GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון רובינשטיין: אריה, אתה רצית להעיר משהו לגבי הרשימה.
אריה דוידזון: כאשר הגשתי את הרשימה אמרתי שזו רשימה חלקית.
אריה דוידזון: בעמוד הראשון מופיעה רשימה של 31 מדינות מתוך ה-36 שבהן קיימת נציגות מסחרית, מתוכן שתי מדינות שבהן המשרה איננה מאוישת.
אריה דוידזון: בעמוד שני יש רשימה של סקר שנעשה במשרד התמ"ס.
אריה דוידזון: על פי אותו סקר שבע מדינות שמופיעות ברשימה הזו ראוי שיהיה בהן נציג, אבל אין.
רחל רועי: אני אשמח מאוד אם הוועדה הזו תעזור לנו בזה.
אמנון רובינשטיין: אם כך, חסרים כאן חמישה נציגים.
אמנון רובינשטיין: האם מישהו יודע מה היקף המסחר שלנו עם רומניה?
רחל רועי: אין לי כרגע נתונים.
רחל רועי: אנחנו מדברים על סדר גודל של קרוב ל-80 מיליון דולר דו כיווני, בערך.
אמנון רובינשטיין: לדעתי, היה צריך לקבוע איזשהו רף.
צבי אלון: זו דווקא דוגמא טובה לכך שמדינת ישראל שמה מדינה כמו רומניה או כמו בולגריה על המפה מבחינת האינטרסים לפיתוח הסחר.
צבי אלון: אלו מדינות שמתעוררות ואלו מדינות שבמוקדם או במאוחר אמורות להיות חברות באיחוד האירופי.
צבי אלון: אלו מדינות שהנציגות הכלכלית שבהן מנסה לפתח את הפוטנציאל שקיים שם.
צבי אלון: יש שם היום מחירים מאוד נמוכים, זה לא אטרקטיבי, אבל התשתית שישימו שם היום תהיה אפקטיבית לעוד חמש שנים.
אמנון רובינשטיין: האם מישהו יודע מה היקף הסחר שלנו עם שבדיה?
אמנון רובינשטיין: אני יודע שהוא נמוך אבל אני לא יודע מהו.
רחל רועי: אנחנו מדברים על היקף סחר של משהו בקרבת החצי מיליארד דולר עם שבדיה.
רחל רועי: אנחנו מגיעים לזה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו קונים מהם, אבל מה היקף הייצוא שלנו לשם?
אמנון רובינשטיין: נדמה לי שהוא 25 מיליון דולר.
רחל רועי: בוא נאמר ששליש, שני שליש.
רחל רועי: אנחנו עובדים שם עכשיו חזק מאוד בכמה תחומים.
רחל רועי: דרך אגב, הנספח המסחרי שיושב בשבדיה מואמן גם על נורבגיה ועל פינלנד.
רחל רועי: הוא מתרוצץ שם בין הארצות.
אמנון רובינשטיין: כל הכבוד, אבל אני שואל מה הקריטריונים.
אמנון רובינשטיין: אני מבין את זה שבגרמניה יש שני נציגים.
רחל רועי: אנחנו יושבים גם במדינות שיש בהן כלכלה צומחת ושעומדות להיכנס לשוק אירופי.
רחל רועי: למעשה, אנחנו חייבים לקבוע שם תשתיות.
רחל רועי: אין מדינה שאין להם שם נספח כלכלי.
רחל רועי: זאת אומרת, אתה רואה כי בכל נציגות יש נספח תרבות, נספח עיתונות, נספח תיירותי, נספח לענייני פוליטיקה, נספח לענייני דיפלומטיה.
רחל רועי: נורא משונה שעל הנספחים הכלכליים יש כל פעם את הפנייה הזו ואנחנו צריכים להצדיק את הקיום שלנו מהתחלה
אליעזר זנדברג: אני חושב שלא זו הגישה לפחות בדו"ח, כפי שאני רואה.
רחל רועי: ככה אנחנו מרגישים.
אליעזר זנדברג: בעקבות הדו"ח החליטה ועדת השרים החלטות.
אליעזר זנדברג: אני הייתי רוצה לראות מדיניות שגובשה בהסכמה ובדיונים משותפים בין משרד החוץ, משרד התמ"ס, משרד החקלאות,
אליעזר זנדברג: משרד התיירות.
אליעזר זנדברג: כך שלא כל אחד יראה את הטריטוריה שלו כעומדת בפני עצמה.
אליעזר זנדברג: מניעת כפילויות וניצול כוח האדם.
אליעזר זנדברג: זה רוח הדו"ח.
אליעזר זנדברג: הרושם שלי היום, וזה לא רק רושם אלא זה מוכח במציאות, הוא שכל גוף פועל עצמאית ולא בתיאום מלא.
אליעזר זנדברג: אני לא אומר שיש נתק, אבל לא בתיאום מלא ולא מתוך מדיניות קבועה ואחידה.
אמנון רובינשטיין: נציב שירות המדינה, בבקשה.
שמואל הולנדר: אני חושב שהביקורת עשתה פה עבודה מאוד מאוד חשובה.
שמואל הולנדר: היא נגעה בנקודה מאוד נכונה וטוב שהדברים הועלו על השולחן.
שמואל הולנדר: אני לא אתייחס באופן ספציפי למשרד כזה או לאחר, אלא לתמונה הכוללת כפי שעולה מהדו"ח וכפי שלמיטב ידיעתי האישית, ואני כבר הרבה שנים עוסק בתחום שירות המדינה בזוויות שונות, היא בהחלט נכונה.
שמואל הולנדר: היא נכונה לחלוטין.
שמואל הולנדר: אין ספק שיש נציגים שעושים עבודה מאוד חשובה וחיונית, ויש משרדים שזקוקים מאוד לנציגות בעיר או במדינה כזו או אחרת.
שמואל הולנדר: יש המון כפילויות ויש המון משימות או איושים שאין להם ולצרכים האמיתיים ולא כלום, אלא הם תוצאה של כל מיני סיבות היסטוריות ולפעמים גם סיבות אישיות.
שמואל הולנדר: אני מדבר על דברים שהיו, אני לא מדבר על דברים תיאורטיים.
שמואל הולנדר: לפעמים צריך היה לפתור בעיה אישית של פלוני שהוא עובד בכיר ואז יצרו משרה של נציג במקום מסוים עבורו, מבלי לחשוב שלא צריך את המקום הזה ובלי לחשוב שזה כרוך בעלות גבוה.
שמואל הולנדר: בכמה מקרים שבהם התפנו משרות כאלה, פניתי אישית לשרים ואמרתי להם אולי זה הזמן לבחון את נחיצות המשרה.
שמואל הולנדר: כאשר אדם נמצא במשרה קשה לבחון זאת, קל יותר לבחון את זה כאשר מתפנית משרה.
שמואל הולנדר: ראיתי שיש כאן
שמואל הולנדר: גם עניין אישי וגם עניין של היאחזות במשרה ולכן למה לוותר.
שמואל הולנדר: הרי עובר זמן עד שאגף התקציבים מאשר דבר כזה ואז שואלים האם נוותר על נכס יקר כזה?
שמואל הולנדר: צריך גם לזכור שבחלק מהמקומות, זה גם נאמר בדו"ח וזה נכון, עובד מקומי או עמ"י או עובד מקומי זר, לפעמים יכול לעשות אותה עבודה הרבה יותר טוב וברבע עלות.
שמואל הולנדר: יש עלות מאוד מאוד גבוהה לשליחת שליח מהמדינה לחו"ל.
שמואל הולנדר: יש פה גם עניין של משכורת וגם עניין של ההוצאות הנלוות למשפחה, שכר דירה, מטען וכו'.
שמואל הולנדר: הדברים ידועים.
שמואל הולנדר: יש מקומות שבהם העובד המקומי לא רק שהוא יותר זול, אלא הוא יותר טוב.
שמואל הולנדר: הוא מכיר את השפה יותר טוב.
שמואל הולנדר: לא כל המדינות הן מדינות הדוברות אנגלית.
שמואל הולנדר: הוא גם מכיר את המקום ואת המנטליות, את תנאי השטח יותר טוב.
שמואל הולנדר: אני רוצה להביא דוגמא שהיא ידועה להרבה אנשים.
שמואל הולנדר: קחו למשל את המשלחת הביטחונית בניו-יורק.
שמואל הולנדר: זוהי משלחת מאוד מאוד גדולה.
שמואל הולנדר: היא עוסקת ברכש וכו'.
שמואל הולנדר: יש שם מספר מאוד גדול של קניינים שהם בכלל עמ"י.
שמואל הולנדר: הם בחורים צעירים מאוד מוכשרים.
שמואל הולנדר: הם לומדים באוניברסיטה, מדברים אנגלית נהדרת והם עושים עבודה טובה מאוד.
שמואל הולנדר: מבלי לפגוע, לפעמים הם עושים עבודה טובה יותר מהשליח היקר.
שמואל הולנדר: לכן, אני חושב שטוב שהביקורת נעשתה וטוב שהממשלה החליטה מה שהחליטה.
שמואל הולנדר: לפני מספר שבועות, בעקבות התפנות המשרה של סגן החשב הכללי בניו-יורק, גם על זה מדבר דו"ח הביקורת, אנחנו דנו בנושא הזה.
שמואל הולנדר: האמת היא שאני אפילו לא רציתי לאשר.
שמואל הולנדר: אני אמרתי : חבר'ה, לפני ששולחים מישהו בואו נבדוק את הצרכים.
שמואל הולנדר: היה לי ויכוח קשה מאוד עם החשב הכללי ועם מנכ"ל משרד האוצר.
שמואל הולנדר: בסופו של דבר הסכמנו לשלוח אדם לשנה, בכפוף לבדיקה שאנחנו נעשה לאותו מגזר גדול של ניו-יורק.
שמואל הולנדר: שם לבד יש הרבה מאוד נציגים של האוצר.
שמואל הולנדר: אני יכול רק לברך על הדו"ח.
שמואל הולנדר: אני מקווה שבאמת תהיינה לו תוצאות.
אמנון רובינשטיין: שמואל, האם כנציג שירות המדינה אין לך מעמד בזה להחליט?
שמואל הולנדר: יש לי מעמד ואין לי.
שמואל הולנדר: כלומר, יש לי מעמד סטטוטורי בתור מי שמאשר את התקן.
שמואל הולנדר: אם מבקשים תקן חדש של נציבות אז יש לי מעמד, אבל לפי המצב המשפטי, לפי חוק שירות המדינה מינויים אני לא יכול בלי הסכמה של השר לבטל, כיוון שגם הצעה לביטול צריכה להיות על ידי השר הממונה, מבחינה סטטוטורית.
אמנון רובינשטיין: נציג משרד החוץ, בבקשה.
נסים בן שטרית: קודם כל, הממשלה החליטה על הקמת ועדה בראשות מנכ"ל משרד החוץ שתשב בפעם המי יודע כמה, כדי לסכם שאנחנו עובדים בשביל אותה מדינה.
נסים בן שטרית: אנחנו עדיין לא הגענו למסקנה הזו.
נסים בן שטרית: יכול להיות שבוועדה הזו אנחנו נגיע למסקנה הזו.
נסים בן שטרית: משרד החוץ פרוס ב-103 נציגויות.
נסים בן שטרית: אתם רואים שיש פה רק 36 נספחים כלכליים ואם תפחיתו 103 פחות 36 תגיעו לכך שעובדי משרד החוץ עושים גם עבודה כלכלית בכל הנציגויות שאין בהם אף נספח, לא תיירותי, לא כלכלי, לא חקלאי, לא מסחרי, ולא שום נספח אחר.
נסים בן שטרית: משרד החוץ לוקח חלק גדול בנושא הכלכלי מבחינת עבודתו בתוך הנציגות.
נסים בן שטרית: אגב, מחצית מהנציגויות של משרד החוץ הם בסך הכל שני אנשים.
נסים בן שטרית: אני לא מדבר על ביטחון שזה מחויב המציאות בימים כתיקונם, אבל בסך הכל 50% מהנציגויות שלנו יש בהם שני שליחים.
אמנון רובינשטיין: כמה נציגים יש לכם בסך הכל?
נסים בן שטרית: יש לנו בסך הכל 400 נציגים בחו"ל על 103 נציגויות.
אמנון רובינשטיין: זה לא הרבה.
נסים בן שטרית: זה לא הרבה.
נסים בן שטרית: במהלך החמש השנים האחרונות אנחנו קצצנו קרוב לחמישים תקנים בחו"ל, ובהתאם למה שאמר הנציג, אנחנו מאיישים את התקנים האלה בעובדים מקומיים, בין אם זה עובדים מקומיים זרים ובין אם זה עובדים מקומיים ישראלים.
נסים בן שטרית: בשנה הבאה יש עוד קיצוץ של 16 תקנים.
נסים בן שטרית: אנחנו עדיין לא התחלנו בביצוע הקיצוץ הזה, אבל זה כמובן ישליך על היקף הנציגים שלנו בחו"ל.
נסים בן שטרית: אגב, עלות של שליח בחו"ל היא 150 אלף דולר, איך שלא יסתכלו על זה.
אמנון רובינשטיין: משלחת של חברי כנסת ביקשה עובד מקומי בשטרסבורג.
אמנון רובינשטיין: שטרסבורג היא מקום ישיבתם של מאות חברי פרלמנט אירופים.
אמנון רובינשטיין: יש לנו שם חדרים בחינם, פקס וטלפון, אבל לא הצלחנו להשיג עובד מקומי ממשרד החוץ.
אמנון רובינשטיין: אני אומר שבסולם העדיפויות של ישראל שטרסבורג באה מייד אחרי השגרירויות הגדולות, אבל אי אפשר להשיג את זה.
אמנון רובינשטיין: בשטרסבורג הייתה נציגות אבל היא נסגרה.
נסים בן שטרית: אנחנו מתכננים לסגור עוד עשרים נציגויות.
נסים בן שטרית: ממשלת ישראל מתקשה להחליט אילו נציגויות תסגרנה.
נסים בן שטרית: הכסף מבחינת תקציב נלקח כבר ממשרד החוץ, ואנחנו עדיין נאבקים ושואלים איך סוגרים עשרים נציגויות בחו"ל בפריסה שלנו.
אמנון רובינשטיין: האם אתם מרגישים הבדל בין מקומות שבהם הנציג שלכם עושה את העבודה הכלכלית למקומות אחרים?
נסים בן שיטרית: זה לא הוגן לשאול אותי את השאלה הזו.
נסים בן שיטרית: אני לא רוצה לפגוע בחבריי מהתמ"ס.
אמנון רובינשטיין: לאור הדברים החמורים שאמר נציב שירות המדינה, אני מנסה למצוא איזשהו קריטריון לתפוקה.
נסים בן שטרית: אני יכול לומר ששיתוף הפעולה הוא טוב.
נסים בן שטרית: הנציגים שלנו עובדים מולם.
נסים בן שטרית: גם לנו יש אגף כלכלי.
נסים בן שטרית: אני פעם הצעתי להקים מיניסטריון לסחר חוץ שיקיף בתוכו את כל הנושאים הכלכליים.
נסים בן שטרית: יש לקחת את האגף הכלכלי ממשרד החוץ ואת סחר חוץ מהתמ"ס ואת האגף הבינלאומי מהאוצר ואת מכון הייצוא ויקימו גוף שבאמת דומה לגוף שמטפל בסחר חוץ בצורה רצינית.
נסים בן שטרית: זה עדיין לא קיים.
אמנון רובינשטיין: אני חושב שאנחנו נצטרך לשבת עם מנכ"ל משרד החוץ על הנושא הזה.
אמנון רובינשטיין: אני אומד את כל ההוצאה הזו בלמעלה ממאה מיליון ₪, נכון?
שמואל הולנדר: לדעתי, יותר אם לוקחים את כל הנציגים הכלכליים מכל המשרדים.
שמואל הולנדר: נציגים כלכליים זה לא רק תמ"ס.
שמואל הולנדר: זה גם משרד התיירות, משרד החקלאות, מכס, זה משרד האוצר.
רחל רועי: זה מדע.
אמנון רובינשטיין: ארבע נציגויות של משרד המדע.
נסים בן שיטרית: לא, אין להם ארבע נציגים.
נסים בן שיטרית: קיצצו, יש בסך הכל נציג אחד ועוד נציג הולך להיפתח בגרמניה.
רחל רועי: נציגי משרד הביטחון עוסקים גם בנושאים כלכליים.
אמנון רובינשטיין: זה מה שאמר מבקר המדינה לגבי זה שיש כפילויות וחלוקת תפקידים נוראית .
אמנון רובינשטיין: מר צבי אלון, סמנכ"ל סחר חוץ במשרד החקלאות, אולי תתייחס להצעה שעלתה כאן.
צבי אלון: אני אתייחס גם אליה.
צבי אלון: אני קודם כל רוצה להתייחס לדבריו של נציב שירות המדינה.
צבי אלון: אני אישית חלק מהמערכת שלו.
צבי אלון: אני יכול להסכים עם מה שהוא אמר, אבל אני מתקומם על כך שהוא מייחס את המינויים האישיים שבהם סודרו מקומות עבודה במטרה לפתור בעיה אישית של מישהו לנציגויות הכלכליות.
צבי אלון: אתה עומד בראש מערכת שזה לחם חוקה בארץ בהרבה מקרים.
צבי אלון: הייתי רוצה שהוועדה הזו תהיה לפחות מאוזנת בדיון.
צבי אלון: אני חושב שבנושא הזה של מינויים בחו"ל, לפחות בתחום הכלכלי, נעשה לפני שנים מהלך מאוד מאוד בריא של מכרזים וניקו את כל האורוות ויש מי שמלין על זה עד היום.
צבי אלון: אני מבקש מהנציב שכאשר הוא מדבר על דברים שאני חושב שהם נכונים, אבל הם משקפים תופעה שוודאי צריך לשרש אותה בכל המערך הממשלתי.
שמואל הולנדר: אני התייחסתי לאיך בעבר, לפני שנים, מונו נציגים במקומות מסוימים.
שמואל הולנדר: אני אמרתי למה במדינה מסוימת יצרו נציג של משרה מסוימת לפני עשר-חמש עשרה שנה.
שמואל הולנדר: אני אמרתי שהיו לזה כל מיני סיבות היסטוריות, כולל בעיות תקנים.
שמואל הולנדר: אלו דברים עובדתיים שהיו ואי אפשר להתווכח על זה.
צבי אלון: אני הייתי מצפה שתזכיר גם את העובדה שנעשתה רפורמה מאוד רצינית במינויים של נספחים כלכליים.
צבי אלון: אני לא מכיר את האחרים, ואני לא יודע איך הם מתמנים לתפקיד במשרד המשטרה או בביטחון.
צבי אלון: אני גאה ברמה של נציגי משרד החקלאות ובפידבק.
צבי אלון: רק אתמול ישבתי עם סמנכ"ל כלכלה במשרד החוץ והוא אומר: קודם כל אני צריך לשבח את נציגי שני הנציגים שלך שהיו בדוחא.
צבי אלון: אני ודאי לא מתנצח עם הנציב בנושא הזה, אני רק רוצה להעיר על כך שיש לנו איזשהי פרנויה שהנציגות המדינית והפוליטית ברחבי העולם היא מובנית מאליה, כי רודפים את מדינת ישראל.
צבי אלון: אבל, יש לבדוק את אותם עשרות נציגים כלכליים.
צבי אלון: אדוני היושב ראש, אתה שואל איך בודקים את האפקטיביות של הנציגים הכלכליים.
אמנון רובינשטיין: אני שואל שתי שאלות.
אמנון רובינשטיין: מה הקריטריונים ואיך בודקים אפקטיביות?
צבי אלון: שאלת הקריטריונים לגבי איך מוצבים הנציגים ומה השיקול בהצבתם היא שאלה מאוד מאוד פרקטית ואני מניח שאפשר לענות עליה.
צבי אלון: אני חושב שיש בעיה לגבי בדיקת יעילות, אבל גם את זה אפשר לפתור.
צבי אלון: דו"ח מבקר המדינה העיר לי או לאחרים איך צריך להיות הקשר, איך צריכות להיות ההנחיות, איך הדיווח צריך להיות, כיצד צריכה להיות העבודה.
צבי אלון: השאלה הזו של הפריון ושל תועלת העבודה הרי נכונה גם לגבי פרופסור באוניברסיטה וגם לגבי שגריר ישראל בבורמה.
עוזי ברלינסקי: הבריטים התלבטו בסוגיה הזו גם בהקשרים מאוד דומים והם פיתחו בעקבות זה או בעקבות שאלות דומות אחרות, מושג שנקרא: value for money.
עוזי ברלינסקי: מול המושג הזה הם אמרו שכל פעילות, כולל פעילות מהסוג שמוזכרת כאן, כולל פעילות ביקורת, יש לה ערך שנמדד מול הכסף שמוצע מולה.
אמנון רובינשטיין: הבריטים קיצצו תקציבים בצורה דראסטית.
עוזי ברלינסקי: הם גם הגדירו תפוקות, תפוקות מינהליות בצורה יותר כלליות ותפוקות טכניות בצורה יותר קונקרטית.
עוזי ברלינסקי: המושג הזה הוא מושג מאוד מוכר ויכול מאוד להיות שאפשר להגדיר תפוקות.
עוזי ברלינסקי: אני הייתי מאוד ממליץ שוועדת המנכ"לים שתשב עכשיו תגדיר תפוקות, ואת הערך הכספי מול התפוקות.
עוזי ברלינסקי: יכול להיות שזה לא יהיה נעים ויכול שיהיו קריטריונים.
צבי אלון: אני בהחלט שותף לזה, אבל כל מה שאמרת הוא טוב לגבי שירות המדינה.
צבי אלון: זה מתאים גם לשגריר בבורמה וגם לנספח שלי בבריסל.
צבי אלון: מבחינתי, דו"ח המבקר הוא בהחלט חיובי והוא נתן לי חשיבה לגבי מה צריך לשנות ואיך צריך לשנות ומה לא בסדר.
צבי אלון: אבל, אני רוצה לוועדה שאותם נציגים כלכליים שנמצאים אצלנו בנציגויות הם בסך הכל ארבעים מתוך מעל מאה נציגויות.
צבי אלון: תחשבו מה עושה שגרירות הולנד בגרמניה ומה עושה שגרירות גרמניה בצרפת.
צבי אלון: הם עושים כלכלה ומעט מאוד מדיניות.
צבי אלון: אף אחד לא רוצה לגנוב להם את המדינה.
צבי אלון: גם שגרירות אוסטרליה בהאג חוסמת את היבוא אליה ודוחפת את היצוא ממנה.
צבי אלון: אנחנו בעוונותינו, מוטרדים בעניינים הפוליטיים מעל ומעבר, וכאשר יש שלושה נציגים של איזשהו משרד באיזשהי יבשת אומרים: בואו נבדוק מה התועלת שלהם ומהם עושים ולמה הם שם.
צבי אלון: אדוני המבקר, אני חושב שזה צריך להיות הפוך.
צבי אלון: אנחנו נמצאים היום בשבוע של ועידת דוחא.
צבי אלון: אנחנו כמשרד החקלאות מגישים לארגון הסחר העולמי דוחות שיגרתים מפורטים ואמרתי להם שמבקר המדינה לא מבקש ממני כל כך הרבה דוחות.
צבי אלון: מבחינת הסחר והכלכלה זה הפך בהרבה מובנים לכפר קטן.
צבי אלון: אנחנו מעורבים אחד בשני.
צבי אלון: בג'נבה אומרים לי האם מותר לתת תמיכה לגזר או לצנון פה בארץ, לא לייצוא.
צבי אלון: אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו.
צבי אלון: יש תקנים, יש נציבות ויש את אגף התקציבים שאיננו וישנו בכל מקום.
צבי אלון: כל הזמן אומרים לנו למה פה יש נציג אחד ולמה לא חצי ולמה לא רבע.
צבי אלון: אני אומר לכם בסיסמא, כמדינה היינו צריכים להיות הרבה יותר מעורבים מבחינת פעילות בחו"ל בתחום הכלכלי מאשר אנחנו בפרופורציה נמצאים.
צבי אלון: מיטב הידידים שלי במשרד החוץ, אבל לא שואלים: למה צריך נספח הסברה או קצין עיתונות וזה בסדר, כי אנחנו מוטרדים בזה.
צבי אלון: אני מציע לנו להיות מוטרדים גם בתחומים הכלכליים.
צבי אלון: אני כבר לא מדבר על שלושה ורבע נציגים של משרד החקלאות.
צבי אלון: זהו התחום שבו הממשלות הכי מעורבות.
צבי אלון: אין לי שום מחלוקת עם התמ"ס על הצורך בנספחים מסחריים, אבל הם עושים עבודה מקצועית גרידא מול הסקטורים העסקיים.
צבי אלון: בתחום החקלאי אתה עומד מול מעורבויות של מדינה, בין שזה הסכמי הסחר ובין שזה התמיכות ובין שזה תקנות של הגנת הצומח ובין שזה הפרה המשוגעת וחסימות של יצוא ויבוא ודברים כאלה.
צבי אלון: פעילות של מדינה מולך.
צבי אלון: אוסטרליה נותנת לנו ארבע פעמים ביום הרצאות למה החקלאות שלנו צריכה להיות חשופה לגמרי לאוסטרליה.
צבי אלון: אתמול קראתי דברים פנטסטיים על כך שכללי הוטרינריה בכמה מדינות בעולם גורמים לזה שמתוך 140 מדינות WTO רק 15 יכולות לייצא לאיחוד האירופי בשר עוף, רק חמש מדינות יכולות לייצא בשר עוף לארצות הברית, ואף מדינה לא יכולה לייצא לאוסטרליה.
צבי אלון: יש להם סטנדרטים של הגנת הצומח ואף אחד לא מתעמק בזה.
צבי אלון: לא מדובר בחסימת סחר, זה מקצועי, זה סטנדרטי.
אמנון רובינשטיין: יש תחומים שבהם ישראל היא יוצאת דופן.
אמנון רובינשטיין: יש תלונות גדולות מאוד על הפרוטקציוניזם הישראלי במוצרי חלב, למשל.
צבי אלון: יש תלונות על זה שמשרד הבריאות לא נותן גבינות לא מפוסטרות.
צבי אלון: זה נכון ואני גם מבין שקשה לנו להתמודד עם זה.
צבי אלון: בגלל שיש לנו הסכם סחר עם שוויץ ויש לנו עניינים ביראטרלים אני באמת מנסה לחבר את זה שיהיו כאן גבינות לא מפוסטרות.
צבי אלון: זה עניין של משרד הבריאות אבל כנראה שהם צודקים.
צבי אלון: מבחינת הפיזור, לנו כמשרד אנחנו יכולים להצדיק כל דבר כי כל נספח מכסה 15 מדינות, ואני חושב שהשאלה היכן מייעדים זאת היא בהחלט שאלה.
צבי אלון: השיקול של היקף הסחר ופוטנציאל הסחר הם אחד הדברים החשובים.
אמנון רובינשטיין: מר ברלינסקי, בבקשה.
עוזי ברלינסקי: אני רוצה להשלים את דבריי בהקשר להחלטת הממשלה שיש בה מספר חלקים.
עוזי ברלינסקי: בהחלטה לא רק דובר על אותו צוות מנכ"לים שהזכיר נציג משרד החוץ.
עוזי ברלינסקי: יש כאן גם כמה וכמה אלמנטים נוספים ועל אחד מהם אני רוצה לשים דגש והוא סעיף ג' בהחלטה.
עוזי ברלינסקי: אנחנו, בעזרת החשב הכללי, מנסים ליצור מערכת חדשנית שהיא תהיה מערכת בנויה על רשת האינטרנט, אבל בנויה באופן כזה שאפשר יהיה להעביר בה מסרים מאובטחים באופן שוטף.
עוזי ברלינסקי: זה בעקבות מערכת שכבר התחילה לעבוד לכל נושא הפיקוח והבקרה הממשלתית, מערכת שמאגדת בתוכה תשעה משרדי ממשלה.
עוזי ברלינסקי: זו מערכת מסרים מאוד פשוטה מבחינת התפעול.
עוזי ברלינסקי: הייתה כבר הדרכה בעניין הזה ועל הבסיס הזה החשב הכללי התחיל כבר בתחקור של מערכת ביטחונית אחת שעל פיה אפשר יהיה להרכיב את המערכת לכולם.
עוזי ברלינסקי: זה יענה על חלק גדול מהשאלות שמעלה מבקר המדינה בהקשר לבעיות התיאום.
עוזי ברלינסקי: נושא נוסף הוא נושא שקשור להערות ביניים של המבקר מעת לעת על העסקת קרובי משפחה בתוך הנציגויות.
עוזי ברלינסקי: כלומר, בעל שממונה על אישה וכן הלאה.
עוזי ברלינסקי: תופעה שאין לה היקפים מאוד גדולים, אבל היא לא מאוד אסתטית.
אליעזר זנדברג: זו תופעה מאוד בעייתית.
עוזי ברלינסקי: היא מאוד בעייתית.
עוזי ברלינסקי: אני מודה שלפני שנים, אפילו אישית ניסיתי להתמודד עם כמה ארגונים ביטחוניים בנושא הזה ונכשלתי.
עוזי ברלינסקי: כרגע הנושא הוא בטיפולו של נציב שירות המדינה וינסו לפחות למצוא פתרונות כאלו או אחרים.
עוזי ברלינסקי: הנושא הוא בעייתי מאוד.
עוזי ברלינסקי: אני חוזר, הוא לא בהיקפים גדולים.
אליעזר זנדברג: אני לא בטוח שזה לא בהיקפים.
עוזי ברלניסקי: אני בחנתי את מספר המקרים והוא לא גדול, אבל הוא קיים.
אליעזר זנדברג: בנציגויות קטנות יחסית הבעיה קיימת.
נסים בן שטרית: זה גם טבעי.
נסים בן שטרית: בנציגות קטנה אין ברירה.
נסים בן שטרית: אם אנחנו שולחים שני אנשים בסך הכל לקטמנדו אז האישה חייבת לעבוד עם השגריר או להפך.
אליעזר זנדברג: אתה מציג את המצב ואני מציג את הבעיה.
אליעזר זנדברג: הבעיה קיימת.
עוזי ברלניסקי: אני רוצה להעיר הערה קצרה לנציג משרד החוץ.
עוזי ברלניסקי: הרי באותם מקומות יש גם נציגים של גורמי ביטחון שונים, נציגים של משרדים אחרים ומה קל יותר היה ליצור איזשהי הצלבת עבודה.
עוזי ברלניסקי: זה חלק מהפתרונות שבוודאי תחשוב עליהם נציבות שירות המדינה.
נסים בן שטרית: עוזי, מה שאתה אומר הוא לא נכון.
נסים בן שטרית: ב- 50% מהנציגויות שלנו בעולם, אין שום נציג אחר למעט משרד החוץ.
עוזי ברלניסקי: הנושא האחרון כמובן הוא נושא השכר ותנאי העבודה.
עוזי ברלניסקי: גם על זה מעיר מבקר המדינה וזה סעיף ד' בהחלטה.
עוזי ברלניסקי: הוטל על הממונה על השכר להיכנס לעובי הקורה וגם על זה נעשה מעקב בשלב קצת יותר מאוחר.
אמנון רובינשטיין: עוזי, מתי תסתיים כל העבודה?
עוזי ברלינסקי: אנחנו קבענו תקופה של ארבע חודשים וזה יהיה בתחילת-אמצע ינואר.
אמנון רובינשטיין: נציג משרד התיירות, בבקשה.
אריה זומר: משרד התיירות בודק את עצמו כל הזמן.
אריה זומר: אנחנו הקפאנו את עבודת הנציגים שלנו בספרד וביפן ואנחנו מעסיקים שם שליחים מקומיים.
אמנון רובינשטיין: האם יש טעם בהחזקת נציגים עם כל הידיעות שרואים בסי-אן- אן ועם המצב התיירות היום?
אריה זומר: היום יש טעם יותר מתמיד.
אריה זומר: אם אנחנו נעלם לגמרי מהמפה ולא נהיה בשטח כל צינורות השיווק שלנו, כל התשתית התיירותית שלנו בחו"ל תתמוטט, כולל חברות תעופה, כולל סיטונאי תיירות, כולל גורמים שעובדים איתנו ביום יום.
אריה זומר: אם אנחנו לא נהיה שם, גם הם לא יהיו שם.
אליעזר זנדברג: מה הקריטריונים שלכם שהיו עד עכשיו לגבי נציגי המשרד בחו"ל?
אמנון רובינשטיין: למה אתם מחליטים לא לשלוח נציג לספרד וכן לשלוח לגרמניה?
אריה זומר: במשרד התיירות יש בסך הכל 12 משרדים עם שליחים בכל העולם.
אריה זומר: חמישה משרדים הם עם עובדים מקומיים.
אליעזר זנדברג: לא אמרתי שיש ריבוי שליחים.
אליעזר זנדברג: אני שואל מהם הקריטריונים לפתיחת משרדים?
אריה זומר: הקריטריונים הם לגבי פוטנציאל תיירותי במדינות השונות.
אריה זומר: כלומר, אם אנחנו יודעים שבמקום מסוים יש פוטנציאל תיירותי, אנחנו פותחים שם משרד.
אריה זומר: כך קרה למשל גם בספרד.
אריה זומר: לפני כשש שנים אנחנו קיימנו בספרד סקר שוק שנמשך כשנה.
אריה זומר: אנחנו הגענו למסקנה שיש לנו פוטנציאל בספרד.
אריה זומר: לקחנו בחשבון פתיחת קווי תעופה שייפתחו במשך השנים.
אריה זומר: זה לא קרה, לא הצלחנו לפתח תנועה טובה מספרד ולכן החלטנו להוריד את רמת הנציגות שלנו.
אריה זומר: ביטלנו את הנציג שם.
אריה זומר: ספרד היום מטופלת זמנית על ידי אחד הנציגים באירופה.
אריה זומר: כנ"ל ביפן.
אריה זומר: אנחנו חשבנו שיש לנו פוטנציאל טוב ביפן לאור סקר שוק שהתקיים שם.
אריה זומר: לא התפתחו קווי תעופה מיפן ולמעשה זה היה חסם שגרם לכך שלא נוכל ליצוא תנועת תיירות מיפן, מאחר והמוטיבציה של היפנים היא שונה מהמוטיבציה של תיירים ממקומות אחרים, ולכן החלטנו היום להקפיא את הנושא הזה.
אריה זומר: היום אין לנו שליח ביפן.
אריה זומר: משרדי התיירות נמצאים במקומות בהם יש לנו פוטנציאל תיירותי, אם זה באירופה ואם זה בארצות הברית.
אריה זומר: היום למשל אנחנו שוקלים אולי אפילו לפתוח שלוחה בדרום אמריקה.
אריה זומר: אנחנו חושבים שיש אפשרות להביא משם תיירים, כאשר המוטיבציה היא מוטיבציה רגשית נוצרית.
אריה זומר: נכון שבשנה האחרונה יש לנו בעיה, אין מה לעשות, אבל אם מסתכלים על מה שקרה במשך חמישים השנים האחרונות רואים כי הייתה עלייה רצינית מאוד בתנועת התיירות.
אריה זומר: שנת אלפיים הייתה שנת שיא בתיירות.
אריה זומר: שנת 2001 הייתה אמורה להיות שנת שיא בתיירות.
אריה זומר: קרה מה שקרה, לנו אין שליטה בדברים האלה.
אריה זומר: עם זאת, אנחנו לא יכולים כל פעם לסגור ולפתוח כשיש מצב ביטחוני זה או אחר בארץ.
אריה זומר: אנחנו שומרים עד כמה שניתן על כל התשתית הזו בחו"ל.
אמנון רובינשטיין: מהו התקציב של כל הנציגויות שלכם?
אריה זומר: כ-95 מיליון שקלים בערך, כולל הכל עם פעולות השיווק, הפרסומת, שכר עבודה.
אמנון רובינשטיין: אני שואל מהו התקציב ללא שיווק, אלא מהו שכר הצוות כולל שכר דירה וכל מה שנלווה לכך.
אריה זומר: יש לנו 17 שליחים בסך הכל בכל העולם.
אמנון רובינשטיין: אני אומר לך למה אני שואל, אני חושב שאולי יש צורך בהוצאת שיווק אלטרנטיבית כמו: פרסום יותר גדול לישראל.
אמנון רובינשטיין: אני לא מתכוון לעשות את זה היום.
אמנון רובינשטיין: אין טעם בזה היום.
אריה זומר: ודאי.
אריה זומר: כרגע אנחנו שינינו את הגישה שלנו.
אריה זומר: עברנו מנושא של פרסום תדמית לנושא של פרסום מכר.
אריה זומר: למעשה, פרסמנו חברות מוזלות לישראל.
אריה זומר: גייסנו גורמים שיעבדו איתנו ביחד.
אריה זומר: אנחנו הולכים כרגע יותר בצינורות השיווק מאשר בסתם פרסומת תדמית בכל העולם.
אליעזר זנדברג: מה היה הקשר שלכם עם משרד החוץ?
אליעזר זנדברג: האם היה בכלל שיתוף פעולה או מגעים בינכם?
אריה זומר: אני חושב שזה עניין יותר פרסונלי של אנשים בשטח.
אריה זומר: זה תלוי באנשים.
אריה זומר: אנחנו יכולים להוריד הנחיות לאנשים בחוץ מכאן ועד להודעה חדשה לשתף פעולה וזה לא ילך.
אריה זומר: זה תלוי בפרסונות.
אריה זומר: אנחנו הקמנו ועדה עם משרד החוץ בראשות שני המנכ"לים על מנת לשפר את שיתוף הפעולה בשני המשרדים.
אריה זומר: אני חושב שיש מקום להעמיק את שיתוף הפעולה בשני המשרדים האלה, בעיקר בתחום של פעילות הסברה.
אמנון רובינשטיין: אני מציע שאנחנו נזמן לישיבה הבאה את מנכ"ל משרד החוץ, את מנכ"ל משרד התמ"ס, ואת נציג אגף התקציבים שלא מיוצג כאן.
אמנון רובינשטיין: הגברת רועי, בבקשה.
רחל רועי: קודם כל, אתם תקבלו רשימה מסודרת.
רחל רועי: שנית, צבי אלון סיכם ואמר את כל הדברים שרציתי לומר, למרות שלא תכננו את זה, ואולי הוא אמר את זה הרבה יותר טוב.
רחל רועי: ביקורת היא דבר בונה והביקורות של מבקר המדינה עוזרות לנו תמיד.
רחל רועי: אנשים שלהם יושבים איתנו לפני שהדו"ח יוצא.
רחל רועי: אנחנו מדברים על הדברים.
רחל רועי: הביקורת עוזרת כל הזמן לבנות ולבקר את עצמך ויש קודם כל לברך על זה.
רחל רועי: אנחנו הסברנו וגם כתבנו בדברי התשובה שלנו כי בשנה האחרונה סגרנו נציגות או שתיים בשווקים מפותחים והעברנו לשווקים מתפתחים.
רחל רועי: הקריטריונים באמת קשורים לשווקים מתפתחים ומפותחים.
רחל רועי: כפי שאמר נציג התיירות, אתה לא יכול לשחק ביו-יו ולסגור ולפתוח.
רחל רועי: מאוד קל לסגור.
רחל רועי: אתה פשוט סוגר וחותך, אבל זה לא כל כך פשוט לפתוח מחדש, כי המדינה שאתה סוגר בה את הנציגות מקבלת את הסגירה רע מאוד, ולמחרת אתה תראה שהנציג הכלכלי שלהם בארץ פתאום נעלם.
רחל רועי: יש לכך המון השלכות.
רחל רועי: אני יודעת שמשרד התיירות מנהל מערכת עצמאית.
רחל רועי: אנחנו כבר מזמן ישבנו עם אנשי משרד החוץ על האלטרנטיבות.
רחל רועי: יכולנו לנהל את המערכת הזו עצמאית אצלנו, ויכולנו לנהל אותה אצל משרד החוץ.
רחל רועי: תאמינו לי שזה רק כאב ראש לנסים.
רחל רועי: כל יום שאני מעלה אליו בעיה הוא אומר לי: קחי הכל אלייך.
רחל רועי: בכל זאת, אנחנו חושבים שלישיבה בתוך הנציגות יש ערך מוסף.
רחל רועי: זה גם חיסכון כספי ניכר.
רחל רועי: אנחנו גם עובדים מאוד מאוד בשיתוף פעולה גם עם המחלקה הכלכלית כמו עם צבי אלון במשרד החקלאות, וגם עם הגורמים שיושבים בתוך השגרירויות בחו"ל.
רחל רועי: אם אני יושבת בארץ מסוימת ורוצה לעשות הסברה כלכלית, אני נעזרת בקצין העיתונות וההסברה של השגרירות.
רחל רועי: נכון שזה תמיד קשור ליחסים אישיים, אבל משרד החוץ בשנים האחרונים נותן הנחיות לראשי הנציגויות לפעול רבות בכיוון הקידום הכלכלי.
רחל רועי: אני רוצה לומר לכם באחריות שבארצות שלא יושב בהן נציג שלנו, העבודה הכלכלית שנעשית היא מאוד ספורדית.
רחל רועי: היא מאוד תגובה לפניות, היא עבודה לא יוזמת וזה לא בגלל שהאנשים הם לא מוכשרים.