GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: לכן אנחנו חשבנו בזמנו, עוד בזמן שהיה גם יושב הראש הוועדה דהיום, שר האוצר- - -
רוני בר-און: אני התחייבתי כשר אוצר להביא את זה עד 1 בספטמבר.
רוני בר-און: מה לעשות, לא מסתייע, פוליטיקה.
ראובן ריבלין: נכון, גם 1 בספטמבר לפעמים כנראה- - - אבל צריכים להבהיר הבהרה יתרה שכמובן המשרד לא מדבר על סדרי עדיפויות מהרמה של קבלת החלטות על ידי ממשלה שאו תיבחר או לא תיבחר, בפעם הבאה, בהתאם לסדרי עדיפויותיה, אבל כמובן התהליך המנהלי הקשור בזה הוא דבר שאני חושב שמחויב המציאות בהערות והארות.
ראובן ריבלין: אני חשבתי שצריכים מחודש מאי להביא לכנסת את עיקרי התקציב.
רוני בר-און: זאת אומרת שנה וחצי לפני תחילת שנת התקציב?
רוני בר-און: תהליך התקצוב במשרד האוצר יש לו תשומות זמן של לפחות ארבעה-חמישה חודשים.
ראובן ריבלין: אני אמרתי מאי כדי שביוני-יולי יהיה לנו את זה.
רוני בר-און: ויש גם תהליך אישור בממשלה.
רוני בר-און: הדברים לא פשוטים.
ראובן ריבלין: אתה צודק- - -
רוני בר-און: בתקציב האחרון שהנחתי, תקציב 2009 שהנחתי באוגוסט או ביוני 2008 על שולחן הממשלה, שמתי שלושה תקציבים אלטרנטיביים, תקציב ביטחוני, תקציב חברתי ותקציב אוצר- - -
ראובן ריבלין: אני עוד לא קראתי את הביקורת של המח"ט לענייני התקציב, רק הדברים האלה הם ברורים, יש פה אילוצים פוליטיים חד משמעיים וממשלה יכולה ללכת לבחירות משום שהיא לא רוצה לגלות את סדרי העדיפויות לשנה הבאה מבחינת התקציב לפני בחירות.
ראובן ריבלין: זה יעשה כל פוליטיקאי, זה לא מיוחד לפוליטיקאים מצד זה או מצד אחר.
רוני בר-און: אתה מדבר על השנה, כנראה.
ראובן ריבלין: יש לי ניסיון כבר של 24 תקציבים, אז אנחנו יחד כבר יודעים על תקציבים מכל הסוגים, התקציבים מעורבים בשאלות פוליטיות שכמובן הביקורת יכולה להתייחס אליהם רק ברמה של שקיפות הציבור.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו מדברים על התהליכים, אנחנו מדברים על השקיפות, אל"ף, כלפי הציבור, אבל לא פחות חשוב גם כלפי משרד מבקר המדינה באופן שמשרד מבקר המדינה יוכל לבצע את עבודתו כנדרש.
רוני בר-און: אם אני הבנתי, הטענה היא שלא מראים לביקורת מה שיש במשרד האוצר.
רוני בר-און: זאת הטענה.
ראובן ריבלין: לא קראתי, יכול להיות.
ראובן ריבלין: לאיזה שנה?
רוני בר-און: אחרת לא הייתי אומר את זה בקול רם.
צבי ורטיקובסקי: ובסופו של דבר מה שקורה זה שבעצם גם לא נעשים די מאמצים כדי לחזק את הקשר בין מדיניות הממשלה וסדר עדיפויות של הממשלה ויעדיה לבין תקציב המדינה.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו חושבים שאלה תחומים שבהחלט צריך להפנות אליהם את תשומת הלב.
צבי ורטיקובסקי: אני רוצה מכאן להפנות את תשומת הלב לתחום התיירות הנכנסת, שזה אחד הענפים שיש להם את הפוטנציאל הכלכלי היותר גדול למשק, אבל יש בזה, מנקודת ראותנו, היבטים נוספים, שזה בעצם מאפשר להראות את תדמיתה האמיתית של מדינת ישראל.
צבי ורטיקובסקי: גם בתחום הזה אנחנו מוצאים שיש חסמים, יש קשיים סטטוטוריים שלא מאפשרים כל כך ליזמים לקדם מספיק פרויקטים וגם במשרד התיירות, שהוא המופקד על התחום הזה, לא מכינים תכניות אסטרטגיות, או תכניות חומש, לפחות לאתרי התיירות המרכזיים.
צבי ורטיקובסקי: אם בפיתוח של תעשייה ותעסוקה עסקינן, אז גם הפנינו את תשומת הלב לרכש של כחול לבן.
צבי ורטיקובסקי: מתברר שלמרות שהוקם במשרד התמ"ת (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה) מטה כחול-לבן, והמדינה התקינה תקנות לעידוד רכישה של מוצרים ישראליים, מה שנמצא בעצם שלא כל הגופים הכפופים לאותן התקנות כוללים במכרזים שלהם תנאי העדפה לרכישת טובין מתוצרת הארץ שמחירם אינו גבוה ביותר מ-15%, וגם כאשר כן כוללים במכרז אחר כך הגופים האלה לא מוודאים שאכן הספקים מספקים מוצרים שהם מתוצרת הארץ.
צבי ורטיקובסקי: בתחום של פיתוח נמלי הים ונמלי האוויר, שאלה תחומים תשתיתיים מאוד חיוניים למדינת ישראל, אנחנו מוצאים שיש צורך בפיתוח שני רציפים חדשים בנמלי אשדוד וחיפה על מנת להתאים אותם לקיבולת של המשק ולצרכים העתידיים ולפיתוח בתחום ענף הספנות.
צבי ורטיקובסקי: מה שמתברר שבעצם הרציפים שצריכים לקום בחיפה ובאשדוד נתונים כל הזמן בדיונים ובמחלוקות שלא מסתיימות והתוצאה היא שענף הספנות מפתח אניות יותר ויותר גדולות, שמתקשות להגיע לנמלי ישראל והנושא הזה יחמיר בעתיד.
צבי ורטיקובסקי: התוצאה של זה תהיה ייקור היבוא, ייקור היצוא של מדינת ישראל, יצירת חסמים, העלאת לוח הזמנים שנדרש וזו פגיעה מהותית בכלכלה של מדינת ישראל, אבל לא פחות חשוב מזה זה גם שדה תעופה משלים לנמל התעופה בן גוריון.
צבי ורטיקובסקי: גם בתחום הזה מחלוקות בין משרדים שלא מסתיימות, לא מוכרעות, ועדיין אין קידום של הקמה ופיתוח של נמל תעופה משלים לנמל התעופה בן גוריון.
צבי ורטיקובסקי: בנוגע להקמת מתקני התפלה, שזה תחום גם כן חיוני, מי כמוכם יודע שהמים הם מוצר חיוני וקיומי לכל אדם.
צבי ורטיקובסקי: המדינה מתנהלת זה עשרות שנים במצב משברי בתחום הזה והתקבלו החלטות להקמת מתקן התפלה באשדוד לפני עשר שנים ויותר, אבל ויכוחים בין משרד האוצר לבין חברת מקורות נמשכו כעשר שנים ורק עכשיו מגיעים להסכמה סוף סוף על הקמת המתקן וכל זאת כאשר למשרד האוצר יש סדר יום של מלחמה בפירוק מונופולים, דוגמת מקורות, אבל מצד שני זה לא הפריע במיוחד למשרד האוצר ליצור מצב שמוקמים חמישה מתקני התפלה, שלושה מהם כבר פועלים, ארבעה יחד עם חדרה, והתופעה ששלושה מהם הם בידי קבוצת יזמים אחת, יוצא אפוא שמצד אחד נלחמים במקורות כמונופול, מצד שני 70% מהמים המותפלים של מדינת ישראל יהיו תלויים בחסדיה של קבוצת יזמים פרטית מסוימת שהם גם ספקים של גז, הם גם ספקים של חשמל וגם ספקים של דלק, ואז זה יוצר תלות בעייתית של מדינת ישראל בתחום של מוצר חיוני.
צבי ורטיקובסקי: אני רוצה לסיים את דבריי בהפניית תשומת לב לאופן הטיפול של משרד התחבורה ברכבת ישראל בתאונות רכבת.
צבי ורטיקובסקי: גם זה תחום שהוא גובל בדיני נפשות.
צבי ורטיקובסקי: משרד מבקר המדינה פרסם ביולי 2006 דוח נפרד ומיוחד בתחום הזה.
צבי ורטיקובסקי: ביקורת המעקב הנוכחית העלתה שחלק לא קטן מהליקויים עליהם הצביע משרד מבקר המדינה לא תוקנו ועדיין רכבת ישראל היא זאת שמפקחת על עצמה, עדיין קיים המצב שמשרד התחבורה לא הסדיר בחקיקה או בתקנות או בכללים שמחייבים את סדרי הפיקוח והבקרה על הרכבת, במיוחד בנושא של רישוי נהגים, בדיקת הכשירות שלהם וגם בדיקה של אם יש בעיות של צריכת אלכוהול וצריכת סמים, שאלה דברים מאוד מסוכנים, אם וכאשר מפקידים קרונות ורכבות בידי נהגים כאלה.
צבי ורטיקובסקי: והענישה, היא גם לא עקבית ואין למעשה מנגנוני הרתעה הולמים כדי למנוע אירועים בטיחותיים שבעצם מקורם בכשל בהתנהגות של עובדים של הרכבת.
צבי ורטיקובסקי: משרד מבקר המדינה כמובן רואה בחומרה את התופעה הזאת, וזה נושא שראוי שיקבל טיפול דחוף.
צבי ורטיקובסקי: עד כאן, תודה.
מיכה לינדנשטראוס: מר בעז ענר, מנהל החטיבה התל אביבית.
בעז ענר: החטיבה שאני מרכז אותה עוסקת בתחומים של חברה, בריאות, רווחה ותעסוקה.
בעז ענר: אני אהיה קצר יחסית אבל אני אתחיל באיזה שהוא מבט כולל שאומר לא רק מה זה חטיבה, במבט כולל אפשר לראות איזה שהיא תופעה שקשורה במדיניות, מדיניות משרדי הממשלה, מדיניות הממשלה בתחומים שונים וכתוצאה מעוגנת במספר דוחות אתה מוצא שהמדיניות לא עדכנית, המציאות משתנה מהר יותר, הצרכים נעשים משמעותיים יותר והמדיניות לא עדכנית, לא עונה לצרכים ויש פעמים שאין מדיניות.
בעז ענר: הדוחות מגדירים את זה טוב.
בעז ענר: סוגיה נוספת שגם המבקר הזכיר אותה קשורה איפה שהוא בשירות לציבור ואני קורא לזה היענות של משרדי הממשלה לציבור.
בעז ענר: וכאן יש פרק מיוחד שעוסק בנטל הביורוקראטי שמשרדי הממשלה מטילים על יזמים וגם על אוכלוסיות אזרחיות כאלה ואחרות, נטל מאוד משמעותי כי הם חושבים על הצרכים שלהם, לא חושבים מספיק על האזרח ובלשון העם 'טרטור', תלך לפה, תלך לשם, טופס כזה, טופס אחר, והחיים הכלכליים והחיים החברתיים מתעכבים כתוצאה מכך.
בעז ענר: יש דגש מאוד משמעותי במישור הזה.
בעז ענר: יש פרקים רבים שעוסקים בבריאות, אני אדגיש רק כמה מהם.
בעז ענר: יש פרק בעוסק ברשלנות רפואית ולמעשה מציין שהרפואה בישראל היא רפואה מתגוננת, עם עלויות כספיות גבוהות ביותר.
בעז ענר: יש רק כיום 3.5 מיליארד תביעות בגין רשלנות.
בעז ענר: יש פה נקודה מעניינת שאנחנו חושפים באותו דוח, דרך הביטוחים שהורשו כקרטלים, מונופולים לביטוחים בתחום הרשלנות, נוצר גם מצב שהרפואה הציבורית מסבסדת את הרפואה הפרטית.
בעז ענר: פוליסות הביטוח שניתנות בסקטור הציבורי מסבסדות את הרפואה הפרטית ולתשומת לבו של משרד הבריאות במישור הזה.
בעז ענר: למרות שכפי שאמרתי עסקנו בתחומים חברתיים של אוכלוסיות חלשות, אז באוטיזם, שיקום רפואי של קשישים, ילדים ונוער בסיכון, פיקוח על אפוטרופוסים שעוסקים באוכלוסיות חלשות, יש דבר נוסף שהמבקר העלה, גם מנדי ציין, הוא חדשני במידה רבה, אנחנו עוסקים במגזר החרדי.
בעז ענר: אז מערכת הביטחון עסקה בהיבט של השירות הצבאי, אנחנו עסקנו לגבי תעסוקה של המגזר החרדי.
בעז ענר: יש סימני אור מסוימים, יש הגברה מסוימת של התעסוקה אבל זה בעיקר נשים, פחות גברים והיעדים פחות מושגים וזה יעד חברתי לאומי ממדרגה ראשונה.
מיכה לינדנשטראוס: יובל חיו, הוא אחראי על משרדי הממשלה.
מיכה לינדנשטראוס: תחת שבט הביקורת של החטיבה שלו נמצאים האדמיניסטרציה של הכנסת, משרד ראש הממשלה, בית הנשיא והאדמיניסטרציה של בית הנשיא וכל הגורמים הקשורים למשרד החוץ וגורמים אחרים וכמובן משרד החינוך.
מיכה לינדנשטראוס: יובל.
יובל חיו: אדוני היושב ראש, יושב ראש הוועדה, מבקר המדינה, אני אנסה לעשות את זה טלגרפית וקצר.
יובל חיו: החטיבה מתחילה בדוח 62 - 18 פרקים, אני אפנה תשומת לב למספר פרקים.
יובל חיו: בתחום החינוך שני פרקים שראוי להתבונן בהם, אחד נוגע לתשלומי הורים במערכת החינוך.
יובל חיו: היום במערכת החינוך ההורים נושאים מדי שנה בכ-2 עד 3 מיליארד שקל מכספם למימון פעולות בתוך בתי הספר, לרבות פעולות בתחום הפדגוגי בליבת הפעילות של בתי הספר.
יובל חיו: הדוח מצביע על חריגות רבות בתחום הזה ועל יכולת פיקוח מאוד מאוד מוגבלת של משרד החינוך בנושא.
יובל חיו: בצמוד לפרק הזה אני אציין את הפרק בנושא של עמותות וגופים עסקיים שנכנסו לפעילות במערכת החינוך בהיקפים נרחבים ביותר.
יובל חיו: היום מדברים בממוצע על שבעה גורמים חיצוניים שנמצאים בכל בית ספר במדינת ישראל כשהם עוסקים גם בפדגוגיה, עד לרמה של תגבור תלמידי בתי ספר בבחינות הבגרות, ופה גם יש לנו פיקוח מאוד בעייתי, ומשרד החינוך צריך לטפל בנושא הזה.
יובל חיו: אלה שני פרקים נרחבים שבקשר אליהם כתב מבקר המדינה במבוא לדוח שהם מסמנים למעשה מגמות של הפרטה במערכת החינוך, שהיא לא נגזרת ממדיניות סדורה.
יובל חיו: כלומר הפרטה יכולה להיות, אבל זה צריך להיות נגזרת ממדיניות סדורה הרואה פני עתיד ומכוונת למקום מסוים.
ראובן ריבלין: זאת הפרטה במקומות מחויבים שאין פתרון אחר, או שזה איזה שהיא מדיניות בלתי מוסדרת שמי שמבצע אותה יודע בדיוק את- - -
יובל חיו: למעשה זה צומח מלמטה, מתוך בתי הספר.
יובל חיו: בתי הספר רוצים להעשיר כמה שיותר וכאשר זה מתחבר להורים שמוכנים לתת, המגמה הזאת נמצאת במגמת התרחבות מוכרת ביותר והנתונים נמצאים בתוך הדוח.
יובל חיו: בהקשר לכך נציין גם את מערכת ההשכלה הגבוהה.
יובל חיו: תופעה מיוחדת של תכניות לימוד מיוחדות ותכניות לימוד חוץ תקציביות שעקב המשבר התקציבי של מערכת ההשכלה הגבוהה בעשור האחרון זה הולך וגובר, מל"ג וות"ת (ועדה לתכנון ותקצוב) לא פיקחו כיאות על העסק הזה ולמעשה האוניברסיטאות פועלות באופן כמעט עצמאי בתחום הזה.
יובל חיו: את כל אשכול הדוחות האלה צריך לראות כי יש איזה שהוא מכנה משותף לנושאים הללו.
יובל חיו: אני אציין בתחום התקשורת שני פרקים, אחד מדבר על הרגולציה והפיקוח שיש על בעלי הרישיונות בתחום הטלקומוניקציה ובסוף זה מתקשר לצרכן שמחזיק מכשיר סלולרי או מחובר לחברת אינטרנט, ודוח אחר נוגע למועצה לשידורי כבלים ולוויין שגם היא מבצעת פעולה של פיקוח.
יובל חיו: אני אפנה תשומת לב לפרק שעוסק בתכנון המדיני במשרד החוץ.
יובל חיו: מסתמנת חולשה בנושא הזה בתוך המשרד, ממד אחד, וממד אחר זה הקשר של משרד החוץ לתוך גופים במערכת הביטחון, גם שם יש חולשות.
יובל חיו: תקשוב מערכת החינוך, פרק חשוב מאוד שגם מצביע על פערים ניכרים בתחום הזה בתוך המגזרים השונים.
יובל חיו: ואני אסיים בפרק שנוגע להגנת הפרטיות ולאבטחת מידע בשלטון המקומי.
יובל חיו: צריך לשים לב כשאנחנו מדברים הרבה ברמה הלאומית על הנושא הזה, בשלטון המקומי עדיין לא מונחת תשתית לכל הטיפול בתחום הזה ואנחנו מדברים על מאות אלפי תיקים וחומרים שכוללים חומרים רגישים על פי חוק הגנת הפרטיות.
יובל חיו: עד כאן, תודה.
ראובן ריבלין: מיד ניתן הזדמנות כמובן לנציג הממשלה שהוא המפקח הכללי של משרד ראש הממשלה לדוחות מבקר המדינה, בבקשה, מר זלצר.
ראובן ריבלין: אני מבקש לא לענות על כל הדוחות, אלא באופן כללי מה עשתה הממשלה.
יעקב צלזר: לא, אני אעשה את זה בתמצית.
יעקב צלזר: אדוני יושב ראש הכנסת, אדוני יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה, מבקר המדינה, ידידיי הטובים ממבקר המדינה שאני מכיר אותם הרבה מאוד שנים, אני בהחלט, גם בשם ראש הממשלה, מברך על כל ביקורת וגם על הביקורת הנוכחית שמבקר המדינה עושה.
יעקב צלזר: אנחנו מקבלים את הדוח הזה לפני מספר חודשים ואנחנו עורכים את הערות ראש הממשלה.
יעקב צלזר: אני רוצה לומר, ביקורת, ככל שתהיה טובה ורצינית והיא כזו, האפקטיביות שלה נמדדת בתיקון הליקויים ומשום מה במישור הזה של תיקון הליקויים התעניינות הציבור פחותה מאשר בפרסום הדוח.
יעקב צלזר: אם אני אשאל אתכם היום מה אחוז תיקון הליקויים של מבקר המדינה, היום אל מול לפני ארבע שנים, במקרה אז נכנסתי לתפקיד, אני בטוח שאף אחד מכם לא יידע.
יעקב צלזר: עם כל הצוות של מאות אנשים, טובים וחשובים של מבקר המדינה, אל מול 10 עובדים אצלנו, 11 עובדים, כשאני נכנסתי לתפקיד אחוז התיקונים של מבקר המדינה, ואני אמרתי את זה למבקר בפגישתי הראשונה שלי איתו וגם בגלל זה הוא הקים יחידה- - -
ראובן ריבלין: נא לדבר לעניין.
יעקב צלזר: והיה 10% תיקון ליקויים.
יעקב צלזר: היום אחוז תיקון הליקויים מתקרב ל-60%.
יעקב צלזר: זה כיוון שהממשלה עשתה מהלכים חשובים אצל הגופים המבוקרים על מנת שהגופים המבוקרים יתקנו את הליקויים.
ראובן ריבלין: יש לנו גם דוחות מעקב.
יעקב צלזר: דוחות המעקב והערות, הערות זה גם חלק ממעקב, כי אנחנו לא מקבלים מהגופים המבוקרים- - -
ראובן ריבלין: אני רוצה לומר לך שהציבור קודם כל מסתכל על דוחות המעקב.
ראובן ריבלין: לפני שהוא קורא מה יש להעיר לעתיד, הוא רוצה לדעת מה עשו בעבר.
יעקב צלזר: אני רק רוצה לומר עוד משהו, למשל בדוח הנוכחי, הממשלה קיבלה את מספר ההחלטות, ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה בראשות שר המשפטים.
יעקב צלזר: בנושא של רשלנות רפואית יש החלטת ממשלה כבר בנושא הזה, בתחום הפשיעה והביטחון השוטף במגזר הרפואי יש החלטת ממשלה בנושא הזה שהתקבלה בוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה.
יעקב צלזר: יש נושאים רבים מאוד, בנושא של הביורוקרטיה יש החלטת ממשלה שהתקבלה בממשלת ישראל עוד לפני דוח המבקר בנושא שפורסם, שזה תחום שנמצא במשרד האוצר היום, הנושא הביורוקראטי.
יעקב צלזר: יש תהליכים רבים מאוד.
יעקב צלזר: נכון, הנושא של הרכבת הוא נושא בעייתי וקשה, אנחנו עובדים עליו, תהיה ועדת שרים בעניין זה בזמן הקרוב ביותר.
יעקב צלזר: הממשלה אכן עושה מאמצים ניכרים מאוד לתקן את הליקויים ואני מבקש גם את התעניינות הציבור והתקשורת בעיקר, ודאי של הכנסת, לראות גם את חצי הכוס המלאה, כי זו בהחלט עבודת המבקר, כי אפקטיביות הביקורת היא עבודת המבקר ותיקון הליקויים, שזה לא יהיה כאבן שאין לה הופכין.
יעקב צלזר: זו תרומתו החשובה של המבקר הנוכחי שאני באמת רוצה להעריך ולהוקיר אותו, היו לנו באמת שנים רבות של שיתוף פעולה והוא ראוי לכל מילת שבח בעניין הזה ולכן את הדברים האלה שמשרד ראש הממשלה עושה בעידודו של ראש הממשלה, אני מעיד, בעידודו של ראש הממשלה שהוא מתעניין מאוד בנושא של תיקון הליקויים, אנחנו מקבלים את מלוא הגיבוי, אני רוצה שהדברים האלה ייאמרו ויידע הציבור שזה לא השיירה עוברת והכלבים נובחים.
יעקב צלזר: אנחנו בהחלט בהחלט מתייחסים לביקורת.
יעקב צלזר: תודה רבה.
ראובן ריבלין: הביקורת צופת פני העתיד על סמך מה שקרה בעבר.
ראובן ריבלין: אם פני העתיד לא מתגלים, אז מה לנו בביקורת.
ראובן ריבלין: ואני מודה לך על דבריך משום שזה חשוב מאוד.
ראובן ריבלין: אני מקווה רק שהם מיושמים באמת כפי שאתה מצביע עליהם.
ראובן ריבלין: לפני שאלות העיתונות, המבקר יגיש את הדוח לכנסת, ליושב ראש הכנסת וליושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מיכה לינדנשטראוס: אני מוסר את הדוח השנתי שלנו ליושב ראש הכנסת, כפי שאתם רואים.
מיכה לינדנשטראוס: וליושב ראש ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה.
ראובן ריבלין: שאלות עיתונאים.
ראובן ריבלין: אני אומר את זה בקול רם מספיק.
אופיר ברק: אדוני יושב ראש הכנסת, אולי שאלה אליך בעניין הזה.
אופיר ברק: הבחירות מתקרבות, בעוד כשבועיים אמורים לבחור מבקר חדש, מה הפרוצדורה?
אופיר ברק: האם הסמיכות הזאת תפגע בהליך?
ראובן ריבלין: כניסה להליך של בחירות חדשות לא יפגע בבחירת מבקר המדינה הבא, הוא ייקבע והוא ייבחר על פי החוק.
ראובן ריבלין: גם פגרה, אם בעוד כשבועיים אנחנו ניכנס אליה, לא תמנע את כינוסה של הכנסת על מנת לבחור מבקר מדינה על פי הקבוע בחוק.
ראובן ריבלין: הדברים האלה מחייבים, שום עניין פרט לעמידה בלוחות הזמנים ובהליכים שקובע החוק לגבי בחירת מבקר מדינה וכך יהיה.
ראובן ריבלין: הכנסת קיבלה הודעה על פי לוחות הזמנים המתאימים שב-14 לחודש מאי יתקיימו הבחירות למבקר המדינה וכך יהיה, עד יום שישי זה יכולים מועמדים להגיש את מועמדותם בהמלצתם של עשרה חברי כנסת.
ראובן ריבלין: כפי שידוע לי, עד רגע זה, הגיש מועמד אחד את מועמדותו עם מכתב הסכמה ואני יודע לפחות על מועמד אחד או שניים נוספים שיגישו את מועמדותם ותודה רבה.
עיתונאי: אדוני יושב ראש הכנסת, התאריך ה-4 בספטמבר שמוצע לבחירות מוקדמות נראה לך?
עיתונאי: והאם זה מתואם או יתואם עם יתר המפלגות?
ראובן ריבלין: אני בטוח שתוכל לשאול אותי את השאלות האלה מבלי להטריח את מבקר המדינה- - -
עיתונאי: לא, בנושא הזה.
ראובן ריבלין: בנושא הזה?
ראובן ריבלין: הבחירות יתקיימו במועד שהכנסת תקבע אותן במליאתה.
ראובן ריבלין: בחוק הקדמת הבחירות מועד הבחירות יוכל להיות לא פחות מ-90 יום מיום אישורו של החוק ולא יותר מחמישה חודשים מיום אישורו של החוק.
ראובן ריבלין: התאריך עצמו ייקבע על ידי הכנסת.
עיתונאי: נראה לך ה-4 בספטמבר?
ראובן ריבלין: נראה לי כל תאריך שהכנסת תקבע אותו, וכשאומרים 'הכנסת תקבע אותו', זה 61 חברי כנסת שצריכים להיות בקריאה השלישית והם מסכימים על התאריך.
ראובן ריבלין: כל תאריך הוא טוב, אם התאריך שאתה מדבר עליו הוא גם יום שלישי, זה פעמיים כי טוב.
עיתונאי: אדוני המבקר, בהמשך לדוח שהגשת בדבריך אמרת שבימים הקרובים יוגש דוח הרפז, האם התכוונת לדוח הרפז או לדוח המשט ומה המסקנות שלך?
מיכה לינדנשטראוס: אני לא חושב שאנחנו נמצאים בשלב שאנחנו יכולים לדבר כבר על הדוח שנוגע לפרשת הרפז.
מיכה לינדנשטראוס: הדוח הזה, כפי שאמרתי, נמצא בשלבי סיום, הוא יסתיים בימים הקרובים ואז הוא יוגש לציבור.
מיכה לינדנשטראוס: מעבר לפרטים האלה, בזמן שהביקורת טרם סיימה מבחינת חתימת המבקר על הדוח, אין מה להוסיף.
עיתונאים: שאלה נוספת, אתה עומד לסיים קדנציה של שבע שנים בתפקידך, אתה חש שהצלחת מתוך הדוחות שהגשת לשפר את עבודת הממשל בארץ ועבודת הרשויות?
מיכה לינדנשטראוס: אני מקווה שכן.
מיכה לינדנשטראוס: בקיום של הדוחות שלנו, שמעת לא מזמן סקירה מהממונה מטעם משרד ראש הממשלה על קיום הביקורת ועל פי ההערכה שלו יש אחוז גבוה של הדברים שמתבצע, אנחנו מקיימים דוחות מעקב כדי להיות משוכנעים שהדברים מתבצעים ואני גם חושב שמה שחל בשנים האחרונות ואמון הציבור במערכת של הביקורת גדל בצורה דרמטית.
מיכה לינדנשטראוס: על פי הסקרים האחרונים אנחנו נמצאים מבחינת ההערכה הציבורית מקום אחד אחרי נשיא המדינה.
עיתונאים: כלומר שהשגת את היעדים שהצבת בתחילת הקדנציה שלך?
מיכה לינדנשטראוס: אני מקווה שכן, פעלתי לכך, הדוחות שלי מדברים בעד עצמם.
עיתונאים: אדוני, אמרת שהדוח שלך גדול יותר משנים עברו וזה מה שאני זוכר שאתה אומר כמעט כל הגשת הדוח, שהדוח גדל וגדל, כנראה 64 בהתאמה עם גיל המדינה, עד כמה באמת אתה יכול לאשר או להכחיש את מה שאמרו פה נציגי הממשלה, שהממצאים החדשים שלך לא חוזרים על עצמם בדוחות קודמים ובדוחות העתידיים?
מיכה לינדנשטראוס: אני לא יכול להיכנס לוויכוח אם ב-50%, 60% או 20%.
מיכה לינדנשטראוס: אני יודע שמשרד ראש הממשלה עושה את עבודתו בעניין הזה ומודיע לנו על מה שנעשה, הדוחות שלנו, כפי שאמרתי, מתחלקים בחלקם לדוחות מעקב שבהם אנחנו בעצמנו בודקים אם מבצעים את מה שאנחנו המלצנו.
מיכה לינדנשטראוס: להערכתי המצב בנושא הזה משתפר לאין שיעור בשנים האחרונות.
עיתונאים: אתה יודע להגיד בתוך הממצאים של הדוח הקיים כמה ממצאים חוזרים על עצמם בשנים עברו?
מיכה לינדנשטראוס: יש ממצאים שחוזרים על עצמם ואני חושב שמספר הממצאים שאינם חוזרים על עצמם גבוה יותר.
עיתונאים: אדוני המבקר, איך ציפי לבני אומרת?
עיתונאים: 'אני פורשת מהחיים הפוליטיים אך לא מהציבוריים', האם אתה יכול לשתף אותנו בתכניותיך לעתיד לאחר שתסיים את התפקיד?
עיתונאים: האם אדוני רואה עצמו מועמד בבוא העת לתפקיד נשיא המדינה ואיזה עצה טובה יש לך למי שיירש אותך בתפקיד?
מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שהשאלה מורכבת מאוד, נצטרך לקיים כאן דיון מפורט אם נתחיל לענות לכל אחת מהן.
מיכה לינדנשטראוס: אני קבעתי לעצמי כלל, יש פניות רבות למבקר, הכלל אצלי, עד סיום תפקידי אינני עוסק בשום דבר אחר, בשום שיחה אחרת בתחום הזה, כל מי שפונה אליי מקבל את התשובה.
מיכה לינדנשטראוס: אחרי שאני אסיים את עבודתי כמבקר המדינה, כדי שלא אעשה קרדום לחפור בו מעבודת המבקר, אני אז אשיב על כל השאלות.
ראובן ריבלין: אני לא יודע מה דעתו של המבקר על מועמדותו לנשיאות המדינה, בעיניי היא מועמדות ראויה ביותר.
רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.
רוני בר-און: נושא הישיבה סיוע לעסקים קטנים ובינוניים.
רוני בר-און: זאת ישיבת המעקב השנייה שלנו, אחרי הישיבה שקיימנו פה לפני 4 חודשים.
רוני בר-און: כמה דברי רקע באופן שנכייל את כל המשתתפים, בין כאלה שהשתתפו בישיבה הקודמת ובין כאלה שלא ונבחן במה התקדמנו ובמה הועלנו מאז.
רוני בר-און: כך או כך, הדוח של המבקר העלה כי ב-2010 היו בישראל 450,000 עסקים קטנים.
רוני בר-און: 98% מכלל העסקים בישראל מעסיקים, נכון לכתיבת הדוח, כ-55% מכלל המועסקים במשק.
רוני בר-און: למרבית הצער, חלף העוצמה הזאת והנפח הזה במשק הישראלי, מסתבר שאחוז ניכר מהעסקים הקטנים שנפתחים נסגרים עוד בטרם מלאה שנה לפתיחתם.
רוני בר-און: הנושאים שדנו בהם במסגרת הדיון עסקו בחקיקה ותיאום בין הגופים הממשלתיים.
רוני בר-און: עסקנו גם בנושא של סרבול תהליכי קבלת רישוי העסק.
רוני בר-און: ננקב הזמן של ממוצע 220 יום לקבלת רישוי עסקים, שלכל הדעות זה זמן בלתי אפשרי.
רוני בר-און: גם עודכנו כי לאחר סיום הביקורת, בנובמבר 2010, קיבלה הכנסת חוק רישוי עסקים, תיקון 27, שמאפשר לרשות הרישוי ליתן היתר לעסקים מסוימים לעסוק בעסק הזה בתהליך מזורז עוד קודם מתן הרישיון.
רוני בר-און: התקנות שהן בעצם תנאי לכניסת החוק לתוקפו, בנושא של המסלול הירוק לעסקים קטנים לא הוגשו עד אז לכנסת, אני מניח שגם עד היום, ככל שהבדיקה שלי נוגעת.
רוני בר-און: כן עלו העניינים הבאים: העובדה שלא הוקמה סוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
רוני בר-און: ממנה נגזר גם קושי לאייש את המשרות.
רוני בר-און: שאלת ההצלחות, אם בכלל והאפקטיביות של תכניות הסיוע הממשלתיות.
רוני בר-און: נשאלה שאלה האם החלטת הממשלה ממאי 2009 בעניין הקמת קרן חדשה לעסקים במצוקה באחריות משרד האוצר, התאחדות התעשיינים וההסתדרות, האם יושמה ההחלטה?
רוני בר-און: כן עלתה שאלת המנהלים או הבעלים של עסקים מהסוג הזה, ככל שהם נקראים לשירות מילואים.
רוני בר-און: השר שהשתתף בישיבה הקודמת אמר כאן למעשה שתי אמירות בולטות שאנחנו מבקשים לשמוע את הסטאטוס בעניינן, אדוני המנכ"ל.
רוני בר-און: היתה החלטת ממשלה, 3409, מיולי 2011 שמטילה על שר התמ"ת לגבש הצעת חוק לעידוד פעילותם של עסקים קטנים ובינוניים.
רוני בר-און: לדברי השר החוק צפוי לקבוע מסגרת עבודה שהולמת את גודל הפעולה שניצבת בפני הסוכנות.
רוני בר-און: לצייד אותה בכלים מתאימים ולהיות ראש החץ של עבודת הממשלה למען העסקים הקטנים בישראל.
רוני בר-און: השר הודיע שעבודת ההכנה של הצעת החוק נמצאת בעיצומה והביע תקווה שבמהלך מושב החורף המסתיים בעוד שבועיים היא גם תגיע לידי מימוש ותעבור את הקריאה ראשונה.
רוני בר-און: כנגד ההצהרה החשובה הזאת והאופטימית הזאת ומכיוון שרצינו לתקף אותה, הצלחנו לחלץ התחייבויות ממשרד המשפטים, מחלקת ייעוץ וחקיקה, שתתכייל באופן מלא להתחייבות שלך לכך שהחוק יגיע לפחות לקריאה ראשונה בתום מושב החורף.
רוני בר-און: אנחנו רוצים לקבל סטאטוס על העניין הזה.
רוני בר-און: גם הצהיר השר על הדגש הגדול או החזק שהמשרד מבקש לתת לנושא מיסוד העסקים הקטנים במגזר המיעוטים ובמגזר החרדי.
רוני בר-און: באשר להצעותיך שלך, אדוני המנכ"ל, גם פה נרצה לקבל סטאטוס על הקרן למפעלים במצוקה.
רוני בר-און: משעה שהוחלט עוד בממשלה הקודמת שהקרן תופעל רק על-ידי הממשלה – דיברת אז על מחלוקת פנים ממשלתית והבעת תקווה שבימים הקרובים, בתחילת נובמבר, תוכרע בין התמ"ת לאוצר לגבי ניהול הקרן.
רוני בר-און: טענת בצדק שהאבסורד שבו הכסף מצוי, המימון מצוי, המנגנון של ההפעלה הוא זה שתוקע את עניין היישום.
רוני בר-און: בסיכום הישיבה התרענו על שלושה עניינים טעונים הסדר.
רוני בר-און: קראנו לזה באופן בהול: הנושא הראשון הוא הנושא של הקמת סוכנות הביצוע לעסקים קטנים ובינוניים.
רוני בר-און: רשמנו את הודעת נציג נציב שירות המדינה שהוא ידווח ושתינתן הסכמה לסוכנות ביצוע ומתוך זה ייפתרו ענייני כוח האדם או תשומות כוח האדם, דהיינו, השאיפה המוצדקת של מי שמנהלים את הרשות לקבל לתוכה אנשים שניתן להעסיק במסגרת של סוכנות ביצוע ולא במסגרות מוחלשות אחרות.
רוני בר-און: עניין המשרתים במילואים מהמגזר המקצועי.
רוני בר-און: אתה נטלת על עצמך, אדוני המנכ"ל, לקדם את העניין הזה.
רוני בר-און: אנחנו רוצים לשמוע על הפיתרונות ועל לוחות הזמנים.
רוני בר-און: העניין השלישי הוא תקלה שבגדול רובצת לפתחו של משרד הפנים, שלא השכיל לתקן תקנות שנוגעות לחוק רישוי עסקים.
רוני בר-און: הורינו את שר להתייצב לישיבה הזאת ולהסביר לנו מה צריך עוד לקרות כדי שסוף סוף ניתן יהיה לקבל את התקנות האלה ושתהליך חקיקת המשנה יסתיים מבלי שהדרגים הפקידותיים במשרדים השונים המעורבים בעניין ימשיכו להתעמר בנושא.
רוני בר-און: ככל שאנחנו מדווחים - יש כאן מכתב מטעם מנהל אגף תיאום ובקרה במשרד הפנים.
רוני בר-און: מכתב מלא יגון, הייתי אומר.
רוני בר-און: מה עושים לתקנות ואיזה משרדים, מציקים.
רוני בר-און: ארכיבי המדינה כבר מתפקעים מרוב מכתבים כאלה.
רוני בר-און: אנחנו רוצים לדעת איך מתקדמים.
רוני בר-און: כל הסקירה ההיסטורית מאז תקומת עם ישראל בארצו היא פחות מעניינת.
רוני בר-און: בלי התקנות האלה הרכבת הזאת לא תצא לדרך, גם אם המכתבים יהיו סוחטי דמעות.
רוני בר-און: באופן די מוזר קיבלנו גם מכתב מנציבות שירות המדינה מתאריך 3.12, שמשום מה הגיע אלינו רק לפני שבועיים.
רוני בר-און: נפלאות דרכי הדואר.
רוני בר-און: הנציבות אומרת שהיא קיימה איתכם דיונים ומסבירה "שלא נמצאה הצדקה לקביעת מעמדה של הרשות כסוכנות ביצוע.
רוני בר-און: הוחלט שהיחידה תקום כיחידה מנהלית".
רוני בר-און: אבל נציב שירות המדינה כנראה שמע את הקולות, בין היתר אולי ממך, מהשר ואולי גם מהוועדה הנכבדה הזאת והוא מתכוון ליזום החלטת הצעה לתיקון החלטת הממשלה.
רוני בר-און: הוא מבקש לקבוע את מעמדה של הרשות כסוכנות ביצוע.
רוני בר-און: גם מודיעים לנו שהנציבות נרתמה באופן מלא ומקצועי לסיוע הרשות עם הקמתה והיא מונה היום 21 ומאוישת באופן מלא למעט משרה אחת בלבד.
רוני בר-און: גם לגבי הדבר הזה נרצה לשמוע את הסטאטוס.
רוני בר-און: אנחנו כמובן מברכים את נציב שירות המדינה שהבין את העובדה שהמלאכה לא נשלמה בהקמת הרשות וצריך להפוך אותה לסוכנות ביצוע.
רוני בר-און: כל אלה שנתבקשו לעדכן מצב וסטאטוס יואילו לעשות כן ואחר-כך הדיון ייפתח לכל מי שרוצה להוסיף וכדרכנו נסכם.
צבי ורטיקובסקי: אני לא רואה כרגע צורך להוסיף פרטים.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו רוצים לשמוע העדכונים.
רוני בר-און: למען הפרוטוקול אני רוצה לציין שהישיבה הקודמת נקבעה כדי לעמוד בלוחות הזמנים שאנחנו קוצבים לעצמנו.
רוני בר-און: לבקשת השר והמנכ"ל שהיו אמורים להיות עסוקים בעניין חשוב אחר הם לא היו יכולים להשתתף בישיבה.
רוני בר-און: נעתרתי לבקשתם ודחינו את הישיבה בשבועיים.