GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אפרתי: זאת המדיניות.
עוזי לנדאו: אז שייאמר במפורש, שמדיניותו של שר האוצר, מר שוחט, היתה להטיל מסים על יזמים ישראלים שכבר השקיעו כספים רבים שנים ארוכות, בשעה שהם הולכים להתחרות עם הספקת גז ממצרים.
עוזי לנדאו: זה בעיני דבר שהוא חמור.
עוזי לנדאו: הדבר השני הוא הדבר שקשור בהליך שעל פיו פעלה חברת החשמל, וגם כאן עלו אי דיוקים או אי הסכמות לגבי נתוני הבסיס.
עוזי לנדאו: סוגיה אחת היא מה הוא פתח הכניסה, האם בתחנות עצמן או בנקודה אחת משותפת לכולן.
עוזי לנדאו: סוגיה אחרת היא לגבי המחיר.
עוזי לנדאו: הקבוצה הישראלית אמרה כאן שהמחיר שלה הוא הכי זול, ואתם טוענים שהמחיר שלה הוא לא הכי זול.
עוזי לנדאו: אני מצטרף ביתר תוקף לתחושתו של המבקר, שהעניין הזה טעון בדיקה וכרגע מבקר המדינה ביקש מן הצוות שלו לאסוף את הנתונים הדרושים כדי להבטיח שההליך יהיה מסודר.
עוזי לנדאו: אני פונה לחברת החשמל פעם נוספת, מעבר למכתב שהעברתי בתחילת השבוע למר רזון כמנכ"ל ואל מר לנדאו כיו"ר הדירקטוריון, ובו מסרתי על הדיון שנקיים כאן.
עוזי לנדאו: ביקשתי גם, שעד שיסוכם הנושא על-ידי מבקר המדינה או בוועדה, תימנע חברת החשמל מלהביא לכלל גמר את העסקה ומלחתום על הסכם של רכישת גז טבעי ממצרים.
עוזי לנדאו: באתי בדברים עם המבקר בתחילת שבוע זה, ואני אוסיף לבוא אתו בדברים על נושא זה, כדי להבטיח שההליך יהיה ללא רבב ושההחלטה תהיה לטובת מדינת-ישראל.
עוזי לנדאו: אני סבור שצריך שיהיה יותר מספק אחד, ואני מעריך שיש שיקולים מדיניים חשובים למה חשוב שיהיה ספק מצרי בנושא הזה, אבל יש גם כמה שיקולים נוספים שציינתי בתחילת הדיון ושצריכים להיות לעיני במי שבישראל מקבל החלטות בתחום זה.
עופר חוגי: אני מבקש, שההחלטה הסופית שתקבל חברת החשמל תהיה החלטה על כל החברות באותו זמן.
עוזי לנדאו: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה ביום שלישי בלילה ומה שחשוב הוא להשלים את הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית משום שאיש לא יודע מה ילד יום.
עוזי לנדאו: האופוזיציה תקבל בכל מקרה את הוועדה הזאת ואני לא רוצה להשאיר דבר שיתחיל להתגלגל מחדש.
עוזי לנדאו: אני גם לא חושב שהחוק הזה נמצא בחילוקי דעות או באיזה שהם קשיים ולכן לא צריכה להיות בעיה להשלים אותו.
עוזי לנדאו: אני מביא הסתייגות אחת בפני הנוכחים.
עוזי לנדאו: קיבלתי הבוקר מכתב מאלון גלרט, היועץ המשפטי של משרד ראש-הממשלה, ובו הוא מבקש להמתין עד היכנס ראש-הממשלה החדש לתפקידו והוא אומר כך: "הובא לידיעתי כי הצעת החוק האמורה עלתה בקריאה ראשונה וכי מחר – כלומר, היום – יתקיים דיון בוועדה לביקורת המדינה.
עוזי לנדאו: מעיון בהצעה עולה כי מדובר בהצעת חוק הנוגעת ישירות לראש-הממשלה ולמשרד ראש-הממשלה.
עוזי לנדאו: בימים אלה, בהם ראש-הממשלה הנבחר טרם החל בתפקידו, הנני סבור כי ראוי להביא את תוכן ההצעה לידיעתו ולהציג את משמעותה לגביו ותפקידו כראש-ממשלה.
עוזי לנדאו: כמו כן הנני סבור כי יש לאפשר לבעלי התפקידים החדשים במשרד ראש-הממשלה לעיין בהצעה וליתן את דעתם עליה.
עוזי לנדאו: נוכח זאת אבקשך שלא לסיים את הדיון בהצעת החוק עד לקבלת עמדת ראש-הממשלה הנבחר וכן בעלי התפקיד החדשים במשרד ראש-הממשלה".
עוזי לנדאו: רציתי לבקש מחברי הכנסת לומר את דעתם בנושא כאשר כאן בעצם עומדת על כף המאזניים הבקשה האם להמתין עד שראש-הממשלה החדש יאמר מה דעתו בנושאים שהם שנויים במחלוקת ואינני יודע בדיוק כרגע מה הם, מול הסיכון שאם לא נשלים את החקיקה הצעת החוק הזו יכולה להישאר על המדף עוד זמן רב ואינני יודע כמה זמן.
עוזי לנדאו: חברת הכנסת מאור, את סבורה שאנחנו צריכים להמתין עד כניסת ראש-הממשלה החדש לתפקידו?
יהושע שופמן: לנו אין בעיה להעיר מה שנובע מהחלטות ועדת השרים הקיימת, אבל בדרך כלל יש פסק זמן כלשהו בין הקריאה הראשונה לבין הדיון לקראת קריאה שנייה ושלישית.
עוזי לנדאו: אני מבקש להתקשר למר אלון גלרט, היועץ המשפטי של משרד ראש-הממשלה, ולומר לו שאם הוא יודע על הערות ראש-הממשלה הנוכחי למה שמוצע בחוק, אנחנו מבקשים כבר עכשיו שיעביר לנו אותן בכתב.
עוזי לנדאו: אם יש משהו שבגלל התפקיד של ראש-הממשלה יש לו הערות, שאלמלא יילקחו בחשבון יכול להיגרם נזק, אני רוצה לדעת זאת כי אחרת אני לא אקבל את בקשתו להמתין.
עוזי לנדאו: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 33), התשס"א2001-.
עוזי לנדאו: תיקון סעיף 9.
עוזי לנדאו: בחוק מבקר המדינה, התשי"ח1958- (נוסח משולב) (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9 – בפסקה (5) לפני "כל מפעל" יבוא "כל חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה1975- (להלן – חוק החברות הממשלתיות) וכן".
עוזי לנדאו: בפסקה (7) לפני "כל מפעל" יבוא "כל חברת בת ממשלתית, כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, וכן" עד כמה שזכור דובר על תיקונים לצורך השוואת חוק החברות הממשלתיות לחוק מבקר המדינה.
עוזי לנדאו: פרט ל"תיקון הקוסמטי" יש כאן משהו מהותי שיכול להביא לשינויים?
הלית ברק: בסעיף 14 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) במקום "שר האוצר", יבוא "ראש-הממשלה".
הלית ברק: בסעיף קטן (ג), המלים "שגוף מבוקר נהג בצורה המעלה" – יימחקו.
הלית ברק: סעיף 14, עניינו דרכי הטיפול בתוצאות הביקורת.
הלית ברק: לגבי פסקה (1) מבקשים להחליף את המלים "שר האוצר" במלים "ראש-הממשלה" משום שכך זה בפועל כבר מאז שנת 1996 אם אני לא טועה, והדוח כיום מוגש לראש-הממשלה.
הלית ברק: באשר לפסקה השנייה, החוק בנוסחו כיום אומר שגוף מבוקר נהג בצורה המעלה והתעורר חשש שמא לא מדובר דווקא בגוף אלא יתכן גם עובד או נושא משרה.
עוזי לנדאו: הערות לסעיף הזה?
הלית ברק: בסעיף 15(א) לחוק העיקרי, במקום "לשר הכלכלה והתכנון", יבוא "לראש-הממשלה", ובסופו יבוא "המבקר רשאי להמציא את הדין וחשבון בחלקים, ובלבד שעד למועד האמור יומצא הדין וחשבון במלואו".
הלית ברק: סעיף 15, עניינו דוח המבקר על משרדי ממשלה ומוסדות המדינה.
הלית ברק: הרישא מדברת על כך שזה יהיה לראש-הממשלה במקום לשר הכלכלה והתכנון, ואני חוזרת ואומרת שמדובר במצב שהוא כבר בפועל כזה.
הלית ברק: באשר לסיפא, היום גם רשאי המבקר להגיש את הדוח בחלקים.
הלית ברק: דע עקא שכאן מתבקש תיקון הדבר יהיה אפשרי במפורש, זאת אומר, לבטא במפורש את הסמכות הזאת.
הלית ברק: אם זכור לי נכון, המבקר החליט על כך בשנת 1999, שיש לו אפשרות להגיש את הדוח בחלקים.
הלית ברק: בסעיף 16 לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, במקום "שר הכלכלה והתכנון", יבוא "ראש-הממשלה.
קטן יבוא: (א) (1) ראש-הממשלה ימסור למבקר, בתוך עשרה שבועות מהיום שבו קיבל לידיו את הדין וחשבון, במלואו או חלק ממנו, את כל אלה: הערותיו לדין וחשבון בעניינים שבהם ימצא לנכון.
קטן יבוא: תגובת הגופים המבוקרים לדין וחשבון, כפי שהועברה אליו.
קטן יבוא: הערותיו המפורטות לדינים וחשבונות קודמים בעניינים שטרם העיר את הערותיו לגביהם.
קטן יבוא: הערות לפי פסקת משנה זו יכללו, בין השאר, פרטים כאמור בסעיף 21ב(א) ו-(ב) וכן דיווח על החלטות שקיבלה הממשלה בעקבות הדינים והחשבונות וביצוע החלטות אלה.
קטן יבוא: (3) בסעיף קטן (ב), במקום "ולשר הכלכלה והתכנון לא יאוחר מיום 15 בפברואר של אותה שנה", יבוא "ולראש-הממשלה לא יאוחר מהיום שבו מוגש הדין וחשבון, במלואו או חלק ממנו, כאמור בסעיף 15(א)".
קטן יבוא: סעיף 16, עניינו הערות שר הכלכלה והתכנון והנחה על שולחן הכנסת.
קטן יבוא: באשר לפסקה (1), כאמור, נשא שר הכלכלה והתכנון לראש-הממשלה נעשה כבר היום בפועל.
קטן יבוא: באשר לפסקה (2), מבקשים להחליף כאן את סעיף קטן (א) שהיום מטיל חובה תוך עשרה שבועות להעיר הערות והטלת חובה להניח את הדוח על שולחן הכנסת.
קטן יבוא: כאן ממשיך הקו של מועד עשרת השבועות.
קטן יבוא: כלומר, בעניין זה אין שינוי, אבל הפסקאות (א), (ב) ו-(ג) מפרטות את ההערות והתגובות דבר שאינו נמצא כיום בחוק.
קטן יבוא: סעיף קטן (א) היום יש רק הערות ואין סמכות לראש-הממשלה להעיר הערות בעניינים שבהם ימצא לנכון.
קטן יבוא: כלומר, אנחנו נותנים כאן סמכות לראש-הממשלה לעשות את ההבחנה בין פסקה (א) הזאת והסיפא שבה.
הלית ברק: אני אציין שכתוב בפסקה (ג), הערות ש"לפי פסקת שנה זו יכללו בין השאר פרטים כאמור בסעיף 21ב(א) ו-(ב)", כאשר סעיף 21ב הוא סעיף חדש שנוסף בהצעת חוק זו ועניינו דיווח על תיקון הליקויים.
הלית ברק: באשר לפסקה (3), שוב יש את השינוי של שר הכלכלה שהופך כאן לראש-הממשלה וכתוב "לא יאוחר מהיום שבו מוגש הדין וחשבון במלואו או חלק ממנו" וזה להבדיל מהמצב היום שמדבר על ה15- בפברואר, שכן ישנם דוחות שיוגשו עד אותו מועד, אבל כפי שכרגע נתנו סמכות למבקר להגיש בחלקים, הרי שחובה לתת לו גם אפשרות לעשרה שבועות מהיום שבו אותם חלקים מגיעים אליו.
עוזי ברלינסקי: הערות ראש-הממשלה שאלה בדרך כלל החלטות שקיבלה הממשלה בזמן הקצר שהספיקה בעקבות הדוח.
עוזי ברלינסקי: תגובות המבוקרים כשכל תגובה בשם אומרה וגם פה יש לנו כללים מחמירים מאוד, לא להיכנס לוויכוח מחדש, לא להביא עוד פעם טיעונים שכבר הגיעו בזמנו למבקר המדינה והוא לא קיבל אותם.
עוזי ברלינסקי: זאת אומרת, יש לנו אמות מידה מקצועיות לעניין הזה.
עוזי ברלינסקי: אותו לקט מעקבים שמופיעים כאן, שזה חלק שלישי של ההערות.
סיגל קוגוט: אני מניחה שלגבי הדוח השנתי, המצב הוא שברגע שמניחים על שולחן הכנסת, זה מועד הפרסום.
סיגל קוגוט: אני מציעה להוסיף כאן "ויפורסמו".
סיגל קוגוט: כלומר, שיהיה ברור שמועד הפרסום זה מועד ההנחה, כדי שאחר-כך כשאומרים שמי שמפרסם לפני הזמן, שיהיה ברור שבדוח השנתי מועד הפרסום הוא ההנחה על שולחן הכנסת והדוחות האחרים זה המועד שהמבקר קובע.
סיגל קוגוט: אני אומרת את הדברים מאחר שאני רואה את סעיף 27 שאומר שדוחות המבקר וחוות דעת ניתנים לפרסום בתום שנת הכספים.
סיגל קוגוט: אני חושבת שכדאי שיהיה מועד פרסום.
סיגל קוגוט: אמנם לא חייבים, אבל זה יהיה יותר מפורסם, אלא אם כן המבקר קובע מועדים אחרים.
הלית ברק: בסעיף 17 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום הרישא המסתיימת במלים "על שולחן הכנסת", יבוא: "הוועדה רשאית להחליט, בהתייעצות עם המבקר, כי דין וחשבון או חוות דעת של המבקר, או חלקים מהם לא יונחו על שולחן הכנסת ולא יפורסמו".
הלית ברק: סעיף קטן (ב) – בטל.
הלית ברק: סעיף זה היום עוסק בשמירה על ביטחון המדינה ויחסי החוץ שלה ומאפשר לוועדה, תוך אותם עשרת השבועות, להחליט שחלקים מסוימים לא יפורסמו אם באמת נראה לה שיש כאן חשש לפגיעה בביטחון המדינה וליחסי החוץ שלה.
הלית ברק: מוצע להחליף את אותה הרישא ולא לקבוע כי הוועדה רשאית על-פי הצעת המבקר, כי אם שהוועדה תהיה רשאית בהתייעצות המבקר - אני מסבה את תשומת לב המבקר לשוני הזה – שחלקים לא יונחו.
הלית ברק: בסעיף 18 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "תדון בו", יבוא "או פורסמו דין וחשבון או חוות דעת, תדון בהם".
הלית ברק: בסעיף קטן (ב), במקום "והצעותיה, כאמור בסעיף קטן (א)", יבוא "והצעותיה לדין וחשבון כאמור בסעיף 15(א)".
הלית ברק: בסעיף קטן (ג), המלים "או (ב)" – יימחקו.
הלית ברק: סעיף 18 עוסק בסדרי הדיון בוועדה ובכנסת.
הלית ברק: המטרה כאן היא לשנות את המצב כך שלא הוועדה תהיה רשאית להניח את הדוחות על שולחן הכנסת ולהביאם לאישור, כי אם שכל הדוחות וחוות הדעת יובאו לדיון בוועדה וסיכומיה יוגשו.
הלית ברק: סעיף 18 היום קובע שהוועדה לענייני ביקורת המדינה תגיש לכנסת את סיכומי דיוניה והצעותיה ביחס לדוח השנתי של מבקר המדינה.
הלית ברק: ההמלצות והסיכומים של הוועדה מוגשים לאישור הכנסת.
הלית ברק: התיקון המוצע מבקש להחיל את ההסדר הקבוע על כל סוגי הדוחות.
הלית ברק: יש שוני כיום בין 18 לבין סעיף 20.
הלית ברק: סעיף 18 קובע שהוועדה תדון ותגיש.
הלית ברק: סעיף 20, שאף הוא עוסק בדוח המבקר אבל לא בדוח הכללי השנתי כי אם באותם הדוחות המיוחדים, אותם הגופים המבוקרים האחרים, קובע שהוועדה תהיה רשאית להניח את סיכומי הדיונים שלה על שולחן הכנסת.
הלית ברק: תיקון הסעיף מבקש לאחד את הסדרים לכל סוגי הדוחות.
ענת מאור: הערה שנייה להערת המבקר בקשר לנוכחות חברי הכנסת.
ענת מאור: הערה נוספת שלא בדיוק קשורה להצעת החוק.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר למבקר - שנדמה לי שזה היה בכנסת הקודמת - שעל-מנת להגביר את האכיפה אני כל הזמן מוצאת שיש בעיה של מה שלא עושים ואיפה הביקורת עליה, דבר ששאלתי גם בזמנו.
ענת מאור: אני לוקחת נושא כמו רעידות אדמה שהוא נושא קריטי.
ענת מאור: כמו שיצא דוח מיוחד של המבקר לנושא אי-היערכות לבאג 2000 ואני חושבת שהוא תרם הרבה להיערכות, אבל יש נושא כמו רעידות אדמה כאשר רק הממשלה האחרונה הקימה ועדה ודנו על זה במשותף רק בקיץ הקודם.
ענת מאור: נושא כמו המים כשפתאום מגלים שאין מים.
ענת מאור: כלומר, מי אחראי לאתר, לפקח, לראות את אי-העשייה הרבה שלא מתבצעת במשרדי הממשלה?
ענת מאור: הביקורת היא מאוד חשובה אבל לפעמים היא נקודתית.
אליעזר גולדברג: עוד דברים.
אליעזר גולדברג: אני חייב לומר שגורם נוסף זה התקשורת.
אליעזר גולדברג: התקשורת חייבת להמשיך ולא להרפות ולהשאיר את הנושאים על סדר היום הציבורי.
אליעזר גולדברג: צריכה להיות כאן מערכת משולבת של כל הדברים האלה יחד וכמובן הביצוע שחל על הרשות המבצעת.
אליעזר גולדברג: הגורמים המדרבנים חייבים לפעול כולם ללא לאות.
הלית ברק: בסעיף 18א לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "סעיפים 18 ו20-", יבוא "סעיף 18", ובמקום "גוף המבוקר", יבוא "בגוף מבוקר".
קטן יבוא: "(א1) לצורך דיון בבקשה להכנת חוות דעת המבקר לפי סעיף 21, רשאי יושב-ראש הוועדה להזמין את כל נושא משרה או ממלא תפקיד בגוף מבוקר להתייצב בפני הוועדה ולמסור מידע הקשור לנושא הדיון לגבי פעילות הגוף שבו הוא מכהן".
קטן יבוא: בסעיף קטן (ב), אחרי "לפי סעיף קטן (א)", יבוא "או (א1)".
קטן יבוא: סעיף 18א עוסק בהתייצבות לפני הוועדה כאשר כיום רשאי יושב-ראש הוועדה לזמן כל אדם שהוא נושא משרה בגוף המבוקר.
קטן יבוא: כלומר, אותו גוף שבו דנים.
קטן יבוא: מוצע להשמיט את הא הידיעה באופן כזה שיאפשר ליושב-ראש הוועדה לזמן כל אדם שנושא משרה או עובד בגוף מבוקר כלשהו.
קטן יבוא: בנוסף מוצע להוסיף את סעיף קטן (א1) כאשר סמכות דומה תהיה לגבי בקשה להכנת חוות דעת המבקר, להבדיל מסעיף קטן (א) כיום שעוסק בדוחות המבקר הכלליים.
קטן יבוא: כלומר, הן השנתי והן המיוחדים.
יהושע שופמן: לגבי התיקון השני.
יהושע שופמן: סעיף 18א קובע סדרי הזמנה מיוחדים לוועדה לביקורת המדינה שהם שונים מסדרי ההזמנה בכל ועדה אחרת של הכנסת.
יהושע שופמן: זה נעשה בגלל שכאשר מדובר בדיון בדוח המבקר, הייתה כבר בדיקה.
יהושע שופמן: המבקר עשה את הבדיקה ופרסם את מסקנותיו.
יהושע שופמן: אותם עובדי ציבור, עובדי גופים מבוקרים, נדרשים לתת הסברים על מה שמופיע בדוח.
יהושע שופמן: ההרחבה כאן היא הרבה מעבר לכך ואין לה שום קשר בעצם לדוחות הביקורת.
יהושע שופמן: ההרחבה אומרת שבכל מקרה שהוועדה מקיימת דיון לפי סעיף 21, שזה דיון של בקשת חוות דעת, דהיינו, כל נושא שעל סדר היום הציבורי שהוא גם בסמכות הוועדות האחרות בבית, כל נושא כזה – ואני לא יודע כמה מהדיונים האלה מבשילים לכדי בקשת חוות דעת כי בדרך כלל זה דיון בבקשת חוות דעת, דהיינו לקיים דיון על סדר היום – אין הגיון שהדין בוועדה הזאת יהיה שונה מהדין בוועדה הייעודית שעוסקת בנושא כיוון שלא מדובר בדוח המבקר.
יהושע שופמן: זה יוצר גם חוסר איזון בתוך הכנסת עצמה וגם הרחבה שאין לה בעצם זיקה לעבודת הוועדה כמקיימת דיונים בדוחות המבקר אחרי בדיקה שהמבקר עשה.
יהושע שופמן: הקושי היחיד לדעתי עולה בניסוח הקיים של החוק הוא שלפי הדינים הכלליים שחלים בכנסת, שזה בעצם סעיף 21 לחוק יסוד הכנסת, ניתן להזמין עובדי ציבור ועובדי רשויות מקומיות וגופים אחרים פומביים, אבל ההגדרה שם צרה יותר מההגדרה של גוף מבוקר.
יהושע שופמן: יכול להיות שהוועדה תקיים דיון על נושא או על בקשת חוות דעת מהמבקר כשהדיון הזה מתייחס לגוף מבוקר שאיננו מהגופים שמנויים בסעיף 21.
יהושע שופמן: לכן חשבנו שיש הגיון בכך שירחיבו את סמכות הוועדה בכך שהוועדה תוכל להשתמש בסעיף 21 כמו כל ועדות הכנסת ולא רק כלפי עובדים של הגופים הציבוריים המנויים שם אלא גם כלפי עובדים של גופים מבוקרים.
יהושע שופמן: המסגרת של הזימון לגבי בקשות חוות דעת, נושאים לא נדונו בדוח המבקר, המסגרת אמורה להיות אותה מסגרת הקיימת לגבי כל ועדות הכנסת.
יהושע שופמן: לא ראינו הגיון בכך שועדת העלייה והקליטה שדנה בנושא עלייה וקליטה תפעל לפי סעיף 21 וועדת ביקורת המדינה שרוצה לעסוק בנושא של עלייה וקליטה, שלא אגב דיון בדוח המבקר, תשתמש בסמכויות אחרות הן סמכויות מסוג אחר עם סנקציות פליליות בסופן.
יהושע שופמן: לכן אנחנו רוצים להציע במקום הסעיף הזה סעיף שבעצם יאמר בדיון בוועדה לי סעיף 21 יחולו הוראות סעיף 21 לחוק יסוד הכנסת אף על נושא משרה וממלא תפקידים בגופים מבוקרים שאינם מנויים בסעיף 21 לחוק יסוד הכנסת.
הלית ברק: בסעיף 20 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "בדין וחשבון כאמור יכלול המבקר סיכום, פירוט והמלצות כאמור בסעיף 15(ב)".
הלית ברק: בסעיף קטן (ב), במקום "לשר האוצר, יבוא "לראש-הממשלה".
הלית ברק: בסעיף קטן (ג), במקום "לשר האוצר", יבוא "לראש-הממשלה".
קטן יבוא: "(ד) דין וחשבון לפי סעיף זה יפורסם במועד שיקבע המבקר".
קטן יבוא: סעיף 20, עניינו דוח המבקר על גופים מבוקרים אחרים.
קטן יבוא: כלומר, לא הדוח השנתי אלא אותם דוחות מיוחדים.
קטן יבוא: סעיף קטן (א), התיקון המוצע בא להרחיב את אותם עניינים שיכלול המבקר באותו דין וחשבון כאשר סעיף 15(ב) עוסק בדוח השנתי והוא מפרט פגיעה בתואר המידות, חסכון, יעילות והמלצות שונות לתיקון.
קטן יבוא: באשר לפסקאות (2) ו-(3) אין צורך לחזור, זה המצב הקיים.
קטן יבוא: באשר לפסקה (4).
קטן יבוא: סעיף קטן (ד) למעשה קובע הסדר בדבר הגשת דוחות, סיכומים והצעות של הוועדה לאישור.
קטן יבוא: מוצע כאן כי ההסדר הזה יעבור להסדר הכללי אותו קבענו כבר בסעיף 17 ותיוותר כאן הוראה באשר למועד הפרסום שאותם דוחות מיוחדים, המבקר יקבע את מועד פרסומים ולא עוד אותה הוראה בהמשך נבטל וקיימת בסעיף 27.
עוזי ברלינסקי: לעצם העניין.
עוזי ברלינסקי: אני חושב שמאותו רגע שועדת השרים התחילה להתכנס ולקבל החלטות, הייתה תפנית ואני יכול רק לברך על זה.
עוזי ברלינסקי: זה באמת נתן לנו גם אפשרות לעבוד טוב יותר, יש היענות יותר טובה לכל מה שאנחנו מבקשים כי זה לא רק בקשה לדיווח על תיקון ליקויים אלא זה דיווח על ביצוע החלטות ממשלה וזה מאוד משמעותי.
הלית ברק: בסעיף 21 לחוק העיקרי, בסופו יבוא "חוות דעת כאמור תפורסם במועד שיקבע המבקר".
ענת מאור: אני מצטערת, אני צריכה לעזוב את הישיבה.
הלית ברק: הוספת סעיפים 21א ו21ב.
העיקרי יבוא: 21א.
העיקרי יבוא: דיון בתיקון הליקויים.
העיקרי יבוא: בכל גוף מבוקר יוקם צוות לתיקון ליקויים שבראשו יעמוד המנהל הכללי באותו גוף ובאין מנהל כללי – בעל תפקיד מקביל לו (להלן – הצוות).
העיקרי יבוא: העלתה הביקורת ליקויים בפעולתו של גוף מבוקר, ידון הצוות של הגוף המבוקר בדרכים לתיקון הליקויים, ויקבל החלטות בדבר תיקונם, ואולם ראי הוא, באישור הגורם המפורט להלן לדחות את תיקונו של ליקוי מסוים.
העיקרי יבוא: בגוף מבוקר לפי סעיף 9(1) או (2) – השר האחראי על אותו גוף.
העיקרי יבוא: בגוף מבוקר לפי סעיף 9(4) – ראש הרשות המקומית.
העיקרי יבוא: בגוף מבוקר אחר – הדירקטוריון או גוף מקביל לו בגוף המבוקר.
העיקרי יבוא: 21ב.
העיקרי יבוא: דיווח על תיקון הליקויים.
העיקרי יבוא: ראש הצוות של הגוף המבוקר ידווח למבקר על ההחלטות שהתקבלו לפי סעיף 21א(ב) ואם הגוף מבוקר לפי סעיף 9(1) או (2) – ידווח על כך גם לראש-הממשלה.
העיקרי יבוא: ראש הצוות ידווח, בין השאר, על הדרכים לתיקון הליקויים והמועד לתיקונם, וכן על הליקויים הוחלט לדחות את תיקונם והנימוקים לכך.
העיקרי יבוא: ראש-הממשלה ידווח למבקר, בתוך שמונה חודשים ממועד המצאת דין וחשבון לידיו שנקבע בו כי נמצאו ליקויים בפעולתו של גוף המבוקר לפי סעיף 9(1) או (2) על תוצאות טיפולו בליקויים אלה.
העיקרי יבוא: המבקר רשאי בכל עת לדרוש דיווחים נוספים על אלה הנדרשים לפי סעיף זה".
אליעזר גולדברג: אם הסעיף הזה יורד, אם יורדת ההוראה הזאת לחייב את הגופים לדווח למבקר המדינה ישירות, לדעתי אין טעם בכל הסעיף הזה.
אליעזר גולדברג: אמרתי, זה הלוז שבסעיף הזה.
אליעזר גולדברג: אני לא צריך את הסמכות כאן בתיקון הזה כדי לבקש מגופים מבוקרים לתת לו פרטים ולהראות לי מסמכים.
אליעזר גולדברג: אם זה יורד, יורד הכל.
אליעזר גולדברג: אני לא חושב שזו תפיסה שונה לגבי מהות תפקידו של המבקר ולא לגבי מהות תפקידו של ראש-הממשלה.
אליעזר גולדברג: זה נותן לי רק חומר גלם.
עוזי לנדאו: אני מבקש לידיעת מר גלרט שאני אביא את זה להצבעה ביום שלישי.
עוזי לנדאו: לקראת זה, אתם תסתכלו בהערות חברי הכנסת בדיון שהיה על הצעת החוק.
הלית ברק: סעיף 27 לחוק העיקרי – בטל.
הלית ברק: באשר לפן הראשון של הפרסום, אנחנו כבר הכנסנו בסעיפים השונים, בסעיף 21 אם אני לא טועה, שמועד הפרסום יכול להיקבע על-ידי המבקר הן לגבי הדוחות המיוחדים – ואני מדגישה, לא לגבי הדוח השנתי – והן לגבי חוות הדעת שהתבקש לתת על-ידי הכנסת.
הלית ברק: באשר לנושא החיסוי, הוא הועבר לסעיף 17 שאותו כבר אישרנו, שבו יש מנגנון אחיד לגבי כל סוגי הדוחות וחיסויים.
הלית ברק: שאלתי היא מדוע ירד לחלוטין הנושא של קשרי מסחר בינלאומיים.
הלית ברק: בסעיף 28 לחוק העיקרי – ברישא, במקום "600 לירות", יבוא "כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז1977-".
הלית ברק: בסעיף קטן (א) –
במקום פסקה  יבוא: "(1) המפרסם דוח שעל המבקר להמציא לפי הוראות סעיפים 15 או 20, או חוות דעת שהכין המבקר לי הוראות סעיף 21 או המפרסם חלק מדוח או מחוות דעת כאמור, או מתוכנם, לפני המועד הקובע.
במקום פסקה  יבוא: בפסקה זו, "המועד הקובע" – לעניין דוח לפי הוראות סעיף 15 – מועד ההנחה על שולחן הכנסת כאמור בסעיף 16.
במקום פסקה  יבוא: לעניין דוח לפי הוראות סעיף 20 או חוות דעת לפי הוראות סעיף 21 – המועד לפרסומם שקבע המבקר לפי הוראות אותם סעיפים.
במקום פסקה  יבוא: (ב) בפסקה (2) במקום "סעיף 27", יבוא "סעיף 17".
במקום פסקה  יבוא: כלומר, אנחנו בעצם משווים את ההסדר כאשר מתוך המדרג שקבוע בסעיף 61 אנחנו בוחרים את הקנס שגובהו מתאים לעבירה שעונשה מאסר מעל ששה חודשים אבל לא יותר משנה.
הלית ברק: "המפרסם דוח שעל המבקר להמציא לפי הוראות סעיפים 15 או 20 או דוח אחר של המבקר בתחום תפקידיו כמבקר המדינה, או חוות דעת שהכין המבקר לפי הוראות סעיף 21 או המפרסם חלק מדוח או מחוות דעת כאמור, או מתוכנם, לפני המועד הקובע.
הלית ברק: בפסקה זו המועד הקובע".
הלית ברק: בסעיף 32 לחוק העיקרי, במקום "בעזרת", יבוא "באמצעות".
הלית ברק: 14.
הלית ברק: תיקון סעיף 38.
, יבוא: "(4) תלונה על פעולה שיפוטית או מעין שיפוטית".
, יבוא: סעיף 38, עניינו בתלונות שאין לברר אותן.
, יבוא: כיום כבר בפסקה (4) קבוע שבתלונה על פעולה שיפוטית של בית-משפט או שופט של בית-דין או חבר בית-דין של ועדה שכוננה על-פי חיקוק או של חבר מחבריה לא יהיה בירור.
, יבוא: יחד עם זאת כתוב כאן פעולה שיפוטית, ומבוקש להבהיר שמדובר גם בפעולה מעין שיפוטית, וכן לא להגביל את היעדר הבירור רק לאותם גופים המנויים בסעיף כי אם בכלל על גופים שעושים פעולות מעין שיפוטיות.
, יבוא: 15.
, יבוא: תיקון סעיף 40.
, יבוא: בסעיף 40 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "או אם סבר שהוא אינו הגוף המתאים לבירור העניין".
, יבוא: בסעיף קטן (ב), במקום "יטפל בתלונה", יבוא "יברר את התלונה".
, יבוא: בפסקה (2) בסעיף 40 קבוע שכאשר הוגשה תלונה, יפתח נציב תלונות הציבור בבירורה ומבוקש שבמקום לטפל בתלונה, יהיה בירור.
, יבוא: באשר לפסקה (1), סעיף קטן (א), כיום המבקר נתקל במצבים בהם ישנן תלונות שיתכן שהן מוצדקות אבל דע עקא הוא לא הגוף המתאים לברר אותן.
, יבוא: למשל, אם יש בקשה לבקש פיצוי מן המדינה, מרשות מקומית וכולי.
הלית ברק: בסעיף 43 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ד), בכל מקום, במקום "חשד", יבוא "חשש", ובסופו יבוא "היועץ המשפטי לממשלה יודיע לנציב ולוועדה, בתוך ששה חודשים מיום שהועבר אליו העניין, על דרך טיפולו בנושא".
הלית ברק: לסעיף זה שני חלקים.
הלית ברק: האחד, באשר להחלפת הביטוי חשד בביטוי חשש.
הלית ברק: כיום בסעיף 43 שעוסק בתוצאות הבירור, יש חובה שנציב תלונות הציבור במקרה של חשד – אם יש חשד שנעברה עבירה פלילית – יעביר ליועץ המשפטי לממשלה את הנושא על-מנת שיברר את העניין.
הלית ברק: הביטוי חשד, יתכן שהוא צר מדי והיה מקום להרחיבו גם למקרה שבו יש חשש.
הלית ברק: הביטוי חשש, ולא חשד, כבר מופיע בסעיף 14(ג).
הלית ברק: באשר לסיפא שמבקשים להוסיף, אם אנחנו מטילים חובה על המבקר להעביר את החששות האלה אל היועץ ועל היועץ לטפל בהם, מן הראוי היה שיבוא היועץ וידווח הן לנציב והן לוועדה באשר לדרך הטיפול ומקציבים לו זמן קצוב לעניין הזה.
העיקרי יבוא: "45ו.
העיקרי יבוא: פרסום הוראות.
העיקרי יבוא: גוף כאמור בסעיף 36(1) או (2), למעט משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וצבא הגנה לישראל, יפרסם במקום העבודה, במקום בולט, את עיקרי הוראות סעיפים 45א עד 45ה, בנוסח שיקבע נציב תלונות הציבור".
העיקרי יבוא: סעיפים 45א עד 45ה, בעצם יש להם רשימה של הוראות באשר לבירור תלונות של עובד על פגיעה.
העיקרי יבוא: אותם עובדים שעובדים בגוף מבוקר מגלים שחיתות ומבקשים לדווח עליה.
העיקרי יבוא: כאן בעצם מבוקש להגביר את המודעות באותם הגופים.
הלית ברק: בסעיף 46 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "מדי שנה, בראשית מושב הכנסת, דין וחשבון על פעולותיו", יבוא "בראשית כל שנה, דין וחשבון על פעולותיו בשנה קדמה לה".
הלית ברק: בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "ויחולו, לעניין זה הוראות סעיף 18א, בשינויים המחויבים".
הלית ברק: סעיף 46 מדבר על הדין וחשבון, מתי יוגש.
הלית ברק: הבנתי ממשרד המבקר שהם נתקלו בבעיות פרקטיות כאשר הם מבקשים להגיש את הדוח בראשית מושב הכנסת והם מבקשים להעביר את הגשת הדוח לראשית כל שנה.
הלית ברק: למען הסר ספק, מדובר בשנה קלנדרית וזאת לפי חוק הפרשנות.
הלית ברק: באשר לסעיף קטן (ג), מבוקש להחיל את הוראות סעיף 18א שמדבר כזכור על התייצבות בפני הוועדה.
הלית ברק: סעיף 18א מדבר על דוח המבקר ואילו כאן מבוקש להחיל את זה גם על דוח נציב תלונות הציבור.
עוזי לנדאו: אם כן, אנחנו נקיים עוד ישיבה אחת.
עוזי לנדאו: אני מבקש לקבל את ההערות שלכם עוד לפני הישיבה, וזאת לאחר שקראתם את דברי חברי הכנסת.
עוזי לנדאו: אם יהיה לכם מה לחדש, תבואו ותאמרו.
עוזי לנדאו: אנחנו נבקש את מר גלרט להעביר את ההערות שיש לו להצעת החוק הזאת והוא יעשה זאת עד יום שלישי בבוקר.
עוזי לנדאו: אנחנו נפתח את הדיון מחדש לאותן הערות בנקודות שיעלה היועץ המשפטי של משרד ראש-הממשלה.
עוזי לנדאו: אם לא, נביא את הדברים להצבעה באותה ישיבה, אלא אם כן מישהו שייזכר בדבר שמשנה את התמונה כולה.
עוזי לנדאו: הדיון היום הוא על הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 33).
עוזי לנדאו: דנו על סדרה של תיקונים אפשריים וביקשנו לקבל עוד הערות מהנוגעים בדבר.
עוזי לנדאו: אתמול אמר לי מר שופמן מלשכת היועץ המשפטי לממשלה שהם עברו על הערות חברי הכנסת במהלך הדיון ואין להם הערות נוספות.
עוזי לנדאו: בישיבה זו אנחנו מבקשים לקבל את הערות משרד ראש הממשלה.
שלומית ברנע: סעיף 10 בהצעת החוק שבא לתקן את סעיף 21ב לחוק קובע כי "ראש הצוות של הגוף המבוקר ידווח למבקר על ההחלטות שהתקבלו ...".
עוזי לנדאו: לפי הגדרת החוק הזה ראש הצוות הוא המנכ"ל.
שלומית ברנע: בהבדל מסעיף 16 לחוק העיקרי – סעיף 4 להצעת החוק – שלפיו הדיווחים נמסרים על ידי ראש הממשלה למבקר המדינה.
שלומית ברנע: כלומר, על פי סעיף 16 לחוק הדיווחים נמסרים לראש הממשלה וראש הממשלה מוסר אותם למבקר המדינה, בעוד שלפי סעיף 21ב ראש הצוות של הגוף המבוקר מדווח ישירות למבקר ולא באמצעות ראש הממשלה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הכוונה היא שהדיווח יהיה במקביל למבקר ולראש הממשלה.
שלומית ברנע: הנקודה שמפריעה לנו היא שמבחינת המינהל התקין ראוי שראש הממשלה, אשר נושא באחריות פרלמנטרית ומיניסטריאלית לכל משרדי הממשלה ואחראי לפעילות כל משרדי הממשלה, הוא שיקבל תחילה את ההערות או את התגובות, והוא, כמי שעומד בראש משרדי הממשלה ואחראי להם, יעביר את ההערות למבקר המדינה, ולא שיווצר קשר בלתי אמצעי בין ראש הצוות של הגוף המבוקר כהגדרתו לבין מבקר המדינה.
שלומית ברנע: אני חושבת שגם מבחינת אחידות החקיקה ראוי לשנות את הסעיף באופן כזה שייאמר שכל ההערות או כל התגובות יועברו באמצעות ראש הממשלה למבקר המדינה.
עוזי לנדאו: זה הוויכוח שהיה גם בפעם הקודמת.
עוזי לנדאו: ההערות שלנו לעניין זה היו, שהיות שישנו צוות שעוסק ביישום הערות מבקר המדינה, בפועל מה שיכול היה לעשות מבקר המדינה, וזה בסמכותו היום, הוא לבקש כל מסמך, גם בזמן אמיתי, בלי שום בעיה.
עוזי לנדאו: בדיון הקודם אמר המבקר שזה הדבר העיקרי בשינוי שמוכנס כאן.
עוזי לנדאו: במילים אחרות, יכולת משרד מבקר המדינה לעקוב באופן שוטף אחר התיקונים שנעשים במשרדים השונים לצורך יישום ההערות בדוח.
שלומית ברנע: אני אישית ביליתי במשך שעתיים עם אנשי מבקר המדינה והדלתות שלנו פתוחות בפני מבקר המדינה.