GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל רועי: יש להם הרבה נושאים אחרים על האג'נדה.
רחל רועי: העובדים המקומיים הם נכס בשבילנו והם מאוד מאוד חשובים לנו.
רחל רועי: הם אלה שיושבים שם והם גם מכניסים אותנו לעבודה.
רחל רועי: הם לא יכולים לייצג את מדינת ישראל במקומנו.
רחל רועי: נכון שלפעמים הם מכירים את השפה יותר טוב, יש להם קשרים יותר טובים שהם מעבירים אלינו.
רחל רועי: אבל, גם בהגדרה של התפקיד שלהם הם לא יכולים לייצג את מדינת ישראל בפני השלטונות המקומיים, בפני תאגידים מקומיים גדולים וקונצרנים.
רחל רועי: תנסה כעובד מקומי לקבוע פגישה עם גורם משמעותי במדינה שאתה יושב בה.
רחל רועי: אתה לא תשיג את הפגישה.
רחל רועי: גם כאשר נספח מסחרי רוצה פגישה עם שר כלכלי, עושה זאת בדרך כלל דרך השגריר.
רחל רועי: בדרך הזו אתה מקבל את המענה מהר יותר.
אמנון רובינשטיין: מבקר המדינה שואל למה אין כאן איגום משאבים?
אמנון רובינשטיין: למה כל זה לא נעשה ביד אחת?
אליעזר זנדברג: למה זה לא נמצא לפחות תחת מטרייה אחת?
אליעזר זנדברג: הרי יש כל כך הרבה נושאים משותפים בכל המשרדים.
אמנון רובינשטיין: זה פשוט נראה לא סביר, במיוחד לאור הדברים של נציב שירות המדינה.
רחל רועי: זה כבר דיון אחר.
אמנון רובינשטיין: לא, זה דיון בדו"ח המבקר.
אמנון רובינשטיין: המבקר מציע את זה.
רחל רועי: איזה שר מוותר על קטע כזה במשרד?
אמנון רובינשטיין: אז אולי אנחנו נמליץ על כך.
אמנון רובינשטיין: מבקר המדינה ישנו כדי להתגבר על המאווים הפרטיים.
רחל רועי: בעבר הייתה הצעה שבאה גם מכיוון מבקר המדינה והוועדה הזו להקים רשות לסחר חוץ.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נזמין את המנכ"לים.
אמנון רובינשטיין: נציג החשב, בבקשה.
אלדד פרשר: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים שנאמרו כאן.
אלדד פרשר: ראשית, למשרד האוצר יש מעט מאוד נציגים.
אלדד פרשר: יש לו שני נציגים בניו-יורק ויש לו שלושה צירים ברחבי העולם: בלונדון, בריסל ובוושינגטון.
אמנון רובינשטיין: תסביר לי למה אתם צריכים נציגים נפרדים מהנציגים הכלכליים?
אלדד פרשר: כי הם לחלוטין לא עושים את אותה עבודה.
אלדד פרשר: הצירים הכלכליים מתעסקים בנושאים בילטרליים מולטירליים, לא בנושא סחר ולא בנושאים שמתעסק בהם משרד התמ"ס.
אלדד פרשר: אתם מדברים על חשיבה בנושא נציגויות בחו"ל ואני רוצה לומר לך כי בעשור האחרון משרד האוצר סגר נציגויות רבות ברחבי העולם, חלקן הוא העביר לתמ"ס, וחלקן הוא סגר לחלוטין כי הוא החליט שזה לא תפקידו לעשות את זה.
אמנון רובינשטיין: יפה, כל הכבוד.
אלדד פרשר: היו נציגויות בשיקגו ובלוס אנג'לס והן נסגרו לא בגלל התקציבים או כוח אדם אלא בגלל שזה לא תפקידו.
אלדד פרשר: כלומר, החשיבה קיימת כל הזמן.
אלדד פרשר: נושא תשומות תפוקות הוא בעיה ידועה בשירות המדינה.
אלדד פרשר: אני לא יודע על מתודולוגיה לבחינת תשומות תפוקות בשירות המדינה בארץ ובחינת תשומות תפוקות בחו"ל היא עוד יותר קשה, בטח בנושאים שהם נושאים שיווקיים מעיקרם.
אלדד פרשר: הנישה הזו היא בעייתית.
אמנון רובינשטיין: דווקא בשיווק אפשר לבדוק תפוקות.
אמנון רובינשטיין: בשגרירות קשה לבדוק תפוקה.
אלדד פרשר: למעשה, הנציגים הכלכליים משווקים את תדמיתה של מדינת ישראל, זה גם מה שעושים נציגי התיירות.
אלדד פרשר: אין בעיה לבדוק תפוקות תשומות לגבי נציגי האוצר בניו-יורק.
אלדד פרשר: קל מאוד לעשות את זה שם ולכן קל לנו מאוד להתייחס כאן לדבריו של הנציב.
אלדד פרשר: נציגות האוצר בניו-יורק מטפלת במצבת חוב של עשרים מיליארד דולר וזאת עם שני עובדים וזה לא בדיוק נראה תשומות תפוקות לא סבירות.
אלדד פרשר: הנציגות הזו מטפלת באלפי תשלומים לנושי מדינת ישראל והיא מעולם לא פיגרה, אפילו לא ביום תשלום, וזה עומד לזכותה של מדינת ישראל.
אלדד פרשר: אין שני לתשתית הפיננסית שנבנתה בניו-יורק.
אלדד פרשר: היא מאוד מאוד יעילה.
אלדד פרשר: מבקר המדינה בדו"ח שלו התייחס לפרוצדורות מסוימות שבהחלט מקובל עלינו שחשוב וראוי לשקול אותן.
אלדד פרשר: אנחנו הקמנו ועדה בתוך החשב הכללי לשקול נושאים של פיקדונות over night, ומבקר המדינה יקבל את ההמלצות בתוך כמה שבועות.
אלדד פרשר: אנחנו עושים שינויים בעקבות הביקורת הטכנית של המבקר וזה חשוב מאוד.
אליעזר זנדברג: הביקורת היא לא כל כך טכנית.
אלדד פרשר: כאשר תקבלו את הדו"ח תראו למה הכוונה.
אלדד פרשר: אני לא רוצה להתייחס לנושאים המקצועיים לגבי השקעות over night.
אלדד פרשר: המבקר בהחלט העלה נקודות מסוימות שהן מהותיות מבחינת עבודת הנציבות והן יטופלו על ידי ועדה שהוקמה.
אלדד פרשר: אין ספק שתשומות התפוקות של נציגות האוצר בניו-יורק הן קלות למדידה והן ברות השוואה הרבה מעל ומעבר למה שאפשר למצוא גם בסקטור הפרטי, לא רק בסקטור הממשלתי.
אלדד פרשר: שלושת הנציגים הכלכליים האחרים מתעסקים בנושאים בילטרליים ומולטירליים מול ארגונים בינלאומיים.
אלדד פרשר: הנציג בוושינגטון מתעסק גם מול הסיוע.
אלדד פרשר: האם אפשר למדוד האם בזכותו קיבלנו את הסיוע או לא? זו שאלה טובה, אבל בהנחה שיש לסיוע האמריקאי חשיבות מסוימת למדינת ישראל, אז צריך בהחלט לקחת את זה בחשבון.
אלדד פרשר: אני חושב שהנושא הזה של תשומות תפוקות הוא חשוב מאין כמוהו, אבל אני עדיין לא מכיר את השיטה בה עושים את זה בתוך שירות המדינה ולכן אני חושב שקשה ליישם זאת בחו"ל.
אמנון רובינשטיין: נציגי המשרד לביטחון פנים, אתם תדברו בישיבה הבאה.
אמנון רובינשטיין: עוזי, האם אתה רוצה להגיב על הדברים שנאמרו כאן שאי אפשר למדוד תפוקות?
עוזי ברלניסקי: פרופ' פרקינסון הזקן אמר שאין עבודה שאין לה את הזמן הדרוש לביצוע, ומזה למדו רבים שאין גם עבודה שאי אפשר להגדיר אותה במושגים של תשומות תפוקות ואני מחזיק בזה, משום שאם לא נצליח למעשה נשמטת הקרקע מעל כל ניהול יעיל.
עוזי ברלניסקי: יש מקומות שקל יותר לעשות זאת, ויש מקומות שקשה יותר לעשות זאת, אבל לומר שאי אפשר להגדיר תפוקות ואי אפשר לבחון אנשים על בסיס הגדרת תפוקות, זה דבר שאני לא יכול להסכים לו.
עוזי ברלניסקי: הראיה גם שיש מקומות שזה יותר מוצלח ויש מקומות שזה פחות מוצלח.
עוזי ברלניסקי: זו הרפתקה לא קלה.
עוזי ברלניסקי: הבריטים הצליחו בכמה קטעים בעוד שאחרים אפילו לא ניסו להיכנס לנורמה הזו.
אמנון רובינשטיין: הניסיון הבריטי הוליד קיצוץ גדול מאוד בתקציב.
אמנון רובינשטיין: יש תלונות על זה באנגליה, אבל ראש הממשלה בלייר תומך בזה והולך קדימה עם מדידת תפוקות בשירות הציבורי.
אמנון רובינשטיין: הוא טוען שאפשר לעשות את זה.
אמנון רובינשטיין: שמואל, המבקר ביקש שאתה תתייחס לעניין העסקת קרובי משפחה?
שמואל הולנדר: יש בתקשי"ר הוראות שהן מכוח חקיקת משנה לפי חוק שירות המדינה מינויים שקובעות איסורים והגבלות על העסקת קרובי משפחה.
שמואל הולנדר: יש הגדרה מהי קרבת משפחה, זוהי הגדרה די רחבה.
שמואל הולנדר: כמובן שיחסי כפיפות אסורים וגם עבודה באותה יחידה מינהלית אם יש קשרי עבודה.
שמואל הולנדר: בתקשי"ר יש גם הוראה מיוחדת לגבי מקומות כמו נציגויות מרוחקות ושם יש איזשהי הגמשה.
שמואל הולנדר: בדרך כלל כאשר הנציגות היא גדולה ויש שם גם אנשי משרד החוץ, גורמי ביטחון ואחרים אז באמת עושים את ההצלבות האלה, זה עובד אצל ההוא, וכך חיים עם זה פחות או יותר בסדר.
שמואל הולנדר: כשמדובר בנציגויות מאוד מאוד קטנות אז יש באמת בעיה והתקשי"ר מאפשר את החריגה הזו.
שמואל הולנדר: כמובן שצריך לבדוק את הדברים היטב, אבל הבעיה היא שהאלטרנטיבה היא שאותו בן או בת זוג לא יעבוד בכלל, וגם לזה יש מחיר.
שמואל הולנדר: קשה מאוד לדרוש דבר כזה.
נסים בן שטרית: האלטרנטיבה היא שליחת שליח נוסף ויש לכך עלות של 150 אלף דולר, בעוד שעלות עמ"י זה בערך 20-15 אלף דולר.
שמואל הולנדר: פה באמת צריך למצוא את הפתרונות הנקודתיים.
אליעזר זנדברג: מהם הפתרונות הנקודתיים?
אליעזר זנדברג: אני ראיתי את התופעה הזו לאו דווקא בנציגויות שהן כל כך קטנות, אלא בנציגויות אפילו בינוניות.
שמואל הולנדר: שם לדעתי חייבים להקפיד על ההוראות.
שמואל הולנדר: אין שום סיבה שלא להקפיד עליהן.
אליעזר זנדברג: אני לא רוצה לנקוב עכשיו בשמות הנציגויות, אבל אני יודע שהבעיה היא קיימת.
אליעזר זנדברג: לדוגמא, אשת הנציג או בעלה של הנציגה לא מוצא או לא יכול למצוא מקום עבודה אחר, אבל בכל זאת צריך אולי צריך לקבוע כללים יותר מחמירים כמו קבלת אישור ממך לצורך הצדקת המקרה.
אליעזר זנדברג: לא מדובר בעשרות אלפי מקרים, האם לא ראוי שאתה תיתן את דעתך לכל מקרה ומקרה ותיתן את אישורך, מר הולנדר.
שמואל הולנדר: ראוי.
שמואל הולנדר: אדוני המבקר העלה נקודה מאוד מאוד חשובה.
שמואל הולנדר: כאשר מדובר בהעסקת קרובי משפחה בארץ ששניהם עובדי מדינה, העניין באמת עובר דרך נציבות שירות המדינה.
שמואל הולנדר: הנציבות בודקת האם זה עומד בכללי התקשי"ר והיא נותנת או לא נותנת את האישורים.
שמואל הולנדר: כאשר מדובר בהעסקה בחו"ל מדובר בעצם בהעסקה של עמ"י, העסקה של עמ"י כלומר, גם בן או בת הזוג, לא מגיע בכלל לנציבות שירות המדינה.
אליעזר זנדברג: זה לא מגיע היום.
אליעזר זנדברג: אנחנו הרי מדברים על תיקון המצב.
שמואל הולנדר: זה בדיוק המשפט הבא שלי.
שמואל הולנדר: זה לא מגיע ולכן גם אנחנו לא יכולים לבחון.
שמואל הולנדר: אני חושב שצריך לקבוע את הכלל שיש להעביר אלינו לבדיקה מקרה כזה והבדיקה תהיה על פי אותם קריטריונים ואמות מידה ועל ידי אותם גורמים.
שמואל הולנדר: לדעתי, זה יכול לפתור במידה רבה את הבעיה.
עוזי ברלניסקי: כולל, גם נציגי קהילת המודיעין.
שמואל הולנדר: בוודאי, הרי אנחנו מטפלים בהם גם בארץ.
עוזי ברלניסקי: אני שמעתי טיעונים לפיהם יש בעיות סיווג ואי אפשר להתיר אלא רק לבן או לבת הזוג לעבוד עם בן-בת הזוג.
שמואל הולנדר: אפשר להתגבר גם על זה.
נסים בן שטרית: אי אפשר לבחור את איכות כוח האדם המקומי, בני הזוג או בנות הזוג, בנציגויות קטנות ובינוניות.
נסים בן שטרית: אנחנו יכולים לבחור אדם מתאים לתפקיד דיפלומטי בנציגות מסוימת, אבל בן או בת הזוג שלהם לא נבחרים.
נסים בן שטרית: לפעמים אנחנו מוצאים בנציגות בינוניות שני בני זוג, אחד מתאים יותר לתפקיד והשני לא מתאים בכלל לתפקיד.
נסים בן שטרית: מה נעשה אז?
נסים בן שטרית: אני אומר לכם שבקהילת המודיעין זה יהיה פי 88% יותר קשה, כי הם לא יתנו לאף אחד מאיתנו להיכנס אליהם.
נסים בן שטרית: זו מציאות שלא תעבור שום מבחן.
נסים בן שטרית: הם לא יתנו להיכנס.
נסים בן שטרית: אנחנו ניסינו זאת עשרות פעמים.
נסים בן שטרית: אנחנו אמרנו: תביאו את שלכם אלינו ואנחנו נביא את שלנו אליכם, אבל זה פשוט לא עובד.
נסים בן שטרית: שנים אנחנו מדברים על זה.
נסים בן שטרית: יצירת בירוקרטיה חדשה רק בשביל לומר שעבדנו לפי הכללים לא תועיל, הרי המציאות היא אותה מציאות.
נסים בן שטרית: בן הזוג הוא בן הזוג.
אליעזר זנדברג: אני לא מסכים.
אליעזר זנדברג: אני חשוב שחזקה על נציב שיורת המדינה שהוא ידע להבחין בין מקרה למקרה.
אליעזר זנדברג: המציאות היום היא ממש גרועה.
אליעזר זנדברג: אין פיקוח בנושא הזה ולפעמים אפילו ראיתי מקרה של כפיפות ישירה למי שעומד בראש המשלחת.
אמנון רובינשטיין: אסור שזה יהיה.
שמואל הולנדר: ודאי שלא.
אליעזר זנדברג: הטענה שנשמעה הייתה שאין ברירה.
אליעזר זנדברג: כל מקרה כזה צריך להיבדק לגופו, גם משום לזות שפתיים.
אליעזר זנדברג: לפחות יש גושפנקא של נציב שירות המדינה.
אמנון רובינשטיין: אני מציע שכסיכום ראשוני נקבל את דבריו של המבקר ונפנה אל ועדת המנכ"לים לטפל קודם כל בנושא הזה שהעלו נציב שירות המדינה ומבקר המדינה.
אמנון רובינשטיין: אין הכוונה לשלול אפשרות של העסקה, אלא יש צורך בבקשת אישור של נציב שירות המדינה.
נסים בן שטרית: אנחנו נטפל בזה מייד.
אמנון רובינשטיין: אני, כהחלטת ועדה, מעביר את זה לוועדת המנכ"לים שמונתה על ידי הממשלה.
אמנון רובינשטיין: שנית, אנחנו נמשיך את הדיון בנוכחות מנכ"ל משרד החוץ, מנכ"ל משרד התמ"ס, ונציג החשב הכללי.
אמנון רובינשטיין: לאור דברי המבקר ולאור דברי נציב שירות המדינה ודבריו של עוזי ברלינסקי עלתה כאן סוגיה מאוד מאוד קשה ואי אפשר לזלזל בזה.
אמנון רובינשטיין: נכון שקשה למדוד תפוקות, אבל אפשר לקבוע קריטריונים.
אמנון רובינשטיין: זה הרבה יותר קל.
אמנון רובינשטיין: אני לא חושב שהנציגות של ישראל בחו"ל היא מנופחת, אבל השאלה היא מהו סולם העדיפויות בתוך הנציגות הזו.
אמנון רובינשטיין: נדמה לי שלאור הדברים של נציב שירות המדינה שנקבעו כאן בחלק מהמקרים דברים באורח היסטורי ולא משיקולים עניינים, ואני אומר את זה בזהירות רבה מאוד, ועדת המנכ"לים צריכה לבדוק מחדש את כל העניין הזה.
אמנון רובינשטיין: היא גם צריכה לבדוק את ההצעה להקים רשות לסחר חוץ, כך שלפחות תוגשם ההמלצה של מבקר המדינה לגבי מטרייה אחת.
אמנון רובינשטיין: אנחנו יודעים מהניסיון שלנו כי במקום שבו מאגמים משאבים יש יותר יעילות.
אמנון רובינשטיין: זה הניסיון של שירות המדינה בישראל.
אמנון רובינשטיין: ההצעה של מבקר המדינה חייבת להיבדק ומהר.
אליעזר זנדברג: אני לא שמתי דגש על איגום.
אליעזר זנדברג: אני שמתי יותר דגש על מטריה אחת, שיתוף הפעולה וקריטריונים אחידים.
עוזי ברלינסקי: המערכת הטכנולוגית שהצגתי תיתן פתרון, אם כי לא מלא, אבל פתרון טוב.
אמנון רובינשטיין: היום בעידן האינטרנט ורשתות המחשבים חלק מהפתרונות הם פתרונות טכנולוגים.
אמנון רובינשטיין: עוזי, אתה תודיע לנו מתי אנחנו יכולים לקיים את הישיבה הבאה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו לא רוצים לקיים את הישיבה מבלי שיש התקדמות.
עוזי ברלניסקי: אני מציע שמזכירות הוועדה תעמוד איתנו בקשר בחודש ינואר.
אמנון רובינשטיין: אם כך, אנחנו נתכנס בחודש ינואר.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נתאם זאת.
אופיר פינס-פז: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לביקורת המדינה.
אופיר פינס-פז: על סדר יומנו שני נושאים – ערי הפיתוח בדרום בדוח 52ב של מבקר המדינה, וכן בקשה לחוות דעת ממבקר המדינה על המעמד החוקי של היישובים הבדואים "הבלתי מוכרים" או המכונים "בלתי מוכרים".
אופיר פינס-פז: הישיבה הזאת מתכנסת לנוכח העובדה שהכנסת החליטה לעסוק היום בנושא הנגב.
אופיר פינס-פז: מבקר המדינה, אולי יותר מכל גורם ציבורי אחר, העמיד את הנגב בראש סדר העדיפויות לטיפול כלכלי-חברתי, ותבע מהממשלה הזאת וגם מהקודמת לה, תשובות מאוד ברורות למצב שישנו בנגב.
אופיר פינס-פז: זו ישיבה ראשונה, למיטב ידיעתי, שהדיון בה הוא דיון משולב בנושא הנגב – יהודים ובדואים כאחד.
אופיר פינס-פז: הנגב הוא אזור שלא זכה לסדר עדיפות נכון והדברים אמורים לגבי עיירות הפיתוח בנגב, לגבי המושבים והקיבוצים בנגב, לגבי הערים בנגב וכן לגבי היישובים הבדואים בנגב – המוכרים והבלתי מוכרים.
אופיר פינס-פז: המושג – ואני אומר את זה גם כיושב ראש ועדת החוקה – "ישובים בלתי מוכרים" הוא מושג שאיננו מקובל עליי.
אופיר פינס-פז: מדינת ישראל לא יכולה להסכים למצב הזה לאורך זמן, למרות שהוא קיבל בשנות ה-70 גושפנקא של בית משפט.
אופיר פינס-פז: זאת משום שמי שמסכים להגדרה שמי שיושב ביישוב בדואי שאינו מוכר על ידי המדינה, כמושג שריר וקיים, הוא בעצם מסכים, אדוני המבקר, לאפליה ממוסדת מטעם הממשלה, מטעם כל משרדי הממשלה, כנגד אותם אזרחי המדינה שאיתרע מזלם או איתרע גורלם לגור ביישובים הבלתי מוכרים.
אופיר פינס-פז: כמעט על פי חוק, לא צריך לתת להם שירותים, לא צריך לפתח אותם.
אופיר פינס-פז: כמעט הייתי אומר שאסור לפתח אותם.
אופיר פינס-פז: מדינת ישראל היא מדינה יהודית דמוקרטית שחייבת לפעול למען שוויון זכויות לציבור הלא יהודי שגר בתוכה ושותף איתה.
אופיר פינס-פז: הציבור הבדואי בנגב מקופח באופן שיטתי, באופן סיסטמתי.
אופיר פינס-פז: זה לא קפריזה של פקיד כזה או אחר או של נבחר ציבור כזה או אחר.
אופיר פינס-פז: הקיפוח של הבדואים בנגב הוא שיטתי, הוא מובנה לתוך השיטה.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול להסכים לזה שזה יימשך יום אחד נוסף.
אופיר פינס-פז: אני חושב שבית המשפט צריך לומר את דברו בהקשר הזה, כמי שמגן על זכויות המיעוט.
אופיר פינס-פז: המעמד של היישובים הבלתי מוכרים צריך להיות מעמד של יישובים מוכרים.
אופיר פינס-פז: צריך להתווכח על הקרקעות, צריך להתווכח על הגודל, צריך להתחשב בצרכים של המדינה, אבל אי אפשר ואסור לברוח מהדיון הזה ואי אפשר ואסור להשהות את הדיון הזה עד אין קץ, כי כאן קורה דבר – גדלים ילדים לתוך מציאות שאי אפשר להסכים לה.
אופיר פינס-פז: בכל ביקור שלי בכפרים הבדואים בנגב אני יוצא יותר ויותר מתוסכל ויותר ויותר עצוב.
אופיר פינס-פז: הדבר שהכי מקומם אותי, אדוני המבקר, זה ששום דבר לא מתקדם והרבה דברים נסוגים לאחור.
אופיר פינס-פז: כשאתה מסתכל על ילדים בבתי ספר או צעירים, אתה רואה שרמת האמון שלהם במדינה, בחברה, בממשלה, הולכת ופוחתת.
אופיר פינס-פז: זו האחריות של כולם.
אופיר פינס-פז: היום, כשאנחנו מציינים את יום הנגב בכנסת, אני קורא לראש הממשלה לעשות מעשה.
אופיר פינס-פז: לא שהמעשה הזה יכול לשנות את הקיפוח מהרגע להרגע, אבל את הקיפוח החוקי, את הקיפוח החוקתי, את הקיפוח הסטטוטורי מוכרחים לשנות.
אופיר פינס-פז: תושב נגב הוא תושב נגב אם הוא גר בערד, בבאר שבע, ברהט, ברביבים ובכל מקום.
אופיר פינס-פז: הוא תושב נגב.
אופיר פינס-פז: גם החקיקה האחרונה שחוקקה בכנסת, לא כללה את היישובים הבלתי מוכרים.
אופיר פינס-פז: זאת בעיניי שערוריה.
אופיר פינס-פז: החקיקה שנתנה הטבות לנגב החסירה שלא במקרה את היישובים הבלתי מוכרים ולכן הצעתי הצעת חוק בנושא הזה.
אופיר פינס-פז: קבעתי קו רוחב לנגב וכל אזרח מדינה שגר דרומית לקו הרוחב שהצעתי יקבל הכל.
אופיר פינס-פז: ההתייחסות חייבת להיות כוללנית ולא סלקטיבית.
אופיר פינס-פז: לממצאי הדוח – אדוני המבקר, אמרתי לך שמנהלת הוועדה עשתה סבב ובדקה היכן הדברים עומדים.
אופיר פינס-פז: אתה דרשת מראש הממשלה שיציע תוכנית כוללנית, פרוגרמה כוללנית לטיפול בנגב.
אופיר פינס-פז: למיטב ידיעתי, עד לרגע זה, אין פרוגרמה כזאת שאושרה על ידי ממשלת ישראל לטיפול כוללני, ארוך טווח, עם סדרי עדיפויות, עם תקצוב רב שנתי.
אופיר פינס-פז: אני לא מכיר פרוגרמה כזאת.
אופיר פינס-פז: ניסיתי לברר אם יש והסתבר לי שאין דבר כזה.
אופיר פינס-פז: לא רק שאין דבר כזה, אני לא רואה שעוסקים בזה.
אופיר פינס-פז: כלומר, אם היו אומרים לי שיש צוות של שרים, של מנכ"לים, של פרופסורים ששוקדים על תוכנית והתוכנית לא מוכנה היום לישיבה של הכנסת, אבל היא תהיה מוכנה בעוד חודשיים, זה היה בסדר, אבל אני לא רואה גם ניצנים של תוכנית כזאת.
אופיר פינס-פז: לגבי הדיווח הפרטני ממשרדי הממשלה השונים: מנכ"ל מע"צ הודיע לנו שלדעתו הוא עומד בדרישות הדוח ובהתחייבויות שלו לוועדת ביקורת המדינה.
אופיר פינס-פז: הוא אומר את זה בצורה גורפת, אבל הוא לא מנמק.
אופיר פינס-פז: זה כמו פסק דין – הוא הודיע מה פסק הדין, אבל לא כתב את הנימוקים.
שמוליק ריפמן: לא רואים את זה גם בספרי התקציב של 2002.
אופיר פינס-פז: הוא הודיע חד משמעית, ואני מצטט: "לעניות דעתי נראה שמע"צ עמדה בכל הנדרש ממנה על פי דוח מבקר המדינה בנושא הנדון.
אופיר פינס-פז: יתרה מכך, מע"צ ממשיכה לפעול ...".
אופיר פינס-פז: רק העובדות חסרות.
אופיר פינס-פז: לגבי רשות שדות התעופה, הודיע לנו מנהל שדות התעופה, גבי אופיר, שהוא לא יכול לעשות שום דבר בכל מה שקשור לשדות תעופה, משום שזה לא תלוי בו.
אופיר פינס-פז: חיל האוויר מטיל וטו.
אופיר פינס-פז: בהזדמנות זו אני רוצה גם לברך את גבי אופיר לתפקידו החדש.
אופיר פינס-פז: האמת היא שרציתי לקפוץ מפה לרמטכ"ל, שיושב בוועדת החוץ והביטחון, ולשאול אותו למה חיל האוויר מטיל וטו על פיתוח שדה תעופה בנגב, אבל אי אפשר לעשות הכל.
אופיר פינס-פז: כותב לנו מבקר משרד התחבורה על סדרה של דברים שהמשרד עשה, כמו כביש עוקף מזרחי באילת ב-4 מיליון שקל, בבאר שבע – הסדרת דרך חברון ב-5 מיליון שקל, הסדרת דרך טוביהו ב-3 מיליון שקל, רמזורים, מעגל תנועה.
אופיר פינס-פז: אומנם בירת הנגב היא באר שבע, אבל לא כל הנגב זה באר שבע.
מאיר סער: דרך אגב, חסר כאן מתקן משחקים שהוא לא כלל.
אופיר פינס-פז: הוא מציין שניתנו 6 מיליון שקל לפרוייקטים במגזר הבדואי בנגב.
אופיר פינס-פז: הבוקר הגיע מכתב ממשרד התעשייה והמסחר – ממרכז ההשקעות.
אופיר פינס-פז: יש ביקורת על שיקול הדעת של מרכז ההשקעות לאורך השנים על ההשקעות בנגב ובמפעלים מסורתיים שמקבעים מצב של אפליה ואבטלה וארעיות תעסוקתית.
אופיר פינס-פז: מרכז ההשקעות כתב לוועדה מכתב מרשים, לפחות בגודל שלו.
אופיר פינס-פז: לא קראתי עדיין את המכתב והוא יובא בפניכם בהמשך.
אופיר פינס-פז: הרשות לפיתוח הנגב עשתה עבורנו בדיקה קצרה.
אופיר פינס-פז: הרשות בדקה את המלצות מבקר המדינה: המלצה לגיבוש מדיניות פיתוח אזורית – לא בוצעה.
אופיר פינס-פז: המלצה לקביעת תפקיד לפיתוח אזורי לטווח ארוך – לא בוצעה.
אופיר פינס-פז: המלצה לעידוד השקעות ומלחמה באבטלה בנגב – לא בוצעה.
אופיר פינס-פז: הקמת גוף ניהול אזורי שישמש כפרוייקטור אזורי – הוקמה הרשות לפיתוח הנגב - -
שמוליק ריפמן: זה עוד לפני הדוח.
אופיר פינס-פז: אך היקף תקציבה אינו מאפשר לה לתפקד כפרוייקטור אזורי, אלא אולי כזרז ראשוני.
אופיר פינס-פז: ממצאים: שיעורי האבטלה בנגב גבוהים בעשרות אחוזים בהשוואה לערי המרכז.
אופיר פינס-פז: רמת ההשכלה הגבוהה וההמשכיות בלימודים, כולל בגרויות, נמוכה בהשוואה לממוצעים הארציים.
אופיר פינס-פז: קיים פער גדול בין ההוצאה הציבורית בפועל לפיתוח מערכות תחבורה בין הנגב לבין שאר חלקי הארץ.
אופיר פינס-פז: דרך אגב, יש נתון מדהים שקראתי, על כך שזמן הנסיעה מהנגב למרכז הארץ התארך.
אופיר פינס-פז: לא התקצר.
אופיר פינס-פז: על פי כל הבדיקות, בעשור האחרון זמן הנסיעה מהנגב למרכז הארץ התארך ולא התקצר.
אופיר פינס-פז: יש בעיות עם השירות הרפואי בנגב, עם רמת הרפואה והשירותים שקופות החולים נותנות לאוכלוסיה.
אופיר פינס-פז: אני יודע שמהישיבה הזאת לא נצא יותר חכמים ולא נצא יותר צודקים, ובעיקר לא נצא יותר מעשיים.
אופיר פינס-פז: אבל אני חושב שנכון שהכנסת על כל ועדותיה החליטה לקדם היום את נושא הנגב, ובכך למקד את תשומת הלב הציבורית בנגב.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאם המדינה הזאת לא תבין שכיוון התפתחותה צריך להיות הנגב ולא יהודה, שומרון ועזה, המצב לא יהיה טוב.
אופיר פינס-פז: אין פה אף ילד וכולם יודעים שבסוף יש קופה אחת וצריך להחליט איפה שמים אותה.
אופיר פינס-פז: אם אתה מקבל היום בית בחברון או בכל התנחלות אחרת חינם או כמעט חינם, המשמעות היא שבמקומות אחרים בארץ אתה משלם את המחיר הכלכלי והחברתי.
אופיר פינס-פז: אין ארוחות חינם ומי שרוצה נגב חזק, צריך להחליט על שינוי סדרי עדיפויות.
אופיר פינס-פז: אם לראש הממשלה יש חווה כזאת גדולה בנגב, אני מצפה שהוא יחליט שסדרי העדיפויות שלו הם "נגב תחילה" ולא "שטחים תחילה".
משה פאול: אני מודה לכנסת על הכינוס הזה.
משה פאול: החברים שלנו מפוזרים בכל הוועדות בהופעה מרשימה ומאוחדת.
משה פאול: אני מאחל לכולם יום מוצלח.
משה פאול: אדוני המבקר, ממלא מקום יושב ראש הוועדה, עמיתיי ראשי הרשויות ותושבי הנגב, בעומדי היום לפניכם אני חושב לעצמי עד כמה מתסכל להיות חבר הוועדה לביקורת המדינה, מין ועדה שעוסקת בעבר והשפעתה על העתיד קטנה עד בלתי קיימת.
אופיר פינס-פז: אתה חייב לדרוך על יבלותינו?
משה פאול: באנו "לבקר" את הוועדה הזאת.
משה פאול: החלטנו חבריי ואני להציף את בעיית הנגב מנקודת ראותנו את עבודת ועדה זו ומתוך בחירה של מספר נושאים עיקריים הנראים לנו דחופים ובעייתיים במיוחד.
משה פאול: לפני שנה ומחצה הוגש על ידי מבקר המדינה דוח 50ב' לשנת 99', שהפרק הראשון שבו בודק את מצבן של ערי הפיתוח בדרום הארץ ודרכו אפשר ללמוד לא מעט על מצבו של הדרום כולו.
משה פאול: הדוח, כדרכם של דוחות קשים, זעזע את הקוראים אותו למשך מספר ימים, וגם הוא, כדרכם של דוחות אחרים, הוצב לכל היותר "כמעצור לדלת", ולא השפיע דבר על דרך התנהגות הממשלה והחלטות ועדות הכנסת הרלוונטיות.
משה פאול: למרות הצהרות הממשלה, הפער בין מרכז הארץ לדרום הולך ומעמיק ואין מדיניות, ובעיקר אין פעולות לצמצום פער אמיתי זה.
משה פאול: אם נבחן את המלצות המבקר, כפי שהונחו על שולחן ועדה זו לפני 18 חודש, נגלה כי ההמלצה לגיבוש מדיניות פיתוח אזורית לנגב לא בוצעה.
משה פאול: ההמלצה לקביעת תקציב פיתוח אזורי לטווח ארוך, לא בוצעה.
משה פאול: ההמלצה לעידוד השקעות ומלחמה באבטלה בנגב, גם היא לא בוצעה.
משה פאול: ההמלצה להקמת גוף ניהול אזורי, שישמש כפרוייקטור אזורי, לא תוקצבה בהיקף המאפשר לרשות לפיתוח הנגב, שהוקמה כבר קודם, לתפקד בצורה אמיתית.
משה פאול: אנו מגלים שממצאי המבקר מדויקים ולא זכו כמעט להתייחסות אמיתית.
משה פאול: בדוח הבא, אם נבחן את אותם הממצאים, יעלה כי הנתונים אף רעים ומדאיגים יותר.
משה פאול: המבקר מצא ששיעורי האבטלה בנגב גבוהים בעשרות אחוזים בהשוואה לערי המרכז.
משה פאול: אנו קובעים שלמרות שמונה צוות בינמשרדי לשיפור מצב האבטלה, לא הצליח הצוות לגבש הצעה מוסכמת לפתרון ולהקטנת אחוזי האבטלה.
משה פאול: מהימים האלה אני למד כי צומצמה התוכנית להכשרת ההון האנושי של התמ"ס ויועדה רק ליישובי קו עימות, דבר שיתרום להגברת חוסר מוכנותם של תושבי הדרום לעסוק בעיסוקים עתירי ידע.
משה פאול: המבקר קבע כי רמת ההשכלה הגבוהה וההמשכיות בלימודים נמוכה בהשוואה לממוצעים הארציים.
משה פאול: ואנו שואלים אתכם, חברי הוועדה הנכבדה, מה נעשה על מנת לצמצם פערים אלה?
משה פאול: מממצאי המבקר עולה כי קיים פער גדול, ולדעתנו גדל והולך, בין ההוצאה הציבורית בפועל לפיתוח תשתיות ומערכות תחבורה, בין הנגב לשאר חלקי הארץ.
משה פאול: מעיון בספר התקציב לשנת 2002, נראה כי פער זה יגדל, למרות הצהרות הממשלה.
משה פאול: המבקר קבע והוועדה קיבלה, כי השירות הרפואי בנגב לוקה בחסר גדול של אנשי מקצוע, מכשור רפואי, מיטות אשפוז, זמן המתנה ארוך לטיפולים, חוסר ברפואה דחופה, היעדר מענה לבריאות הנפש לילדים.
משה פאול: כל זאת בהשוואה למרכז הארץ.
ד"ר פוקס מנדל: חסר גם למגזר הבדואי.
משה פאול: אני אגיע גם למגזר הבדואי.
מוחמד אבו סיאם: הם תמיד בסוף.
משה פאול: הם לא תמיד בסוף, בוודאי לא אצלנו.
משה פאול: לדעתנו על הוועדה לדרוש שתקציב המדינה יוגש בצורה בהירה, שקופה, בו יבוא לידי ביטוי מדיניות הממשלה לחיזוק הפריפריה וזאת על ידי תקציבים אזורים רב שנתיים שיעוגנו בחוק.
משה פאול: בעת הזאת, לפני שנה, חוקקו חוקי הנגב, חוקים שעזרו בעיקר מוראלית לתחושת התושבים, שהנה סוף סוף קורה משהו אמיתי.
משה פאול: חוקים אלה הם רק קצת מזעיר מהצורך לתת מענה כולל, ובימים אלה נשקלת אפשרות להקפיאם.
משה פאול: אל תתנו לכך יד.
משה פאול: כל אלה, לצד פעולות מקומיות שלנו כתושבים וכמנהיגי האזור לשיתוף פעולה בתחום פיתוח אזורי תעסוקה משותפים, גישור על מחלוקות בענייני קרקע, פתיחת אזורי חינוך ותרבות בין יישוביים, פיתוח תחבורה פריפריאלית וחיזוק באר שבע כמטרופולין, יקדמו את האזור כולו.
משה פאול: אני קורא לכל אחד ואחד מכם, כחברי כנסת וכחברי הוועדה, לקחת נושא אחד בו תתחייבו אישית ללוות, לבחון התקדמות ולתת דין וחשבון תקופתי על ממצאיכם, כחלק מהמאבק להפיכת הביקורת לכלי ניהול לקידום הנושאים המבוקרים.
משה פאול: בדוח הביקורת 50ב' לא הוזכרו כלל תושבי הנגב הבדואים.