GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארי קרסנטי: זאת אומרת שאנו נקבל אחוז אחד של חריגה מן התקן הקיים היום בישראל.
ארי קרסנטי: זה הולך להיות תקדים בכל המדינה.
מיכאל אקרמן: אני חתום על ההסכם בתור נציג התושבים.
מיכאל אקרמן: אני הייתי בחתימה, ונאמר לנו באופן ברור, כי חידוש ההסכם יהיה מותנה בעמידה בהסכם, וכי חריגה הכי קטנה בהסכם תביא לעיכוב בחידושו של ההיתר.
מיכאל אקרמן: לא מקובל עלינו, שלא עומדים בהסכם וממשיכים לחדש את ההיתר החורג מן ההסכם.
מיכאל אקרמן: צמוד לצורן, קיים פארק יער קדימה.
מיכאל אקרמן: בבדיקות האחרונות של מכון התקנים, התגלה, כי אחוז הקרינה הנמצאת שם, היא כפולה מן התקן הבינלאומי.
מיכאל אקרמן: הילדים שלנו נמצאים שם הרבה.
מיכאל אקרמן: חייבים לעצור את זה.
אליעזר זנדברג: אני לא אוהב לעגל פינות.
אליעזר זנדברג: יש הסכם ולא צריך בשבילו פרוש רש"י.
אליעזר זנדברג: צריך לקיים את ההסכם לפני הכל.
אליעזר זנדברג: מי שאחראי על קיום ההסכם הזה הוא ד"ר גלברג.
אליעזר זנדברג: אתה צריך לדאוג כי ההסכם יקויים.
אליעזר זנדברג: אם הוא לא יקויים, לא יינתן היתר.
אליעזר זנדברג: אני חושב כי יש מקום לשקול את האפשרות של הנקודה החמה, שינויי הנקודה הקובעת.
אליעזר זנדברג: אני חושב,כי גם כאן מי שצריך לתת את דעתו זה ד"ר גלברג.
אליעזר זנדברג: אני אמרתי בישיבה הקודמת, אם יש ספק אין ספק, זה הכלל.
אליעזר זנדברג: אף אחד מאיתנו לא היה רוצה להיות במקומם של תושבי צורן והישובים הסמוכים.
אליעזר זנדברג: אני חושב, כי לא ועדות ולא בדיקות ולא ביקורת יכולה לתרום.
אליעזר זנדברג: יש את הפתרון לטווח ארוך של העתקת התחנה, ואני לא יודע מדוע הזמן הנקבע הוא שנה וחצי.
אליעזר זנדברג: בכל מקרה עד לפתרון זה יש מה לעשות.
יצחק אגסי: כבר בעבר המשרד לאיכות הסביבה נהג כפי שאדוני מציע, וראש הממשלה ושר הביטחון חתם שהעסק ימשיך כמו קודם.
יצחק אגסי: אז צריך לבקר גם את ראש הממשלה.
אליעזר זנדברג: אם אני הייתי פסימי, לא הייתי יכול למלא את תפקידי.
יאיר מדר: מאחר ואני מכיר את הליכי התכנונים, אני יכול לקבוע כי שנה וחצי למציאת אתר חלופי לתחנה זה מוגזם.
יאיר מדר: ניסינו כמה פעמים למצוא מקום חלופי ולא הצלחנו.
יאיר מדר: לא בקלות נוכל למצוא מקום חלופי, על כן אני מציע שתיקבע החלטה שחייבים לעמוד בהסכם.
ד"ר סטיליאן גלברג: אני מקבל את האחריות.
ד"ר סטיליאן גלברג: המשרד לקח על עצמו לאכוף את ההסכם שנקבע עם התושבים.
ד"ר סטיליאן גלברג: הראיה לכך היא כל מה שמוצג כחידוש ההסכם.
ד"ר סטיליאן גלברג: חידוש ההסכם כולל הוספת תנאים להיתר.
ד"ר סטיליאן גלברג: אחד הדברים שנעשו על-ידי המשרד לאיכות הסביבה הוא הורדת רמת הקרינה בשעות הלילה.
ד"ר סטיליאן גלברג: לפי ההסכם שנחתם בין התושבים לבין הממשלה זה 25% מהתקן.
ד"ר סטיליאן גלברג: אם ביום זה 10%, אין שום סיבה שלא יהיה 15% בלילה.
ד"ר סטיליאן גלברג: לפי הסידור עם מנהלת בית הספר, התושבים יכולים לראות את אחוז הקרינה בתחום בית הספר.
ד"ר סטיליאן גלברג: אין מוניטור כזה בחדר של מפעיל התחנה.
ד"ר סטיליאן גלברג: כתנאי נוסף להיתר חייבתי את בזק שיתקין מוניטור כזה בחדר של המפעיל.
אמנון רובינשטיין: מה שמעניין אותנו, זה העניין של הקרינה בקרבת בית הספר.
סטיליאן גלברג: בנוגע לנקודות החמות, ליד כל עצם מתכתי אנו נמצא רמת קרינה גבוהה הרבה יותר ממה שהיא באמת.
סטיליאן גלברג: הנקודה שלפיה נקבעת רמת הקרינה, לפי דעתי, היא טובה.
סטיליאן גלברג: בסוף השבוע אנחנו נשב עם בזק ועם המומחים של התושבים, ונקבע האם יש צורך להחליף את הנקודה.
אמנון רובינשטיין: ההתרשמות שלי היא, כי ההסכם לא מקויים.
אמנון רובינשטיין: אם יש לבזק, או לכל מוסד אחר, דרישה לשנות את ההסכם, ניתן לעשות זאת רק על-ידי משא ומתן עם התושבים.
אמנון רובינשטיין: אני מסתמך על מכתב שראיתי ממשרד לאיכות הסביבה.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש מהמשרד לאיכות הסביבה, לבדוק מחדש את הנושא הזה, ואם הוא יגיע למסקנה, כי ההסכם הזה לא מקוים, הוא צריך לפעול כפי שאמר מבקר המדינה.
אמנון רובינשטיין: אני מציע שעד ה-1 באפריל, תהיה הצעת חלופה, וכן תעשה הערכה מחודשת של העלות של מקום חלופי.
משה גלילי: יש דו"ח המפרט את העלות של הקרקע החלופית, המגיעה ל-150 מיליון.
משה גלילי: אף אחד לא בדק עדיין את נושא המימון.
משה גלילי: ברור שקונים משהו חדש.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נעקוב אחרי הדברים, ונראה כיצד הם מתקדמים.
אמנון רובינשטיין: תמיד צריך לדאוג, כי בריאות הציבור תהיה מעל הכל.
אמנון רובינשטיין: מתקנים היוצרים קרינה אלקטרומגנטית בתדרי רדיו- רישוי והפיקוח עליהם-
אמנון רובינשטיין: כעת, נעבור אל הנושא הבא, מתקנים היוצרים קרינה אלקטרומגנטית.
פנחס אברהם: חוק הקרינה איננו קיים עכשיו, הוא עדיין בהכנה.
אמנון רובינשטיין: מתי תהיה לנו הצעת חוק, ומתי תהיה לנו הצעת תקן?
סטיליאן גלברג: קיימת גם הצעת חוק, וגם הצעת תקן, שהוכנה לפני שנה.
סטיליאן גלברג: יש דעה קדומה שאם אין חוק ואין תקן, אז ישנה פרצה.
סטיליאן גלברג: הפיקוח על מתקני קרינה הוא פיקוח קפדני.
סטיליאן גלברג: על כל אנטנה שקמה, המשרד לאיכות הסביבה עורך בדיקה והערכת סיכונים, ולאחר שהיא קמה נערכים בדיקות.
סטיליאן גלברג: כדי לחזק את עניין הפיקוח, אנחנו עורכים קורס להסמכת בודקי קרינה.
סטיליאן גלברג: ישנם שישים עובדים של היחידות הסביבתיות, שיהיו המפקחים בשטח.
סטיליאן גלברג: אנחנו נגדיל את הכוח הזה, כך שבכל הרשויות האזוריות יהיה לפחות בן אדם אחד שיעסוק במשרה מלאה, בנושא הזה.
אמנון רובינשטיין: אם אין תקן מה עושים המפקחים?
סטיליאן גלברג: החוק קובע, כי המפקח מפקח על ביצוע התנאים בהיתר.
סטיליאן גלברג: בהיתר כתוב מה רמת הקרינה המותרת, ומה רמת הקרינה האסורה, והוא מציין את אמצעי הזהירות מבחינת שילוט ומבחינת גידור.
אמנון רובינשטיין: איך קובעים את התנאים בהיתר, אם אין תקן?
סטיליאן גלברג: התנאים בהיתר נקבעו לפי קריטריונים של ארגון הבריאות העולמי.
סטיליאן גלברג: הוקמה ועדת ביקורת ישראלית שבדקה את כל הנושא של בריאות הציבור, ומטרתה לקבוע את הנורמה של מדינת ישראל בנושא.
אמנון רובינשטיין: איזו מדינה באירופה הכי מחמירה בעניין התקן?
סטיליאן גלברג: רוסיה.
סטיליאן גלברג: בכל מדינות הגוש הקומוניסטי, התקנים הם מאוד מחמירים.
סטיליאן גלברג: כל עוד אתה עובד בסביבת עבודה שנמצאת מעל התקן, אתה מקבל הטבות.
סטיליאן גלברג: התקנים הסביבתיים חייבים להיות יותר נמוכים מהתקן התעסוקתי, לכן התקנים שם מאוד מחמירים.
סטיליאן גלברג: אבל שם לא עושים משהו עם זה.
סטיליאן גלברג: אם אנחנו רוצים לא לעשות דבר, גם אנחנו יכולים לאמץ תקן מאוד מחמיר.
אמנון רובינשטיין: אני הייתי בדיון באנגליה, ושם נטען, כי אין תקן ואין פיקוח על התחנות של הטלפונים הסלולאריים.
עמירם רותם: באיטליה, ארגון הבריאות העולמי הקטין פי אלף את הקרינה, בשוויץ פי מאה, בזלצבורג זה הוקטן הכי הרבה, ללא סיבות מדעיות, רק כדי לעמוד בלחץ הציבורי.
אליעזר זנדברג: האם יש מתקנים שפועלים ללא רשיון?
סטיליאן גלברג: אני יכול לומר, שהנושא הזה אצלנו מוסדר יותר.
סטיליאן גלברג: בסדרי עדיפויות של המשרד שמטפל במפגעים סביבתיים, אין שום סיכון בריאותי לנושא הזה, יחד עם זאת הוא מטופל היטב.
סטיליאן גלברג: לגבי כל המתקנים הקיימים, כולל מפעילי הסלולארי, כולל בזק, יש לנו את הפרטים המדויקים.
סטיליאן גלברג: אף בקשה להקמת מתקן סלולארי לא נשלחת למשרד בלי שהעתק נשלח לרשות המקומית, כדי ליידע את הציבור.
סטיליאן גלברג: אני לא נותן היתר הפעלה.
סטיליאן גלברג: אחרי שמקימים אנטנה מבוצעות בדיקות, ובהתאם לתוצאות אני מאשר או לא מאשר את הפעלת האנטנה.
סטיליאן גלברג: אין אף היתר הפעלה ללא היתר בנייה.
דלית זילבר: אני רוצה להוסיף לגבי תמ"א 36א.
דלית זילבר: המועצה הארצית אישרה אותו בדצמבר 2000 , ואנחנו מקווים שהממשלה תאשר אותו שוב בעוד כחודש.
אמנון רובינשטיין: מתי המועצה הארצית תסיים את הדיונים?
דלית זילבר: המועצה הזו סיימה את דיוניה כבר בדצמבר 2000.
דלית זילבר: ב-4 בדצמבר בחודש הבא, יהיה דיון נוסף, ושבועיים אחרי זה, זה יעלה לוועדת שרים לאישור.
עידית הוד: אנחנו קראנו את הדו"ח, ושום דבר לא השתנה.
עידית הוד: אנחנו אכן עשינו אמנה עם חברות הטלפון הסלולארי, אבל זו אמנה שנבעה מהצורך להגיע להסכם.
אמנון רובינשטיין: מה נקבע באמנה הזו?
עידית הוד: באמנה נקבעו נהלי מעבר.
עידית הוד: נקבע שהחברות יבצעו פיקוח אחת לשנה, אבל לדעתנו גוף שלטוני צריך לעשות את הפיקוח, ולא החברות עצמן.
עידית הוד: אנחנו קיבלנו בינואר 2000 שתי הצעות חוק.
עידית הוד: אחת, הקרינה הבלתי מייננת.
עידית הוד: השנייה, תזכיר חוק היתרי קרינה.
עידית הוד: אנחנו בירכנו על הצעות אלו, ובקשנו שיקדמו את החקיקה.
עידית הוד: פנינו גם לשרה לאיכות הסביבה במכתב, שעד היום לא התקבלה תשובה עליו.
עידית הוד: פנינו למנכ"ל לאיכות הסביבה, פנינו לשר לאיכות הסביבה, ואף אחד מהם לא החזיר תשובה.
עידית הוד: אנחנו חושבים שהפיקוח צריך להיעשות בתקופות זמן מסוימות, ולא רק לפני מתן ההיתר ואחרי מתן ההיתר.
עידית הוד: יש עוד הרבה נושאים פרוצים, כמו התיאום בין היתר הבנייה, לבין ההיתר של המשרד לאיכות הסביבה.
עידית הוד: ישנם הבדלים רבים.
עידית הוד: אנשי רשויות המקומיות לא אמורים לבדוק קרינה.
עידית הוד: המשרד לאיכות הסביבה צריך לחוקק חוקים ולהטיל אגרות, שייאכפו על-ידי מפקחים שיצאו לשטח ויבדקו, אך הוא לא עושה זאת.
עידית הוד: הוא מנסה להעביר את הנושא הזה ליחידות הסביבתיות, כלומר לעובדי הרשויות המקומיות, שאין להם הסמכה חוקית לעשות זאת.
עידית הוד: זה יוצר חבות לא רק על אותם אנשים, אלא על ראשי הרשויות.
עידית הוד: אלו עובדי רשות מקומית, מדוע שהם יתעסקו עם קרינה?
עידית הוד: זה יוצר בעיות של ביטוחים.
עידית הוד: אף אחד לא מוכן לבטח אותם.
פאשמף שוגון: אחרי ההיתר הראשוני להקמת האתר, אין פיקוח על כל מה שנעשה אחרי זה.
פאשמף שוגון: אני משמש גם כראש רשות.
פאשמף שוגון: עשרים מטר מאחורי גבי עומדת אנטנה, ואני לא קיבלתי שום עדכון מאז שהאנטנה הוקמה.
אסף איזין: פורום החברות הסלולאריות, כולל את סלקום, פלאפון ופרטנר.
אסף איזין: אנחנו חושבים, כי האמנה שנחתמה הייתה צעד חשוב מאוד להסדרה של העניין הזה, בהעדר כל כלים תכנוניים שהיו בנמצא.
אסף איזין: אתמול בוועדת שרים הוחלט על הארכת האמנה עד שתמ"א 36 תכנס לתוקף.
נועה בן אריה: זה הוחלט ללא תיאום עם השלטון המקומי.
עידית הוד: אין קשר בין האמנה לתמ"א.
אסף איזין: האמנה צוינה בדו"ח המבקר ככלי וולונטרי שהכניס סדר למערכת הזו.
אסף איזין: מאז שנעשתה האמנה הזו, כל האתרים שמוקמים, מוקמים בהיתר בנייה, כי רק כך ניתן להוציא היתר הפעלה מהמשרד לאיכות הסביבה.
אסף איזין: נעשה מאמץ גדול להפוך את כל האתרים למורשים.
אסף איזין: כעת יותר מ-60% מהאתרים הם מורשים, ויותר מ-30% הוגשו לוועדות ונמצאים כרגע בדיונים בוועדות המקומיות.
אסף איזין: אני חושב שהאמנה תרמה רבות להסדרה של הנושא הזה.
אסף איזין: החברות, באמצעות חברות הבדיקה המאושרות על-ידי המשרד לאיכות הסביבה, התחייבו באופן וולונטרי לבצע אחת לשנה בדיקת קרינה של אתרי השידור.
אסף איזין: בדיקה זאת היא גלויה.
אסף איזין: כל רשות שמבקשת את בדיקות הקרינה, מקבלת זאת.
אסף איזין: אנחנו מקווים שבקרוב תיכנס תמ"א שתפתור את העניין באופן קבוע.
גיא צפריר: בנושא התקנים, יש שתי שאלות שניתן לשאול.
גיא צפריר: האחת, האם המהות של התקן, כלומר אותן הנחיות בטיחות שנקבעו בארגון הבריאות העולמי ומיושמות במכלול התקנים שיש בעולם, נבדקות ומיושמות כאן.
גיא צפריר: לדעתי, התשובה על השאלה הזו היא חיובית.
גיא צפריר: המשרד לאיכות הסביבה אוכף את הדבר הזה.
גיא צפריר: כל האנטנות הסלולאריות עומדות בדבר הזה, והדבר הזה נבדק.
גיא צפריר: האם זה נעשה באמצעות תקן רשמי, תקנה פנימית, הנחיות של הממונה או מסגרת סטטוטורית אחרת, זו שאלה משפטית מעניינת, אבל השאלה מבחינת בטיחות הציבור, היא האם הנחיות הבטיחות נשמרות או לא, והתשובה על כך היא כן.
גיא צפריר: ההיתרים הניתנים לכל אנטנה זו המצאה מקומית.
גיא צפריר: במקומות אחרים בעולם אומרים, כי כל אנטנה העומדת בפרמטרים האלה ויש בה ציוד כזה, היא מותרת.
גיא צפריר: פה הממונה בודק כל אנטנה לפי תוכנית, לפי מידה, לפי בדיקה, ומוודא ספציפית שהיא עומדת בפרמטרים, והמדידות שבאות אחריה מאמתות את הדו"חות התיאורטיים ואת החישובים שנעשים בדרך.
אמנון רובינשטיין: אם יהיה תקן רשמי, לא יהיה צורך בפיקוח אינדיווידואלי.
אורלי חורש: במאי ובאוגוסט 2000, המשרד הפיץ תזכיר הצעת חוק, והתקבלו הערות רבות.
אורלי חורש: אנו עובדים עכשיו על תיקון, לאור ההערות שהיו הערות ענייניות.
אמנון רובינשטיין: מתי זה יהיה מוכן?
אורלי חורש: אני מאמינה שתוך ארבעה חודשים.
אמנון רובינשטיין: אני מאריך את זה לחצי שנה.
אורלי חורש: אני לא צריכה לספר ליו"ר הוועדה כמה קשה להעביר הצעת חוק ממשלתית.
אורלי חורש: אנו נתקלים בבעיות שאנו רוצים לפתור אותן לפני שאנו מגיעים לוועדת שרים לענייני חקיקה.
אורלי חורש: אנו רוצים להגיע להסכמות עם משרד התקשורת ועם משרד המשפטים שמקשה עלינו.
אורלי חורש: למרות שהיום אין הסדרה חוקית, המצב בשטח הוא מאוד מפוקח ומבוקר.
אורלי חורש: צר לי לשמוע את הגישה של הרשויות המקומיות אשר אומרות: זה לא התפקיד שלנו.
אורלי חורש: המשרד לאיכות הסביבה מטפל במפגעים רבים, שהקרינה היא רק חלק מהם.
אורלי חורש: מערך האכיפה והפיקוח של המשרד הוא קטן מאוד.
אורלי חורש: אנו לא יכולים לגבות כסף, כי אין לנו את הסמכות הסטטוטורית.
אורלי חורש: למרות הכל, יש תנאים להיתר, יש תקני בטיחות קרינה שמותר לשר לקבוע.
אורלי חורש: אנו חושבים שראוי היה שגם עובדי היחידות הסביבתיות ועובדי הרשויות המקומיות, לאחר שיעברו הכשרה מתאימה, יוכלו לפקח.
אמנון רובינשטיין: אם יהיה תקן ארצי ויהיה חוק ויגבו אגרות, אז גם הפיקוח יהיה יותר טוב.
סטיליאן גלברג: אין שום ספק, כי ברגע שיהיו אגרות כל מערך הפיקוח יהיה יותר טוב.
אמנון רובינשטיין: מה לגבי תקן אוניברסלי?
סטיליאן גלברג: התקן הוא תקן אוניברסלי לגבי כל האנטנות.
סטיליאן גלברג: מה שעובד במדינות אחרות, בתנאי הצפיפות של הארץ לא עובד.
סטיליאן גלברג: יש לנו עניין רב שיהיו כמה שיותר אנטנות במדינת ישראל, יחד עם זאת יש לנו עניין רב שכל המפעילים, אם יהיה אפשר, ישתמשו באותה תשתית.
סטיליאן גלברג: אנחנו בודקים כל אנטנה ואנטנה בנפרד, בשל הקרבה למגורים, ובשל הצורך להשתמש קרוב לריכוזי אוכלוסייה בהרבה אנטנות בהספקים נמוכים.
סטיליאן גלברג: כמה שיש יותר אנטנות, יש פחות קרינה למשתמשים.
אורלי חורש: אנו עובדים עכשיו על הצעת חוק, שלפיה במקרים מסוימים יינתן היתר סוג.
אורלי חורש: יהיו אנטנות, מוקדי שידור זהירים, שלא יקבלו לפי מספר האנטנות, אלא לפי הסוג, בתנאים שהממונה ייקבע.
אמנון רובינשטיין: מה קורה באיחוד האירופאי בבריסל?
סטיליאן גלברג: לגבי רמת הקרינה, זה מה שאנחנו אימצנו.
סטיליאן גלברג: התקן הזה מבוסס על המון מחקרים.
סטיליאן גלברג: אנחנו העתקנו מאירופה.
נועה בן אריה: אני מבקשת להבהיר, כי השלטון המקומי ואנשי היחידות הסביבתיות שבו, לא מתנערים ולעולם לא התנערו מהפעילות שהוטלה עליהם.
נועה בן אריה: המשרד לאיכות הסביבה יכול להעיד, שבכל ההשתלמויות משתתפים אנשי היחידות הסביבתיות.
נועה בן אריה: עבודת השטח מתבצעת על ידם.
נועה בן אריה: הבעיה של מרכז השלטון המקומי היא שאין להם הסמכה סטטוטורית.
נועה בן אריה: לא מצאתי בשום חוק את המונח יחידה סביבתית.
נועה בן אריה: הטלת המטלות האלו כורכת בחובה חוויות משפטיות.
נועה בן אריה: יש כאן מערכת יחסים שהיא כאילו מוסדרת, אך היא לא מוסדרת.
נועה בן אריה: היא מוסדרת באמצעות הסמכות שנשלחות לאנשי יחידה סביבתית.
אמנון רובינשטיין: אני פונה למשרד לאיכות הסביבה, למחלקה המשפטית, ומבקש לדון בנושא לקראת הגשת הצעת החוק, מפני שזה מוקש גדול מאוד בכל חוקי איכות הסביבה.
אורלי חורש: יש שם סמכות לממונה למנות מפקחים לא רק מבין עובדי משרדו ומבין עובדי הממשלה.
אמנון רובינשטיין: למה לא להסמיך את עובדי הרשות המקומית?
נועה בן אריה: אם אנחנו נבצע בדיקות של קרינה, על פי הסמכה סטטוטורית, ונגבה גם את האגרות בתוך הרשות, ונקים יחידות שיפעלו על פי חוק ועל פי עיגון סטטוטורי, ייטב לכולם.
אמנון רובינשטיין: לדעתי חייב להיות חוק.
אמנון רובינשטיין: אני מקווה שתוך חצי שנה תוגש הצעת חוק לכנסת.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה לומר, שהעניין של סמכויות הביצוע הוא דבר חשוב מאוד.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש מאנשי איכות הסביבה לשבת עם אנשי השלטון המקומי, ולשקול לתת לרשויות המקומיות את הסמכות לגבות אגרה וגם לפקח.
פרלה בבניק: הביקורת נעשתה בין יולי ודצמבר 2000 והעלתה כמה ממצאים כאשר ממצא אחד הוא לגבי בחירת יושב-ראש לאגודה.
פרלה בבניק: על-פי תקנון האגודה נבחר היושב-ראש על-ידי הוועד המנהל ועל-דעת שר הביטחון.
פרלה בבניק: בנושא זה מצאנו שני ממצאים כאשר הראשון הוא זה שבתקנון אין הגבלה של מספר תקופות כהונה של יושב-ראש כאשר יש הגבלה לגופים במוסדות אחרים של האגודה.
פרלה בבניק: הממצא השני הוא שהיושב-ראש הנוכחי נבחר כבר ארבע פעמים ומצאנו שפעמיים לפחות הוא נבחר חמישה-ששה חודשים לפני תום תקופת כהונתו וסמוך מאוד לבחירות לכנסת.
פרלה בבניק: יש ממצא בקשר לפעילות דלה של מתנדבים.
פרלה בבניק: זה ממצא שהבאנו אותו גם בדוח של שנת 1995.
פרלה בבניק: בעקבות הממצא הזה האגודה הקימה ועדה לגבי ארגון המתנדבים, אבל בכל-זאת קיימת פעילות דלה של מתנדבים.
פרלה בבניק: בקשר לפעילות בחו"ל.
פרלה בבניק: הפעילות העיקרית בחו"ל היא בארצות-הברית.
פרלה בבניק: בשנת 2000 ההכנסות מהפעילות בחו"ל היו כ23- מיליוני שקלים, מהם 17 מיליוני שקלים הגיעו מארצות-הברית.
פרלה בבניק: בשנים האחרונות חלה הרעה ביחסים בין האגודה בארץ לבין אגודת הידידים בחו"ל וזה מתבטא בכך שהדוחות הכספיים של אגודת הידידים מוגשים באיחור, לאגודה כאן אין מידע עדכני לגבי ההוצאות וההכנסות שיש באגודה שם, ובהתחשב בזה שאין הסכם עם אגודת הידידים ובהתחשב בכך שהאגודה שם פועלת בשם האגודה בארץ, כל תקלה עלולה לפגוע בשם הטוב של האגודה בארץ וכדאי שיהיה לאגודה בארץ יותר פיקוח וכדאי שיהיה הסכם שיאפשר לה לקבל מידע יותר טוב בקשר לפעולות אגודת הידידים.
פרלה בבניק: היו לנו ממצאים בתחום כוח אדם במינהל, כאשר ממצאים פחות חשובים הם בקשר לחופשות, אבל יש גם ממצא בקשר לשכר הבכירים.
פרלה בבניק: בעקבות דוח שלנו בשנת 1991 הוקמה ועדה כדי לקבוע את שכר הבכירים והוועדה קבעה לשכר הבכירים אחוזים מסוימים ממשכורות ממנכ"לי משרדי ממשלה.
פרלה בבניק: השיעורים האלה השתנו אחר-כך בעקבות ועדת המנגנון של האגודה שקבעה אחוזים יותר גבוהים.
פרלה בבניק: באוקטובר 1996 ניתנה העלאה למנכ"לי משרדי הממשלה והעלאה זו לא חלה על כל העובדים הבכירים באגודה אלא רק על היושב-ראש שקיבל אותה, אבל בדצמבר 1999 קבעה ועדת המנגנון כי שכר הבכירים יהיה בין 75 ל95- אחוזים משכר המנכ"לים, כולל תוספת של 33 אחוזים לחלקם ולא לכולם, והתוספת הזו ניתנה בשנת 1996 למנכ"לים תמורת ויתור כאשר הם יצטרכו לעשות ויתור בצורה כזו שיופרשו לפנסיה שני אחוזים לשנה במקום ארבעה אחוז לשנה.
פרלה בבניק: העובדים הבכירים של האגודה קיבלו את זה והם לא היו צריכים לעשות שום ויתור.
פרלה בבניק: יש מספר לא מבוטל של עובדים בכירים כאשר מדובר על 14 עובדים בכירים.
פרלה בבניק: בשנת 2000 עלות שכרם הסתכמה ב6,4- מיליוני שקלים כשהעלות הממוצעת היא 457 אלף שקלים לעובד.
פרלה בבניק: כאן אנחנו מציעים שועדה חיצונית לאגודה תקבע לעובדים את התנאים.
פרלה בבניק: יש לנו ממצאים שונים בקשר למכרזים שהוצאו כאשר היו מקרים של פעולות ללא מכרז או באמצעות מכרז סגור.
פרלה בבניק: היו ממצאים גם בקשר לשיפוצים בגבעת אולגה שההערכה הייתה סכום של 4,4 מיליוני שקלים אבל הביצוע בפועל, נכון לתאריך הביקורת, הייתה של שמונה מיליוני שקלים.
פרלה בבניק: למכרז לא הוכנסו נתונים שאחר-כך היו צריכים להזמין בחיפזון מהספקים.
פרלה בבניק: יש לנו גם ממצאים בקשר לרישוי עסקים של בתי חייל, תנאי אבטחה ובטיחות.
רמי דותן: לרשות האגודה למען החייל עומדות היום 21 קריות, מהצפון, ממלון בית יצחק רבין, ועד בית החייל באילת.
רמי דותן: הקריות מחולקות לבתי חייל, קריות נופש וקריות חינוך.
רמי דותן: ב21- קריות אלה בממוצע יומי מתארחים כ12- אלף חיילים.
רמי דותן: מדובר בחיילים של מערך החינוך שנמצאים במקומות כמו בית גולדמינץ ועוד.
רמי דותן: קריות הנופש כמו אולגה ואשקלון, ובתי חייל כמו בית יצחק רבין בצפון ועד בית החייל באילת.
רמי דותן: מבחינת נתונים לשנת 2001.
רמי דותן: בנופש מבצעי באולגה ובאשקלון מתארחים כ32,600- לוחמים בשנה שבאים לשבוע ימים נופש.
רמי דותן: הם באים ביום ראשון ועוזבים ביום חמישי כאשר הלוחמים מגיעים מגולני, גבעתי, צנחנים, נח"ל ואני יכול לומר לאדוני היושב-ראש שהנופש הוא מאוד מאוד איכותי וברמה גבוהה יוצאת מהכלל של שנות 2000 פלוס, כולל סאונה וכל מה שרק ניתן לתת כדי לשמח את לבם של החיילים.
רמי דותן: יש לנו דבר חדש שנקרא עשרים ימי כיף ביחידות כאלה ואחרות בהתאם לדרישות הצבא כאשר מדובר בחיילים שמגיעים ליום אחד, להתרענן ולחזור חזרה ליחידות.
רמי דותן: קייטנת אלמנות ויתומים שמתבצעת במשך שלושה שבועות במשך חודש יולי, אז באות האלמנות ומתארחות בעיקר באולגה אבל גם באשקלון, וכאן מדובר ב7,000- ימים כאשר מגיעות כ1,400- נשים וכ400-300- ילדים.
רמי דותן: נושא חדש שהרמטכ"ל ביקש הוא הורים שכולים.
רמי דותן: בשנה שעברה אירחנו כ3,000- הורים שכולים שבאו לשלושה ימים ושני לילות ובשנה הבאה מתוכננים מחזורים יותר רבים כאלה.
רמי דותן: עשינו הסכם עם חברת YES ואנחנו מחזיקים כ1,500- נקודות YES בעיקר במערך הלוחם מגבול לבנון, מרכז, יהודה ושומרון וחבל עזה.
רמי דותן: זה כמובן מאפשר לחיילים לצפות בתוכניות הספורט ובתוכניות השונות האחרות.
רמי דותן: יש לנו כ180- דירות לחיילים בודדים, בעיקר במרכז הארץ כשאנחנו מטפלים בהן החל מתשלום שכירות וכולי, כאשר החייל מגיע בסוף שבוע שלו והחדר עומד לרשותו.
רמי דותן: כל הטיפול בנושא הזה מתבצע על-ידי צוותים של האגודה למען החייל.
רמי דותן: אנחנו מארחים במתקנים שהתייחסתי אליהם קודם, יותר ממיליון וחצי חיילים שבאים ללון במקומות האלה כשהכוונה היא לבתי החייל ולמתקנים שלנו.
רמי דותן: כ2,8- מיליון ארוחות בשנה ניתנות במתקני האגודה למען החייל שם מתארחים החיילים.
רמי דותן: 450 אלף מתנות חולקו לכוחות מאז חודש ספטמבר עד היום וידנו נטויה.
רמי דותן: אנחנו כאגודה למען החייל מחזיקים מעל ל850- מכשירים סלולריים שמיועדים למערך האשפוז ותנאי שירות וכאן אני מתייחס למש"קיות נפגעים, מש"קיות ת"ש, ר"מ 2.
רמי דותן: לשמחתי הרבה המשמעת עובדת יוצאת מן הכלל ואין בזבוזים, מה עוד שאנחנו בודקים כמעט כל חשבון וחשבון, ואם נעשות שיחות פרטיות, אנחנו יכולים לדעת על כך והמש"קית משלמת אותן.
רמי דותן: יש לנו היום בתחזוקה שוטפת מעל לאלפיים מועדונים ביחידות הצבא.
רמי דותן: כידוע מאז מלחמת ששת הימים ועד היום חטיבות גולני, צנחנים, נח"ל, גבעתי, אלה חטיבות שאין להם מחנות קבע והיום או שהם נמצאים בקו באימונים או שנמצאים באינתיפאדה בתעסוקה זו ואחרת, ולכן יש להם מה שנקרא מחנה התארגנות ואנחנו מחזיקים בחטיבות חי"ר אלה מכולות כושר, מועדונים ניידים, בית כנסת נייד וכל מה שאפשר.
רמי דותן: אנחנו נותנים גם חלופה לנופש כי לפעמים קורה שחייל לא יכול לצאת עם היחידה שלו ואנחנו לא רוצים שהוא יפסיד.
רמי דותן: הנופש מתבצע אצלנו מינואר לינואר ולכן אנחנו יכולים לתת יותר ימי נופש.
רמי דותן: אם חייל לא יכול היה להגיע, יש לו אופציה להגיע בתיאום אתנו בתאריך אחר והוא יכול להיכנס לנופש גם לא במסגרת המחזור שלו.
רמי דותן: אנחנו מקיימים ימי כיף שמשתתפים בו כ5,000- לוחמים ביום, אם זה בלונה פארק ואם זה בקיסריה וזה מתקיים בשיתוף עם אכ"א פרט.
רמי דותן: הדבר בא לידי ביטוי בצורה יוצאת מן הכלל כאשר כמעט לכל יום כזה מגיע הרמטכ"ל או סגנית שר הביטחון.
רמי דותן: שבתות ת"ש, תנאי שירות.
רמי דותן: אותם גדודים שנמצאים בכוננות ועקב כך לא יכולים לצאת הביתה.
רמי דותן: בהתאם לתיאום שלנו עם משרד הביטחון וצה"ל מתארחים בהר גילה או באחד המלונות בצפון ולא נמצאים באותה שבת באוהלים.
רמי דותן: אם אותו חייל לא יוצא, שיהיו לו תנאים נוחים.
רמי דותן: במידה שיש הפעלת כוננות, ניתן מיד להזעיק אותו.
רמי דותן: אנחנו מתואמים עם קבוצות כדורגל ומקבלים כרטיסים בהנחה כשכרטיס עולה בין 15 ל30- שקלים והכרטיסים ניתנים ליחידות הלוחמות, כך שהחיילים שיוצאים יכולים ליהנות בשבת ממשחק כדורגל כאשר בעיקר הם הולכים למשחקי הקבוצות הגדולות כמו מכבי תל-אביב וחיפה.
רמי דותן: אנחנו משתדלים להבטיח להם כרטיס גם מוזל וגם כמתנה והם מקבלים אותו עם יציאתם.
רמי דותן: שי לחייל המתגייס.
רמי דותן: כל מערך הגיוס של הצבא – מה שפעם היה בלשכות גיוס – לפני תשע שנים עבר לבתי החייל שלנו אם זה בחיפה, בטבריה, בירושלים, בבאר-שבע למעט תל-השומר.
רמי דותן: ביום גיוס בירושלים למשל מקבלים אולם כניסה, קבלת פנים, ההורים נפרדים, מקבלים כוס קפה, הילדים עולים לאוטובוס ומתגייסים וכל זה כדי שלא יהיו תחת כיפת השמים בלשכת הגיוס כפי שהיה בעבר.
רמי דותן: פרסים ליחידות, כרטיסים מוזלים לאתרי נופש ועוד עשרות רבות של פעולות רווחה לטובת הלוחמים.
רמי דותן: יש קורסים מיוחדים שאנחנו מבצעים.
רמי דותן: לדוגמה, היום ניקח עשרים חיילים למלון תדמור כדי שיעברו קורס טבחים ויוכשרו למקצוע, כך שאחרי הצבא תהיה להם עבודה ובמסגרת השירות שלהם הם יכולים לעבוד במטבחים של האגודה למען החייל.
רמי דותן: הסיוע שלנו בנושא הרווחה מתבטא בכל מיני מבצעים כמו נסיעת פיקוד העורף לתורכיה ולקניה והפעילות שלהם באולמי ורסאי בירושלים.
רמי דותן: אנחנו משתדלים להגיע ולתת את הצ'ופר לכוחות העורף שעוסקים בעבודות לילה כאלה ואחרות.
רמי דותן: היום בצבא הגנה לישראל יש כ6,300- חיילים בודדים.
רמי דותן: ישנם חיילים בודדים שהם תושבי מדינת ישראל ולמשל ההורים לא מכירים בהם.
רמי דותן: אחרי שהצבא מכיר בו כחייל בודד, אני מקבל אותו אוטומטית כחייל בודד ואז הוא מקבל תנאים סוציאלים מיוחדים.
רמי דותן: יש תיאום בינינו לבין בזק כאשר לחיילים אלה יש אפשרות לחייג חינם לחו"ל למשך איקס דקות בחודש.
רמי דותן: יש טיפול אישי כאשר גם הצבא נותן טיפול מצוין שמשולב יחד אתנו.
רמי דותן: כל בעיה שמגיעה אלינו, יש לה פתרון ונותנים לה פתרון.
רמי דותן: יש עשרות דוגמאות כאלה.
רמי דותן: לפעמים אנחנו קוראים בעיתון על מקרה שלצערי הרב לא הגיע אלינו, אבל אם הבעיה עולה על השולחן, היא פתורה.
רמי דותן: אדוני היושב-ראש, חד-משמעית היא פתורה ועשינו את זה בעשרות מקרים ואולי במאות בכל מיני נקודות כאלה ואחרות.
רמי דותן: סיוע למשפחות נזקקות ניתן בתיאום עם אכ"א פרט.
רמי דותן: היום יש לנו 81 מועדונים פלוגתיים כאשר כל מועדון כזה עולה 10,000 דולר וכ20- מועדונים גדודיים.
רמי דותן: יש לנו חמישים מכולות כושר שעלות מכולה היא כשלושים אלף דולר.
רמי דותן: היום אין גדוד חי"ר – חוץ משניים שיש להם שניים מאחר שהם זכו באפיקומן רמטכ"ל, גדוד של הצנחנים וגדוד של גבעתי – שאין לו מכולת כושר.
רמי דותן: יש בתי כנסת כאשר נתנו אחד ברמה החטיבתית כדי לראות איך זה מתבצע.
רמי דותן: היום מאוד פופולריים ההליכונים.
רמי דותן: היות שחלק לא מבוטל מהכוחות שלנו לצערנו הרב לא תמיד יכולים לצאת לריצת בוקר, בעיקר החיילים בעזה וביהודה ושומרון, גם לפי בקשת הרמטכ"ל נתנו את ההליכון הזה שעולה לנו, כולל אחריות לאחזקה לשנתיים, 5,000 דולר.
רמי דותן: זה הליכון חזק מאוד שלצערי הרב לא כולם עולים עליו עם נעלי ספורט אלא עולים עם נעליים רגילות ולכן התחזוקה היא קשה מאוד.
רמי דותן: יש לנו כ130- הליכונים כאלה שמפוזרים בקו.
רמי דותן: בשקף הזה אתם יכולים לראות את מרכז הרווחה החדש בגבול לבנון.
רמי דותן: יש לנו שבעה מרכזי רווחה כאלה כאשר שלושה מהם ברמת הגולן וארבעה בגבול הלבנון.
רמי דותן: לשמחתי הסתיימה בניית המרכז החדש בגבול הלבנון ומשרד הביטחון עשה עבודה נפלאה ואנחנו משקיעים בו עכשיו בציוד מיליון דולר.
רמי דותן: במרכז הזה יש שק"ם ויש בו פינת כושר וכאן אתם יכולים לראות את פינת הכושר בחדר המועדון עם ציוד כושר מודרני תוצרת כחול-לבן.
רמי דותן: מה שנשאר לנו זה לתת תחזוקה נכונה.
רמי דותן: בגבול הלבנון יש 11 חדרי תדריכים והם משמשים בעת הפגזה או פעילות מבצעית כזו או אחרת כחדרים לפינוי רפואי ובשעת רגיעה כמועדון.
רמי דותן: בחדרים אלה נמצאת אנטנת YES.
רמי דותן: מרוץ גולני שיוצא אחד לשנה מהחרמון ועד אילת כאשר אצל המנכ"ל יש פקודת מבצע.
רמי דותן: ברגע שאומרים רוץ גולני, הסניפים של המתנדבים שלנו נפרסים מצפון עד דרום ומקבלים את החיילים באהבה.
רמי דותן: יש לנו תשעה מזנוני דרכים.
רמי דותן: בשקף הזה אתם רואים את המזנון בבקו"ם כאשר החייל יורד מהאוטובוס לקראת החיול שלו, הדודות אומרות לו בוקר טוב, הוא מקבל את השי שלו, שותה משהו, נכנס לתדריך, מתחייל, יוצא מהצד השני ושם יש פרגולה של כמה עשרות מטרים מרובעים, שם הוא מתקבל ונאחל לו רק בריאות ושיסיים את השירות בשלום.