה מוסדית.
שכיב מוראד שנאן: הסכמה משמעותה וטו?
אורית זוארץ: גם.
אורית זוארץ: כן, אבל נראה לי לא מתקבל על הדעת שזה מה שיקרה.
מרינה סולודקין: בין אנשים אינטליגנטיים תהיה הסכמה.
אורי אריאל: ההנחה שכולם אינטליגנטים ודאי מקובלת על כולנו, ודאי מבקרי המדינה ולכן תקלות מהם והלאה.
אורי אריאל: בכל אופן, דווקא בסוף התחדדו כאן כמה נקודות על ידי חבר הכנסת שנלר ועורכת הדין אורית קורן ואחרים.
אורי אריאל: אני מקבל כרגע את עמדת חבר הכנסת שנלר לעשות עוד שתיים-שלוש בדיקות.
אורי אריאל: אני אשתדל לעשות אותן בהקדם ויכול להיות שאפילו עוד היום כדי שאולי נספיק להצביע על נוסח שיגיע לוועדת שרים.
אורי אריאל: אני לא בטוח שכך זה יהיה כי תלוי בהתרחשויות כאן.
אורי אריאל: בדרך כלל אני לא נוהג כך, אבל יכול להיות שתקבלו התרעה קצרה.
אורי אריאל: כדי להסיר את המכשלה הזאת, יכול להיות שנעשה ישיבה דחופה.
אורי אריאל: הצד המקצועי, אנחנו מודים לכם.
אורי אריאל: אני לא חושב שאתם צריכים לבוא עוד פעם, אבל אם אתם רוצים – אתם ודאי יכולים לבוא.
אורי אריאל: אם יש עוד משהו שאתם רוצים להבהיר, זאת ההזדמנות עכשיו כדי שלא תצטרכו לבוא שוב.
אורי אריאל: לחברי הכנסת נודיע לפחות שעה לפני.
נורית ישראלי: אם אפשר להוסיף.
נורית ישראלי: מה שאמרה חברתי עורכת הדין אורית קורן מקובל עלי וכמובן מקובל עלינו.
נורית ישראלי: הייתה איזו אמירה שהנוסח "חשיבות ציבורית מיוחדת" הוא לא מוצלח.
נורית ישראלי: אנחנו חושבים שצריך למצוא איזשהו נוסח שיבטא את החריגות, את הנסיבות החריגות, היוצאות מהכלל, המיוחדות, הנימוקים שיירשמו.
נורית ישראלי: צריך למצוא איזושהי דרך כי כל דוח שאנחנו עושים, יש בו בעיניי חשיבות ציבורית.
אורי אריאל: מיוחדת?
נורית ישראלי: חשיבות ציבורית.
אורי אריאל: אל תביאו את זה לקצוות.
נורית ישראלי: ברור שלא, אבל אני גם חושבת שההסכמה של המבקר המכהן צריכה להיות הן לעצם השלמת הכתיבה והן לעצם החשיבות.
נורית ישראלי: זאת אומרת, ההודעה וההסכמה צריכה לבוא לידי ביטוי גם בעניין הזה וגם לעניין הסמכויות, כאשר מה שנאמר כאן מקובל עלי.
נורית ישראלי: אנחנו מבקשים שזה יעוגן בחוק היסוד.
אורי אריאל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אורי אריאל: על סדר היום: הרכבת הקלה בירושלים – דוח מבקר המדינה 58ב', עמוד 1185-1200.
אורי אריאל: רבות התלונות וההערות לגבי הרכבת הקלה בירושלים.
אורי אריאל: אני צריך לומר שקודם כל אנחנו מתעסקים עם הרכבת הקלה הראשונה במדינת ישראל.
אורי אריאל: יש כוונה לעשות נוספות, אבל אני מקווה שילמדו את הלקחים ממה שנעשה בירושלים.
אורי אריאל: גם בירושלים אנחנו היכן שהוא בשליש הדרך למרות שאני לא יודע איפה בדיוק למקם את זה, אבל התוכנית היא הרבה יותר גדולה והרבה יותר רחבה.
אורי אריאל: בטח נשמע על זה בהמשך.
אורי אריאל: אנחנו מבקשים לשמוע קודם כל את נציגי מבקר המדינה ולאחר מכן נתחיל את הדיון.
צבי ורטיקובסקי: על דוח 58 התקיימו כבר שני דיונים ולכן ברשותך אני אתייחס בכותרות מאוד קצרות כי הדוח עסק בתהליך ההקמה של הקו.
אורי אריאל: הדיון היום הוא הראשון מאז הרכבת נוסעת.
צבי ורטיקובסקי: אם אני מבין נכון אדוני, הדגש היום הוא על היחס לנוסעים.
אורי אריאל: שאלה טובה.
אורי אריאל: בגדול הדיון יתחלק וכל אחד יוכל לומר את אשר על ליבו.
אורי אריאל: אני מבקש ממשרד התחבורה וממשרד האוצר להסביר את ההסכם שיש בו לעניות דעתי שאלות רבות מאוד.
אורי אריאל: הדבר השני הוא מה שאתה אמרת, בעניין התפעול והשירות שניתן על ידי החברה, על ידי חברת "סיטיפס".
אורי אריאל: אני ערכתי שני סיורים כאשר הסיור הראשון היה כנוסע ואומר בלשון המעטה שלא רוויתי נחת.
אורי אריאל: אני מקווה שזה לא מייצג.
אורי אריאל: תמיד אפשר לומר שהמקרה שלי היה יוצא דופן למרות שהיה שם פקח ראשי ואתו עוד שלושה פקחי משנה שעוזרים לקהל, אבל גם להם זה לא עבד כשהם רצו לקנות כרטיס.
אורי אריאל: הדבר השני שעשיתי, הייתי בחברה ובאתי לשמוע את החברה.
אורי אריאל: למדתי הרבה דברים.
אורי אריאל: בהמשך נשמע את אנשי החברה ויעלו שאלות לגבי הנושא עליו דיברת לגבי טיב התפעול והשירות.
אורי אריאל: בסוף ננסה לגבש משהו בעניין הזה כדי לקדם את הנושא.
צבי ורטיקובסקי: בדוח 58 משרד מבקר המדינה בדק את תהליך ההקמה.
צבי ורטיקובסקי: עדיין זה היה באותו מועד בתהליך ואפילו לא היה שלב הניסוי כפי שנעשה במשך כמה חודשים בהתחלה.
צבי ורטיקובסקי: דובר בקו שהוא באורך של כ- והתקשרות בשיטה של BOT כאשר ניהול והקמת הקו נעשתה באמצעות העמותה לתכנון, לפיתוח ולשימור אורבאני, עמותה שמשותפת לעיריית ירושלים ולמשרד התחבורה כמובן עם מעורבות אינטנסיבית גם של משרד האוצר, החשב הכללי.
צבי ורטיקובסקי: באוקטובר הוערכה עלות הפרויקט בכ-2.4 מיליארד שקלים באותו חודש נבחרה חברת "סיטיפס" כזכיין.
צבי ורטיקובסקי: בחוזה התחייבה המדינה לשלם מענק הקמה לזכיין בסך של כ-1.4 מיליארד שקלים.
צבי ורטיקובסקי: מדובר כאן בפרויקט שלדעת משרד מבקר המדינה דורש הפקת לקחים בסדרה של תחומים.
צבי ורטיקובסקי: ראשית, בתחום של תהליך חתימת החוזה בכלל ובמיוחד כאשר לאחר חתימת החוזה חלו שינויים משמעותיים בעקבותיהם המדינה לקחה על עצמה הקדמת תשלומים וגם תוספת סיכונים שבמקור היו אמורים להיות על כתפי החברה.
צבי ורטיקובסקי: היה כאן קו שצריך היה להסתיים ב-2006 אבל למעשה הסתיים, אם אני זוכר נכון, באפריל 2011, אז הקו התחיל לפעול.
צבי ורטיקובסקי: מדובר בפיגור גדול מאוד בלוח זמנים, בחריגה מהתקציב מהאומדן של המדינה, בהתחלה של חצי מיליארד שקלים, הפינויים והתשתיות שהיא הייתה צריכה להכין, אבל בסופו של דבר זה עלה כ-1.2 מיליארד שקלים וזה לא נתון סופי אלא זה מה שהיה לנו במועד סיום הביקורת.
צבי ורטיקובסקי: היה כאן תהליך מאוד בעייתי בהגשת התוכניות על ידי "סיטיפס" בתהליך התכנון הסטטוטורי וגם היו תקלות לא מעטות בתהליך הביצוע עד כדי כך שהיו מקרים שהיה צריך לחזור על ביצוע כמה עבודות.
צבי ורטיקובסקי: מקובל להניח שכאשר נעשה פרויקט בשיטת ה-BOT יש תוצאות מכרז ובסופו של דבר הסכום של המדינה ידוע וקבוע מראש, אבל במקרה הזה התברר שההנחה הזאת לא עמדה במבחן המציאות וזה דורש גם בתחום הזה הפקת לקחים.
צבי ורטיקובסקי: ברשותך, אני רוצה להתייחס בכמה מלים לנושא של טיב השירות בכלל והיחס לנוסע בפרט.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו עוקבים גם בתקשורת אבל גם מגיעות תלונות למשרד מבקר המדינה על טיב השירות וגם בימים האחרונים קיבלנו תלונה ממנה עולה יחס קשה מאוד כלפי הנוסעים.
צבי ורטיקובסקי: בעקבות התלונה פנינו למנכ"ל משרד התחבורה וביקשנו את תגובתו.
צבי ורטיקובסקי: תמונת המצב שמצטיירת היא מאוד קשה ואנחנו כמשרד מצפים שמשרד התחבורה יגלה את מלוא המעורבות וינקוט צעדים המתחייבים כדי שהתופעות והתלונות הקשות האלה ייפסקו, יחס הפקחים כלפי הנוסעים ישתנה בצורה משמעותית ואם זה ידרוש הכשרה גם בנימוסים ואדיבות כלפי לקוחות, אולי גם את זה צריך לעשות.
צבי ורטיקובסקי: מבחינתנו אנחנו רואים את זה אפילו כסיכון לחברה עצמה.
צבי ורטיקובסקי: דרך אגב, "סיטיפס" היא לא גוף מבוקר.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו מבקרים את הנושא דרך הגופים המבוקרים, אם זאת העמותה של התכנון האורבאני ומשרד התחבורה לפי הצורך וגם דרך גופים אחרים, אבל זה פוגע בחברה עצמה.
צבי ורטיקובסקי: אני שומע לא מעט אנשים שפוחדים לנסוע ברכבת הקלה על רקע היחס והתופעות עליהן אנחנו שומעים.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו חושבים שהנושא הזה ראוי לטיפול ללא דיחוי, ללא קשר וללא צורך בהמתנה שמבקר המדינה ייכנס ויעשה פעולה זו או אחרת.
צבי ורטיקובסקי: שוב, אנחנו עוקבים אחרי הנושא הזה ונמצאים בקשר עם הנהלת משרד התחבורה גם בעניין הזה.
אורי אריאל: אני מבקש שנתחיל עם משרד התחבורה.
אורי אריאל: המנכ"ל, תודה שאתה כאן אתנו.
אורי אריאל: תסביר לי בבקשה את צורת העבודה שלכם עם החברה.
אורי אריאל: יש לכם ממשקים רבים כאשר בעצם אתם הגוף המפעיל שלה מנושא הרמזורים דרך תעריפים או דרך כרטיסים כאלה וכרטיסים אחרים.
אורי אריאל: בעצם אתם הרגולטור שלהם.
אורי אריאל: תסביר איך זה עובד או לפעמים זה לא עובד כדי שנגיע לשיפור משמעותי.
אורי אריאל: אתה יודע לפרט לנו את תוכניות הפיתוח של הרכבת הקלה מבחינת
אורי אריאל: כם – בכל זאת זה תלוי בכם – בתוכנית החומש הקרובה או התלת שנתית כפי שאתם מתכננים?
אורי אריאל: איך אתם מפקחים על השירות שהוא נושא מרכזי, כפי שאמר צבי נציג משרד מבקר המדינה.
אורי אריאל: אני מוכרח לומר ששמעתי הסברים גם בחברה אבל מאז קיבלתי כעשר תלונות שאף אחת מהן לפי דעתי לא ידעה על קיום הדיון הזה.
אורי אריאל: למה צריך להעליב מישהו?
אורי אריאל: נניח שמישהו לא היה בסדר, זה יכול לקרות, הוא לא הבין, הוא לא ידע, הוא עשה דבר לא ראוי והוא לא שילם.
אורי אריאל: רוב התלונות מתייחסות ליחס, לפגיעה באנשים, להעלבתם.
אורי אריאל: מה יש להעליב מישהו?
אורי אריאל: אני יודע שזה לא עניינכם ואני לא מחכה לתשובה, אבל בכל זאת זה מה שקורה.
אורי אריאל: לא דיברתי עם צבי קודם לכן אבל הוא אומר את אותם דברים.
אורי אריאל: אני שומע את זה מכל הכיוונים.
אורי אריאל: אנשים עולים ויורדים עם דמעות.
אורי אריאל: ההיא בכתה, ההוא כבר לא רוצה לשמוע על הרכבת.
אורי אריאל: לא ראיתי שם גוף עסקי – גם לא בין סתם אנשים בלי עסקים – שמעליב מישהו.
אורי אריאל: נניח שאתם חושבים שמגיע לו קנס, אבל למה להעליב?
אורי אריאל: אמרתם לי שאתם מבטלים את רוב הקנסות.
אורי אריאל: אני מקבל יותר מכמה תלונות בהן נאמר שפנו, ניסו אבל קיבלו תשובה לקונית האומרת לא בבית ספרנו, להתראות, תהיו בריאים.
אורי אריאל: תסבירו לי את ההבדל בין מה שאמרתם לי בחברה לבין מה שאומרים הקליינטים.
אורי אריאל: מנכ"ל משרד התחבורה.
אורי אריאל: לאחר מכן נשמע את יעל ענתבי חברת מועצת העיר ירושלים.
אורי אריאל: נשמע אחד מהציבור ולאחר מכן את חברת "סיטיפס".
אורי אריאל: הישיבה תסתיים לא יאוחר מ-12:00.
אורי אריאל: כל אחד ישתדל לקצר כי זה לא דיון ראשון אלא כבר שמענו את הדברים.
אורי אריאל: לא חייבים לומר את המשפט האומר שאני רק רוצה להדגיש את דברי קודמי.
אורי אריאל: כל אחד יודע לדבר טוב וכל אחד יאמר את שלו.
אורי אריאל: כל מי שירצה, ידבר, אבל אנא מכם, בטובכם, בקצרה כדי שאוכל לסכם את הדיון ב-12:00.
עוזי יצחקי: בקצרה.
עוזי יצחקי: קודם כל, תודה על הדיון.
עוזי יצחקי: אנחנו כאן לעניין של דוח המבקר ואני אתייחס לכמה נקודות.
עוזי יצחקי: אני כבר רוצה לבוא, לומר ולהודיע שכל הליקויים שהועלו בדוח מבקר המדינה בעניין הזה של הקמת הרכבת הקלה בירושלים תוקנו או נמצאים בהליך תיקון.
עוזי יצחקי: אנחנו עכשיו נמצאים בשני מיזמים מאוד משמעותיים גדולים ודומים בעניין הזה - המטרונית בחיפה שעתידה לפעול בתחילת שנה הבאה והרכבת הקלה בתל אביב – וכל הליקויים נלמדו ותוקנו.
עוזי יצחקי: למשל בנושא של הרכבת הקלה בתל אביב יש ועדת היגוי עליונה שנקבעה בהחלטת ממשלה ומנכ"ל משרד התחבורה עומד בראשה.
עוזי יצחקי: הוועדה הזאת מתכנסת פעם בחודש, שומעת, עוקבת, רואה, מתקנת ליקויים תוך כדי תנועה ובהחלט הדוח הזה של מבקר המדינה משמש כלי ניהולי חשוב.
עוזי יצחקי: כל הדברים נלמדו ואותן טעויות לא יחזרו על עצמן.
עוזי יצחקי: לגבי חתימה על חוזים והקשר הכספי.
עוזי יצחקי: נמצאים כאן נציגים של החשב הכללי.
עוזי יצחקי: נמצא כאן גיל שבתאי, סגן החשבת הכללית, ואני מציע שגם הוא יתייחס לזה מאחר שהם היו מעורבים אבל אני כבר עכשיו אומר שהלקחים מהעניין הזה של ההקמה נלמדו ותוקנו.
עוזי יצחקי: לגבי הרכבת הקלה, וכאן אני מגיע לחלק השני.
עוזי יצחקי: רבותיי, זאת פעם ראשונה שמתקיים במדינת ישראל מיזם כזה גדול של תחבורה ציבורית שמביא לידי ביטוי את המדיניות של הממשלה לעודד תחבורה ציבורית.
עוזי יצחקי: מערכת הסעת המונים שכבר נמצאת בפעולה ופועלת טוב.
עוזי יצחקי: מאה אלף נוסעים ביום, 500 אנשים ברכבת בשעות השיא שזה שווה לעשרה אוטובוסים שיצאו משדרות הרצל בו זמנית, מרכז העיר קם לחיים.
עוזי יצחקי: אני רוצה להזכיר לכולם מה היה מרכז העיר ירושלים עד לפני שנים בודדות.
אורי אריאל: הוא היה כזה כי חפרו אותו מלמטה עד למעלה.
עוזי יצחקי: לא רק זה.
עוזי יצחקי: כבוד יושב ראש הוועדה, מרכז העיר הלך ונמוג, קמו קניונים והייתה יציאה ממרכז העיר.
עוזי יצחקי: גם מי שבא למרכז העיר, היו לו בעיות של חניה, זיהום אוויר, חנויות נמכרו.
עוזי יצחקי: תראו גם את שוק מחנה יהודה שהיום הוא אחד מקומות הנדל"ן הפוריים והחשובים ביותר וכל בסטה הפכה למוצר נדרש.
עוזי יצחקי: כל זה בזכות הרכבת הקלה.
עוזי יצחקי: נכון שיש קשיים.
עוזי יצחקי: זאת פעם ראשונה ואלה חודשים ראשונים להפעלתה.
עוזי יצחקי: זאת גם פעם ראשונה שאנחנו מפעילים מערכת פתוחה של הסעת המונים.
עוזי יצחקי: פעם ראשונה שעולה מסה כזאת לכלי תחבורה וזה דבר שלא היה קודם.
מרינה סולודקין: אבל באיחור של עשרות שנים.
אורי אריאל: שלום לחברת הכנסת מרינה סולודקין שמתמידה להגיע לישיבות הוועדה שלנו.
אורי אריאל: אני מציע להתרכז בעיקר בשיפור המצב.
אורי אריאל: היו הרבה תקלות והדברים ידועים.
אורי אריאל: באמת התנסינו פעם ראשונה בסוג כזה של תחבורה המונית, אנחנו לא רגילים ולא יודעים, אבל השאלה היא איך משפרים את מה שקיים, כי הוא קיים והוא לא ירד מהמסילה יותר, ואיך עושים את הפרויקטים הבאים ברחבי הארץ כך שהם יהיו יותר טובים ויותר ידידותיים.
עוזי יצחקי: ארבע נקודות שטופלו ושופרו.
מרינה סולודקין: אחרי הסיוט בירושלים עם הרכבת הקלה.
אורי אריאל: מגיע גם קצת לתושבי תל אביב.
מרינה סולודקין: אני באתי מעיר בה הייתה גם רכבת קלה, גם טרוליקה, גם מטרו וגם אוטובוסים.
מרינה סולודקין: אולי טרוליקה כי זה לא כרוך במסילות ובחפירות.
מרינה סולודקין: למה עוד פעם?
אורי אריאל: חברת הכנסת רוצה לקחת את כולנו לסיור לראות את הטרוליקה?
מרינה סולודקין: במוסקבה.
עוזי יצחקי: ארבע נקודות בהן חל שיפור משמעותי מאוד בחודשים האחרונים וזה כתוצאה מליקויים של הפעלה ראשונית.
עוזי יצחקי: דבר ראשון, נושא הפקחים.
עוזי יצחקי: הוחלפו 25 פקחים.
עוזי יצחקי: כל הפקחים החדשים עברו הכשרות.
עוזי יצחקי: אנשי משרד התחבורה נפגשו אתם ונפגשו אתם גם חברי כנסת שהביעו איכפתיות לעניין הזה ותרמו לו.
עוזי יצחקי: יש שיפור מאוד משמעותי ויציינו זאת כאן גם אנשי החברה.
עוזי יצחקי: הגילאים של הפקחים הם גילאים מבוגרים יותר ונכנסו גם נשים.
עוזי יצחקי: בעניין הזה חל שיפור מאוד משמעותי.
עוזי יצחקי: הפקחים לא סתם נותנים דוחות אלא גם עוזרים וחלקם הפכו לדיילים.
עוזי יצחקי: חל שיפור מאוד משמעותי בעניין הזה.
עוזי יצחקי: חל שיפור במידע לציבור, גם בתחנות, גם ברכבת עצמה וגם בכלי התקשורת.
עוזי יצחקי: הקמנו- אמנם בחקיקה ובזכות הכנסת – ועדת ערר שתפעל בחודשים הקרובים וניתן יהיה להתחיל להפעיל את העררים והקנסות בהתאם.
עוזי יצחקי: גם מערכת הכרטוס עוברת מהפכה.
אורי אריאל: יש כאן מנהג שמי שאומר יהיה ויקרה, יאמר תאריכים.
אורי אריאל: זה רשום בפרוטוקול.
אורי אריאל: אומרים יהיה, תגידו תאריכים.
אורי אריאל: קחו אפילו שבוע-שבועיים נוספים, אבל תגידו תאריכים.
עוזי יצחקי: בחקיקה נקבע שלושה חודשים מהפרסום ברשומות.
עוזי יצחקי: אני מבין שעד סוף מושב הקיץ החקיקה תושלם.
עוזי יצחקי: אמרתי היערכות שלושה חודשים, כך שבנובמבר נתחיל להפעיל את ועדות הערר.
עוזי יצחקי: כבר היום יש מנגנונים פנימיים.
עוזי יצחקי: ציינו בפניך את האחוזים של ההבנה אל מול הציבור.
עוזי יצחקי: לגבי ההמשך, ובזה אני אסיים.
עוזי יצחקי: אנחנו רואים בפרויקט הזה הצלחה גדולה מאוד.
עוזי יצחקי: כמו שאמרתי, אנחנו כן מתכוונים להגדיל אותו למקומות נוספים וגם בתוך ירושלים עצמה.
עוזי יצחקי: מי שרואה את המשך העבודות מהר הרצל לכיוון הדסה עין כרם, אנחנו מתכוונים להאריך את קו הרכבת הקלה לכיוון בית החולים הדסה עין כרם, המרכז הרפואי הגדול והקשה מאוד מבחינת התנועה כך שיהיה לו מענה של רכבת.
עוזי יצחקי: גם בצפון העיר אנחנו נאריך את קו הרכבת לכיוון נווה יעקב.
עוזי יצחקי: אנחנו בטוחים שעם הכנסת כל השיפורים, כפי שציינתי וכפי שעוד יציינו כאן, זה יהיה פרויקט לדוגמה, פרויקט ברמה לאומית שנוכל כולנו להתגאות בו.
אורי אריאל: אני מבקש את התייחסותך לעניין של שינוי קווי האוטובוס.
אורי אריאל: במסגרת ההסכם שנעשה בין המדינה לבין הזכיין, יש שינוי של תפיסה, של קונספציה, בכל המערך התחבורתי הציבורי בירושלים.
אורי אריאל: כלומר, קווי האוטובוס הם גורם שמביא מהשכונות לתחנות מסוימות שמרכזות את העניין והאוטובוסים לא מהווים כלי תחבורה אפשרי להגיע לעיר אלא רק מובילים לרכבת הקלה.
אורי אריאל: זה חלק מההבטחה של המדינה כדי לביא את הזכיין, את הרכבת הקלה, לאיזשהו מינימום של נוסעים שמצדיק את עלויות הפרויקט הזה, ואם לא, אתם, משרד התחבורה, הממשלה, חייבים באיזשהו פיצוי שאני לא אומר אותו כי אני לא בטוח שאני זוכר אבל יגידו אחרי כן, שהוא מאוד פיצוי כספי מאוד משמעותי.
אורי אריאל: נוצר מצב שהשכונות דווקא הפריפריאליות הרחוקות יותר הן עכשיו תלונות בגורם תחבורתי אחד.
אורי אריאל: לו יש תקלה – נניח שהשירות הוא מאה אחוזים אבל יש תקלה – הם תקועים.
אורי אריאל: איך אתם רואים את זה?
עוזי יצחקי: כפי שאתה ציינת, במקביל להפעלת הרכבת הקלה, אנחנו מבצעים מספר פעימות של תחבורה ציבורית.
עוזי יצחקי: הכיוון והכוונה להזין את הרכבת הקלה בקווים שכונתיים.
עוזי יצחקי: אנחנו עושים את זה בהדרגה ובאופן מבוקר.
עוזי יצחקי: הפעימה הראשונה של דרום-מערב העיר שהתחילה בסוף ינואר השנה עברה בהצלחה.
עוזי יצחקי: יש אמנם מספר נקודות שבתקופה האחרונה תיקנו ושיפרנו וזאת הזנה של קווים מקריית יובל, מקריית מנחם ומעוד שכונות לטובת כיוון הר הרצל.
עוזי יצחקי: כל השכונות שלאורך התוואי כבר מופעלות ומוזנות עם אוטובוסים בצורה טובה.
עוזי יצחקי: לפני שבועיים, ב-29 ביוני, ביצענו פעימה נוספת וזאת הפעימה הצפונית החרדית כפי שהיא נקראת.
אורי אריאל: זה חוק טל של משרד התחבורה?
עוזי יצחקי: לא, זה דווקא עבר חלק ובצורה הרבה יותר טובה מחוק טל.
עוזי יצחקי: זה עבר בתיאום מלא עם כל גווני האוכלוסייה.
עוזי יצחקי: קיצרנו ושכללנו מספר קווים ארוכים מאוד היסטוריים שהיו לשכונות החרדיות, הוספנו עוד קווי הזנה לרכבת הקלה, הוצאנו 250 אוטובוסים ביום מרחוב אגריפס והעברנו אותם למקומות אחרים כדי להקל על התנועה ברחוב והוספנו עוד קו מדרום-מערב העיר לאורך התוואי של הרכבת.
אורי אריאל: מה יקרה אם תהיה תקלה?
אורי אריאל: אני הייתי במרכז והיה חפץ חשוד.
אורי אריאל: בדרך כלל אלה שקיות אשפה שמתגברים עליהן תוך זמן קצר ומסדירים את התנועה.
אורי אריאל: מה יקרה עם כל השכונות האלה אם יש תקלה מסוג זה אחר?
עוזי יצחקי: אני חושב שבחצי השנה הראשונה של ההפעלה המבצעית – אמנם לפני כן הפעיל – היו מספר מועט של תקלות.
עוזי יצחקי: גם כפי שאתה ראית אי אילו תקלות שהיו טופלו באופן מהיר.
עוזי יצחקי: גם הקווים של האוטובוסים מזינים בצורה טובה.
עוזי יצחקי: כלומר, עד עכשיו לא נתקלנו באיזשהו משהו בעייתי.
אורי אריאל: עד שלא קרה אסון בכרמל, הוא לא קרה.
אורי אריאל: לא מן הנמנע במקומותינו ובמחוזותינו שתהיה תקלה רצינית ולא באשמת אף אחד.
עוזי יצחקי: אני מציע שאולי אנשי החברה יתייחסו לזה.
אורי אריאל: אני מסכים להמשיך הלאה, אבל אם אתה יכול לבחון את זה ותוך כדי לראות.
אורי אריאל: הרי בסוף צריך להיערך גם לשעת חירום.
אורי אריאל: לא יכול להיות שעשרות אלפים – לדעתי זה מתקרב למאה אלף – אנשים, אם יש תקלה, אין להם דרך להגיע לכל מקום שהם צריכים, מבתי חולים ועד עבודה.
עוזי יצחקי: זה הרבה יותר ממאה אלף אנשים.
עוזי יצחקי: נמצא כאן יהודה אלבז, מנהל אגף תחבורה ציבורית שעכשיו הוא גם ממלא מקום סמנכ"ל יבשה, שיוכל להתייחס.
יהודה אלבז: כדאי להבין מהו התפקיד של כל אחד מהחלקים ברשת.
אורי אריאל: לכן אנחנו נמצאים כאן.
אורי אריאל: כדי להבין.
יהודה אלבז: התפיסה בירושלים השתנתה כבר מזמן.
יהודה אלבז: הביצוע לקח זמן כי עבר זמן ארוך עד שהצלחנו ליישם את קו הרכבת הקלה הראשון אבל בסופו של דבר עברנו למערכת שהיא מערכת עורקית, שהיא לא רק ברכבת קלה אלא גם באוטובוסים עברנו למערכת עורקית של הזנות וקווים מהירים שנוסעים בנת"צ מרכזי וזה משתפר.
אורי אריאל: נת"צ זה נתיב תחבורה ציבורית.
יהודה אלבז: כמו שמשתפר התפקוד של הרכבת הקלה, גם התפקוד של הנת"צ הולך ומשתפר.
יהודה אלבז: פה ושם אנחנו עושים הסדרים ומתקנים.
יהודה אלבז: זה נכון שלפעמים יש הפסקות בשירות של הרכבת הקלה שנובעות מתקלות או מאירועים כלשהם.
יהודה אלבז: אם אתה עוקב אחרי הדברים, אתה תראה שזמן הטיפול בהפסקות האלו הולך ומתקצר.
יהודה אלבז: אני משוכנע שאנחנו נגיע למצב שהמשטרה והחברה יטפלו בזה בזמן המינימאלי האפשרי.
אורי אריאל: אני לא אתן לזה להימשך כך.
אורי אריאל: אמרתי ואני אומר את זה עוד פעם.
אורי אריאל: מכאן ואילך מי שלא מדבר עם תאריכים, דברים שאנחנו יודעים לעקוב אחריהם, אני מודה לו ואז או שהוא פטור מלדבר או שאני אקטע אותו.
אורי אריאל: אנחנו נעשה ויהיה בסדר – נגמר.
יהודה אלבז: זה לא מה שאמרתי.
אורי אריאל: אני לא מתווכח.
עוזי יצחקי: תוך שבועיים אנחנו נעביר אליך דיווח על היערכות למצבים בעייתיים.
אורי אריאל: אני רוצה לדעת מה הבעיה, מי אחראי לפתרונה ועד מתי זה יתוקן.
אורי אריאל: הייתה הרצה, היה זמן שהרכבת עובדת, בסדר.
אורי אריאל: ציינתי בתחילת דבריי שזה הפרויקט הראשון של הסעת המונים.
אורי אריאל: יש הרבה הסברים שאני באמת מבין ואני לא אומר את זה בציניות, אבל מעכשיו שפנינו לעתיד כדי לראות שהדברים משתפרים, תגידו דברים ברורים.
אורי אריאל: לך יש אחריות, כמו שלי יש אחריות.
יהודה אלבז: רציתי לתת רקע.
יהודה אלבז: אני אומר שאם אנחנו רואים שאנחנו מתקרבים לזמן הפסקה סביר של חצי שעה מקסימום בגלל חפץ חשוד, קשה יהיה לרדת מתחת לזה בגלל הטיפול שצריך להגיע ולהפסיק את התנועה - זה זמן שלא מצדיק הפעלת מערך חלופי.
יהודה אלבז: אנחנו כן יושבים כרגע מול הזכיין, מול "אגד" ומול המפעילים האחרים ואנחנו בונים מנגנון של מה יקרה עם מערכות יותר ארוכות.
יהודה אלבז: אנחנו בונים את זה ואני חושב – כפי שאמר המנכ"ל – שתוך שבועיים נעביר לכם גם את הסטטוס של הדבר הזה.
יהודה אלבז: אין ספק שיש לנו פתרונות לכל סיטואציה.
אורי אריאל: מה למשל הפתרון שלכם לשעת חירום כאשר הרכבת לא זזה?