GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי דותן: יש לנו דבר חדש שנקרא קופות מג"דים.
רמי דותן: היום באגודה למען החייל עומדים לרשות כל מג"ד עשרים אלף שקלים והוא יכול בסכום זה לרכוש את כל תנאי הרווחה להם הוא זקוק בגדוד שלו כמו למשל פרידה מקצינים שעוזבים, ספר, יום ספורט, חולצה וכולי.
רמי דותן: אותו מג"ד מגיע אלינו למשק, מזמין את מה שהוא רוצה, והוא מקבל את זה גם יותר בזול כי אני קונה את זה דרך סיטונאים.
רמי דותן: זה עומד לרשותו כולל תלושים שהוא יכול להפוך אותם לכסף.
רמי דותן: אם לחייל יש בעיה כלכלית כספית והמג"ד רוצה לתת לו ארבעים-חמישים שקלים, הוא יכול לתת לו גם תלוש מתוך הקופה הזאת שנמצאת בידיו.
רמי דותן: אנחנו עובדים היום גם מול מערך המילואים.
רמי דותן: איש מילואים שמתגייס – פרט לנופש מבצעי שמיועד רק למערך הסדיר – במסגרת השירות שלו במוצבים משתדלים לתת לו את כל הטיפול המקסימלי האפשרי כאשר העדיפות תמיד היא ללוחמים בצבא הסדיר.
רמי דותן: יש לנו כבר היום מאה יחידות אינטרנט בתוך יחידות המערך הלוחם ברמת גדוד, ברמת פלוגה מבצעית, סיור, יחידות מיוחדות.
רמי דותן: בשקף הזה אתם רואים את מערכת האינטרנט שהיא תרומתו של מר מזריה מלוס-אנג'לס.
רמי דותן: חוג אמץ לוחם, חוג ידידי האגודה למען החייל, חוג שנותן מלגה ללוחמים ששירתו לפחות 24 חודש ביחידה קרבית.
רמי דותן: בשנת 1999 הוענקו 380 מלגות, בשנת 2000 ניתנו 1,198 מלגות, לפני מספר חודשים, ב2001-, חילקנו 1,547 מלגות.
רמי דותן: הצפי לשנת 2002 הוא כאלפיים מלגות כאשר סכום המלגות מתקרב ל14- מיליון שקלים.
רמי דותן: יש לנו כאן שיתוף פעולה מצוין עם חלק גדול מהאוניברסיטאות כאשר חלקן נותנות מצ'ינג של חמישים אחוזים.
רמי דותן: רוב הכסף מגיע מתרומות, חלקן מלונדון וחלקן מהארץ, ואני יכול לציין שעיקר התרומות שלנו מגיעות מישראל.
רמי דותן: יש לנו מרכז הלנות בתוך בית השריון.
רמי דותן: מרכז ההלנות הזה מרכז בתוכו את מלון סבוי, מלון ששכרנו אותו לשלוש שנים, את לב החייל ברחוב הירקון, את בית הצנחן ואת בית השריון בבתים אלה לנים בתל-אביב בממוצע כאלף חיילים מדי לילה.
רמי דותן: חייל היום לא צריך ללכת לקצין העיר והוא לא צריך לחכות לאסמכתאות.
רמי דותן: אנחנו מתואמים עם אכ"א פרט והמקום מקבל דרך המחשב את האסמכתא של החייל.
רמי דותן: האגודה למען החייל הוקמה בשנת 1942 על-ידי דוד בן-גוריון עם יוסף ברץ והמשיכה לפעול כועד למען החייל בשנת 1948.
רמי דותן: האגודה למען החייל, עד שנת 1990, פרט לשתיים-שלוש בריכות שחייה, לא הקימה כמעט אף לא מתקן אחד – ואני מתכוון לבנייה עצמה – במסגרת יחידות צה"ל.
רמי דותן: מאז 1990 ועד היום – מה שאתם רואים כאן אלה פרוייקטים שעלות כל אחד מהם נעה בין 800-700 אלף דולר עד מיליון וחצי דולר - הוקמו שבעה היכלי ספורט שנמצאים כבר בשימוש.
רמי דותן: יש היכל ספורט בחצור, בתל-נוף ובחצרים.
רמי דותן: מתקן בה"ד 1, פרוייקט של שני מיליון כשאנחנו השתתפנו ב900- אלף דולר.
רמי דותן: בית-ספר למכ"ים, כ800- אלף דולר, בסיס הנח"ל טירונים, בסיס גבעתי טירונים.
רמי דותן: אלה כבר עומדים והחיילים משחקים בהם נהנים מהם.
רמי דותן: מדובר בהיכל ספורט מקורה, מאוורר, עם חדר כושר, מגרש כדורסל מודרני ויפה.
רמי דותן: היכלי ספורט שנמצאים בבנייה ובסוף דצמבר השנה הזאת מבחינתי גוזרים את הסרט: בה"ד 14 בצוקי עובדה, בשבטה, חטיבה 460 בשיזפון, ובבה"ד 1, שזה גם כן פרוייקט של שני מיליון דולר ואנחנו משתתפים בחצי מיליון דולר.
פעילים שנמצאים: מרכז רווחה בצאלים ורק עתה הודיעו לי שהמכרז יצא ונפתח כשמדובר בעלות של 11 מיליוני שקלים.
פעילים שנמצאים: אני מקווה שבסוף שנה הבאה בנייתו תסתיים.
פעילים שנמצאים: סיירת מטכ"ל בעבודה, שייטת 13 בעבודה, חטיבה 35 בעבודה כאשר זה מתוקצב ואבן הפינה הונחה לפני שבוע.
פעילים שנמצאים: מרכזי תרבות ורווחה.
פעילים שנמצאים: פרוייקט של מיליון דולר בקריית הנופש אשקלון.
פעילים שנמצאים: ברגע שפרוייקט זה יסתיים, סיימנו בעשור האחרון השקעה משנת 1990 ועד היום בקריית הנופש באשקלון בסכום של מעל ל15- מיליון דולר.
פעילים שנמצאים: המרכז כולל ששה בנינים חדשים לחלוטין, בריכת שחייה מחוממת וכדומה.
פעילים שנמצאים: אני אומר שזה הקלאב-מד הכי יפה לא רק במזרח התיכון אלא אני מוכן להתחרות עם כל אחד.
פעילים שנמצאים: לפני עשר שנים היו שם מבנים בריטים, השירותים היו בחוץ, ורק לפעמים היו מאווררים כדי שהנוער שמגיע לנופש לא יברח בגלל החום הכבד.
פעילים שנמצאים: היום החיילים באים, נהנים ומתפרקים ואין אפילו חייל אחד שעוזב את הנופש בגלל החום.
פעילים שנמצאים: מגרשי ספורט.
פעילים שנמצאים: אם באים היום לרמת הגולן, מאחר שלרמת הגולן יש חלק לא מבוטל בהקמת ובבניית רמת הגולן, אין שם גדוד שאין לו מגרש כדורעף, חדר תדריכים, מועדון וחדר כושר.
פעילים שנמצאים: הלוואי שהייתי יכול לעשות את זה בפיקוד מרכז, אבל מאחר שלא יודעים אם נשארים או יוצאים, שם יש סימני שאלה בביצוע.
פעילים שנמצאים: כשדיברתי על היכלי הספורט, בצד שמאל של השקף אתם יכולים לראות את מגרש הכדורסל ואת חדר הכושר.
פעילים שנמצאים: בשקף הזה תראו את היכל הספורט בחצרים שעלה שני מיליון דולר והאגודה השקיעה בו 900 אלף דולר.
פעילים שנמצאים: זו דוגמה של היכל ספורט של הנח"ל וגבעתי.
פעילים שנמצאים: זו דוגמה לציוד הכושר שנמצא בהיכל הספורט.
פעילים שנמצאים: בה"ד 1 בשלבי סיום וצריך רק להכניס את ציוד הכושר לתוכו.
פעילים שנמצאים: זה מצב הבנייה בחטיבה 460 כאשר עד סוף דצמבר המקום יהיה מוכן לפתיחה.
פעילים שנמצאים: זה בית אולי בבה"ד 12.
פעילים שנמצאים: זה בסיס חיל הים, שייטת 3, שדיברתי עליו קודם וכאן תוכלו לראות את הקומה העליונה שנמצאת מעל משרדי שייטת 3, זה בית-הכנסת, זו הכניסה והאולם.
פעילים שנמצאים: זו דוגמה של מגרש כדורסל ברמת הגולן בגדודים.
פעילים שנמצאים: כשאני מדבר על חדר תדריכים, כאן תוכלו לראות דוגמה לחדר תדריכים כאשר ברמת הגולן יש חדר תדריכים לכל גדוד.
פעילים שנמצאים: הקמנו היום דבר חדש, בעיקר בפלוגות הסיור.
פעילים שנמצאים: פלוגות הסיור של החטיבות הלוחמות – 7, 35, גולני ועוד – אלה פלוגות שנמצאות כל הזמן במחנה הקבע ובעצם החיילים לומדים יותר ומתכוננים למבצעים מיוחדים.
פעילים שנמצאים: לכל פלוגה כזו נתנו חדר תדריכים וחדרי לימוד כדי שאותם חיילים שמתכוננים למשימה יעשו זאת בתנאים טובים, עם מזגנים בחדרים, שילמדו את המשימה, יעשו אותה טוב ויחזרו בשלום.
פעילים שנמצאים: זה כפר הנופש אולגה שדיברנו עליו והמבקר בדוח שלו מתייחס לשיפוץ שלו.
פעילים שנמצאים: כך נראה המחנה באשקלון ואתם יכולים לראות את הבניינים שהוקמו במקום הבניינים הבריטים שהיו במקום כאשר גם בשבעת הבניינים הבריטים שנשארו השקענו בהם מיליון ומאה אלף דולר.
פעילים שנמצאים: פירקנו את הכל, השארנו את השלד, ובנינו בפנים, שירותים, מזגנים וכולי, והפכנו את המקום ל33- יחידות.
פעילים שנמצאים: זה חדר האינטרנט אליו התייחסתי קודם ואמרתי שנמצא במסגרת הנופש.
פעילים שנמצאים: זה בית יצחק רבין, מלון שקנינו בשנת 1992 והשקענו בו 2,2 מיליון דולר כאשר הושקע בו עד היום למעלה מ2,5- מיליוני דולרים.
פעילים שנמצאים: בבית יצחק רבין יש תשעים חדרים ושלוש סוויטות יפות ומכובדות, בריכה מחוממת ועוד.
פעילים שנמצאים: כאן אתם יכולים לראות את פינת יצחק רבין שנמצאת במלון.
פעילים שנמצאים: יש לנו מעל אלפיים חדרים ואנחנו מהווים את בית המלון הגדול ביותר במדינת ישראל.
פעילים שנמצאים: אני לא מכיר בית מלון שמארח 12 אלף חיילים ביממה ומספק מעל לשני מיליון ארוחות וכמיליון וחצי הלנות.
רמי דותן: בסוף שנת 1991 במבצע עליית האתיופים, בהתרעה קצרה קלטנו 2,200 אתיופים וחלק מהם חיו אצלנו גם שנתיים וחצי וגם שלוש שנים במסגרת המתקנים שלנו וקיבלו את הטיפול המקסימלי.
רמי דותן: לא שמענו הערות בנושא זה.
רמי דותן: גם כשהיו בגבול הצפון והיו צריכים לפנות את האנשים ממרגליות ומקריית שמונה, מבוגרים וילדים, ידענו להעמיד את המתקנים שלנו בהתרעה קצרה ביותר וקלטנו את האנשים האלה.
רמי דותן: בתיאום ראשוני עם אנשי השב"כ נתנו להם את כל הסיוע.
רמי דותן: לא היינו בהתחלה מתוכננים אבל בהתרעה קצרה קלטנו מעל ל4,300- אנשי צד"ל במסגרת המתקנים שלנו כולל זה שלקחנו חדרים בחוזים מיידיים עם בתי-מלון אחרים והם שהו אצלנו מעל שנה.
רמי דותן: אני יכול לומר שגם ב48- השעות הראשונות וגם ב72- השעות הראשונות נערכנו לכל הדברים החל מטיפת חלב, מוצצים לילדים וכלה בדברים רבים נוספים.
רמי דותן: נתנו את כל מה שרק אפשר וידענו לעשות זאת במהירות ובאהבה למען מדינת ישראל ולמען קליטתם.
רמי דותן: גם היום, אם צריכים, ניתן יהיה בשעת חירום למסור את אותם 21 מתקנים ולעשות זאת בתיאום עם הצבא כי הצבא מחזיק אותם.
שלמה איליה: בפתח דבריי אני רוצה לומר שכמובן אנחנו מקבלים את ההערות ופועלים ברוח ההערות.
שלמה איליה: בפועל מינינו ועדה חיצונית שמורכבת משלושה חברים חיצוניים לאגודה וזאת כדי לבדוק את מרכיב השכר ואת נושא הגדרת הבכירים באגודה למען החייל.
שלמה איליה: ברוח המלצות המבקר אנחנו מבקשים מהם לבחון את השיבוץ של מה שנקרא בכירים באגודה וכמובן לעשות מעקב ענייני ולהמליץ לגבי נושא השכר, נושא שכר הבכירים, מלמעלה למטה.
שלמה איליה: חברי הוועדה החיצונית הם אנשים שעוסקים כל אחד מצדו בתחום זה ואחר שנוגע לנושא של שכר.
שלמה איליה: יושב-ראש הוועדה הוא איקה אברבנאל שהיום הוא סמנכ"ל בכיר בחברת פלאפון ובעבר סגן ראש אכ"א והוא בקיא בנושא.
שלמה איליה: החבר השני הוא עורך-דין גלעד חריש שבקיא בנושא העמותות כי הוא עצמו מנהל עמותות בהתנדבות ואנחנו מניחים שיש לו ניסיון כדי לבחון את היקף העבודה של האגודה למען החייל כעמותה מול נושא התגמול והשכר בשוטף.
שלמה איליה: החבר השלישי החיצוני הוא גיל נבו, מי שהיה ממונה על השכר בנציבות שירות המדינה וכיום הוא סמנכ"ל בכיר בבית-החולים תל-השומר.
שלמה איליה: אנחנו מניחים ששלושה אנשי ציבור בחתך של ניסיון והתעסקות מהסוג שציינתי יוכלו להתמודד בצורה אובייקטיבית כפי שנאמר בדוח המבקר ולהגיש לנו המלצות.
שלמה איליה: תחמנו את עבודת הוועדה עד לשלושה חודשים, ואם הם יבואו יותר מוקדם, מה טוב.
שלמה איליה: לנו מאוד חשוב העניין בהיבט הציבורי משום שנושא השכר מיד נקלט על-ידי התורמים.
שלמה איליה: לוועדה יצורפו כמשקיפים יושב-ראש ועדת המנגנון של האגודה למען החייל שמלווה את נושא השכר ומזכיר הוועדה יהיה אחד מאנשי הציבור בוועד המנהל שילווה את העבודה ויספק את החומר.
שלמה איליה: לגבי נושא שנאמר כאן שקשור באישור או אשרור המינוי של יושב-ראש האגודה למען החייל.
שלמה איליה: אני חושב שלנושא הזה יש שני אספקטים כאשר האחד כמובן הוא הפרורוגטיבה של שר הביטחון להחליט אם הוא בכלל מאשר או מחדש את המינוי של היושב-ראש המכהן, והשני הוא עצם האישור של המשך תפקידו של היושב-ראש.
שלמה איליה: אנחנו גיבשנו הצעה שתבוא לדיון בוועד המנהל שאומרת שכהונת היושב-ראש תאושרר בתקופה שבין ארבעה חודשים לחודשיים לפני תום כהונתו.
שלמה איליה: זה החלק שלנו כועד מנהל ציבורי.
שלמה איליה: ירצה שר הביטחון לקבל, יבוא שר ביטחון חדש, הוא יתייחס לעניין.
שלמה איליה: אנחנו כגוף ציבורי בתקנון נציין את העובדה שאשרור יושב-ראש מכהן יובא לדיון בוועד המנהל בתקופה שבין ארבעה חודשים לחודשיים לפני תום כהונתו.
שלמה איליה: אנחנו דרשנו מיושב-ראש ועדת הביקורת, עורך-דין אופיר כץ שנמצא כאן, שועדת הביקורת של האגודה תבחן את ההיבטים האחרים שנמצאים בדוח ותביא אותם לדיון בוועד המנהל.
שלמה איליה: אנחנו מקווים שבשינוי הפרסונלי הזה שמתוכנן בראשית שנת 2002 אנחנו גם נביא לידי סיום עיגון איזושהי אמנה שתיחתם בינינו לבין הגוף שלנו בארצות-הברית.
שלמה איליה: הייתי אומר שאי-שם בחודש אפריל 2002, כאשר המנכ"ל החדש יהיה כבר בתפקידו, אנחנו גם נוכל להביא לידי כך שתהיה אמנה חתומה בין האגודה בארץ לבין האגודה בארצות-הברית.
אמנון רובינשטיין: לגבי היחסים עם ארצות-הברית.
אמנון רובינשטיין: אדוני היושב-ראש, אני כמעט בטוח שאני צודק במאה אחוז, אבל הכל התחיל ונגמר מכיוון שרציתי להחזיר את המנכ"ל ארצה.
אמנון רובינשטיין: אני ראיתי שאותו תת-אלוף נמצא שם כבר שבע שנים.
אמנון רובינשטיין: בדצמבר השנה הוא מסיים שבע שנים ואני יכול לומר תודה לשלמה איליה שמטפל בנושא.
אמנון רובינשטיין: ניסיתי לסיים את שירותו בדרך טובה כי האמריקאים - שרואים את עצמם כאילו הם עמותה אמריקאית עצמאית, כאילו הם דירקטוריון עצמאי שאיש לא יכול לתת להם פקודות והוראות - הם רוצים אותו.
אמנון רובינשטיין: אני לא יכולתי להרשות שיישאר שם כל כך הרבה זמן קצין בדרגת תת-אלוף שיצא לשם כמושאל מהצבא ואני שילמתי לו מכאן משכורת, אחר-כך הוא העביר עוד שנה, אחר-כך היה מושאל לשנה נוספת, לאחר מכן לא הסכימו להשאיל אותו והוא השתחרר מהצבא ונשאר שם והאמריקאים שילמו לו את המשכורת.
אמנון רובינשטיין: הוא רצה להמשיך וגם היום היה רוצה להמשיך.
אמנון רובינשטיין: בהחלט עירבתי את הוועד המנהל ושלמה איליה כתב את המכתבים מהצד הציבורי וכן עירבתי גם את סגנית שר הביטחון שעזרה לנו מאוד מאוד, כולל שיחות עם האמריקאים במקום וזה כמובן מעכיר את האווירה.
אמנון רובינשטיין: הוויכוח השני בינינו היה על אופי הכסף, לאן הוא הולך ולאן הוא מיועד.
אמנון רובינשטיין: בשנת 2003 אסיים חמישים שנות עבודה עם חיילים – באתי לצה"ל בשנת 1953 – אני מכבד את היכלי הספורט ואת הפעולות שאנחנו עושים שהן יפות, אבל מה שיותר חשוב מכל זה מה אני נותן לחייל בצלחת וזה הנופש, מכולת הכושר בשטח, ההליכון, השי, את הדברים הקטנים.
אמנון רובינשטיין: זה מה שחשוב כי אז הוא מרגיש שהוא מקבל משהו.
אמנון רובינשטיין: האמריקאים בעד בלוקים.
אמנון רובינשטיין: הם רוצים להכתיב לי ואני אומר שזה לא יכול להיות.
אמנון רובינשטיין: אם יש כסף, נבנה, אבל אם לא, צריך לתת לחייל ביום יום.
אמנון רובינשטיין: החייל שנמצא כאן זקוק לאותה חבילת שי שאני נותן לו.
אמנון רובינשטיין: זה שאני בונה לו בניין זה יפה מאוד, אבל חבילת שי היא החשובה ביותר.
אמנון רובינשטיין: בנושא של התקנון בינינו לבינם, גברת לינדה שפירא, היועצת המשפטית הקודמת הכינה אותו והוא כבר היה גמור ונתנו להם אותו, אבל אז הודיעו לי בטלפון שנעזוב את זה כרגע ונמשיך לרוץ קדימה.
אמנון רובינשטיין: האמת היא שאני שקלתי לא פעם אחת לא להיכנס לקונפליקט כי זה יכול להיות על-חשבון החייל.
אמנון רובינשטיין: מי שדחף אותי לנקודה הזו, ובצדק מאוד, היה שלמה איליה ואני שמח על מה שקרה.
אמנון רובינשטיין: אני מאמין שברגע שיתחלף היושב-ראש ונכניס מנכ"ל חדש – ויש לנו מועמדים שהוועדה תחליט מי מהם ייבחר – הרבה דברים יתיישרו.
אמנון רובינשטיין: למה אתם עובדים רק בארצות-הברית ולא גם באירופה?
רמי דותן: את צרפת קיבלתי עם שלושים אלף דולר לשנה והגענו למצב שכל שנה אנחנו עוברים את החצי מיליון דולר.
רמי דותן: עם הצרפתים אנחנו עושים עוד פעולה כשאנשי הסניף שלנו שם מגיעים לכאן ובחודש דצמבר הם יהיו בנתניה עם שלושים אופטיקאים שבאים אתם ונותנים 4,000-3,000 זוגות משקפיים חינם.
רמי דותן: זה כמובן מתבצע בתיאום עם העירייה.
רמי דותן: עשינו את זה בקרית מלאכי ובשלומי.
רמי דותן: בשוויץ, על-ידי גברת חניתה אטיאס שפועלת שם במסגרת צרפת ויש לה את הקשרים שלה אבל לא מדובר בסניף גדול.
עמירם בוגט: יש רק נקודה אחת.
עמירם בוגט: אנחנו בדקנו את הנתונים לגבי הוצאות הנהלה וכלליות ולפי החישוב שלנו הן מהוות 10,63 אחוזים כאשר לפי חישוב די שמרני ולפי הנורמה בעולם, זה צריך להיות בין חמישה לשבעה אחוזים.
עמירם בוגט: זה לפי בדיקת רואי החשבונות שלנו, לפי הגדרות די שמרניות שלנו, ואני חושב שזה ראוי לבדיקה.
אמנון רובינשטיין: אני רוצה להביע עמדה אישית אם כי היא לא מחייבת.
אמנון רובינשטיין: ראשית, אני מברך אתכם על פועלכם.
אמנון רובינשטיין: שנית, מהניסיון שלי התנדבות אישית מחו"ל זה לא רק כסף אלא זה יותר מזה אלא זו אולי התחלה של עלייה.
אמנון רובינשטיין: היום יש הרבה אנשים בעולם היהודי שרוצים לתת ביטוי להזדהות שלהם עם ישראל והם לא יכולים לתת את הביטוי הזה.
אמנון רובינשטיין: לבוא ולעזור לחיילים כאן
אמנון רובינשטיין: זה דבר מאוד מוחשי ולדעתי צריך לשים את הדגש על זה ואני לא מדבר רק על ארצות-הברית.
אמנון רובינשטיין: היום קל מאוד להגיע מאירופה לישראל.
אמנון רובינשטיין: מהניסיון שלי אני חושב שכדאי לעבוד על העניין הזה של התנדבות אישית, לאו דווקא יהודים, לעזור לחיילי צה"ל.
אמנון רובינשטיין: בעיקר אני אומר את זה על רקע העניין הזה שהתוכנית של דוידי היא מאוד מאוד ירדה בשנים האחרונות לדאבוני הרב כי אני ראיתי בה דבר גדול מאוד.
אמנון רובינשטיין: זו המלצה אישית שלי.
אליעזר גולדברג: למעשה דוח מבקר המדינה לא בא כדי להכתים מישהו אלא הוא בא כדי להצביע על ליקויים כדי שיתוקנו בעתיד כדי שהמינהל יהיה תקין.
אליעזר גולדברג: אתם פועלים בכיוון זה ואני רק משבח.
רמי דותן: אני רוצה להודות לך אדוני היושב-ראש ואני רוצה שתדעו דבר אחד.
רמי דותן: אני עושה כל מה שביכולתי לשמור על התרומה שאני מקבל אותה כך שתהיה לטובת החייל.
רמי דותן: כל שקל שמתקבל וכל הפעילות שאנחנו עושים אותה מול צה"ל, מול מערכת הביטחון, מול הגורמים השונים, חלילה וחס אני לא לוקח שקל מהתרומה למשכורת וגם בדוח זה מופיע כך.
אמנון רובינשטיין: הנושא שבו נדון הוא נציגים כלכליים ונציגי משטרת ישראל בחו"ל מתוך דו"ח מבקר המדינה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו קיבלנו את נוסח החלטת הממשלה מה-24 בספטמבר 2001, ואני מצרף את ההחלטה הזו לפרוטוקול.
אמנון רובינשטיין: גברת גבל, תציג לנו את הנושא.
מירה גבל: הפעילות הכלכלית של ישראל בחו"ל מתבצעת בין היתר באמצעות נציגים כלכליים שנשלחים מטעם כמה משרדי ממשלה.
מירה גבל: משרד התמ"ס הוא המשרד שמפעיל את המספר הגדול ביותר של נציגויות.
מירה גבל: מדובר ב-36 נציגויות.
מירה גבל: למשרד התיירות יש 17 לשכות תיירות.
מירה גבל: למשרד האוצר יש שמונה נציגים, למשרד החקלאות שלושה נציגים.
מירה גבל: יש גם צירים כלכליים מטעם משרד החוץ במספר מקומות.
מירה גבל: משרד מבקר המדינה בדק בעבר את הנושא, אבל באופן נקודתי.
מירה גבל: הוא בדק כמה נציגויות של משרד התמ"ס, של משרד התיירות.
מירה גבל: בדו"ח הנוכחי הנושא הובא כמטלה אופקית, נבדקו כל המשרדים הכלכליים, כולל האינטראקציה בינהם.
מירה גבל: נשלחו לחו"ל שלושה צוותים, שני צוותים בדקו נציגים כלכליים בניו-יורק, בריסל, מילנו ורומא, וצוות אחד בדק נציגויות של המשטרה במוסקבה ובפריז.
מירה גבל: בנציגות האוצר בניו-יורק נעשתה בדיקה יותר יסודית של הפעילות הכספית שקשורה בגיוס מילוות, והממצאים שהועלו בדו"ח הזה יוצגו על ידי מר סגל שעשה את העבודה.
מירה גבל: אני אציין כמה ליקויים עקרוניים.
אמנון רובינשטיין: אנחנו קראנו את דו"ח.
אמנון רובינשטיין: אתם ציינתם שבניו-יורק יש יותר מנציג אחד.
אמנון רובינשטיין: באיזה עוד ערים יש יותר מנציג אחד?
מירה גבל: בבריסל יש חמישה נציגים כלכליים, יש מקומות נוספים אבל אין בהם מספר כזה גדול של נציגים.
מירה גבל: לאחר שנסתיימה הביקורת בניו-יורק ובתשובה לפנייה גם משרד התמ"ס הודיע שהוא סוגר את הנציגות של הרשפ"ת.
מירה גבל: יש שם גם ציר כלכלי מטעם משרד התמ"ס וגם נציג מטעם הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי.
אמנון רובינשטיין: אני רואה כי למשרד התעשייה והמסחר יש נציגויות במקומות שבהם אין בכלל מסחר עם ישראל.
אמנון רובינשטיין: אני לא יודע אם זה כתוצאה או למרות.
אמנון רובינשטיין: איזה מסחר יש עם קולומביה, עם אזרביג'אן, עם סלובניה וסלובקיה?
אמנון רובינשטיין: מדובר בהיקפי מסחר מאוד מאוד נמוכים.
אמנון רובינשטיין: לעומת זאת, מדינות שיש בהם צורך בנציגות ישראלית, אין בהם אף נציג.
אמנון רובינשטיין: אני ממש לא מבין את הרשימה שיש לפניי.
אמנון רובינשטיין: אדוני המבקר, האם אתה ראית את הרשימה?
אליעזר זנדברג: אני ראיתי.
אמנון רובינשטיין: זה לא נמצא בדו"ח.
אליעזר זנדברג: הפירוט הזה לא נמצא.
עוזי ברלינסקי: הרשימה תוגש עוד מעט לוועדה.
אמנון רובינשטיין: יש לי רשימה ואני רואה שיש כאן תוספת תרומה ייחודית.
אמנון רובינשטיין: יש כאן באמת בעיות רציניות.
אמנון רובינשטיין: יש כאן מדינות שאין איתן כמעט מסחר.
אמנון רובינשטיין: אני מפקפק בשאלה האם קיום נציגות מסחרית של משרד התמ"ס עוזר במשהו לייצוא של ישראל.
אמנון רובינשטיין: עוזי, האם הממשלה דנה בזה?
עוזי ברלינסקי: התשובה היא כן.
עוזי ברלינסקי: אני הנחתי על שולחנך את החלטת הממשלה בעניין והיא כוללת חמישה נושאים שכל אחד מהם צריך לענות על חלק מההערות שמבקר המדינה הציג בדו"ח שלו.
עוזי ברלינסקי: הנושא הראשון הוא קודם כל לגבי המקום, כפי שהעיר היושב ראש, ההיקף והצורך.
עוזי ברלינסקי: מונה צוות מנכ"לים שקיבל לוח זמנים להשלים את עבודתו.
עוזי ברלינסקי: אנחנו עדיין לא עשינו מעקב אחרי ביצוע ההחלטה.
עוזי ברלינסקי: ההחלטה התקבלה ב-27 באוגוסט.
אמנון רובינשטיין: עוזי אני רוצה לומר לך משהו ואני לא יודע למי יש להעביר זאת.
אמנון רובינשטיין: ממשלת ישראל סגרה את הנציג היחיד שהיה לה בשטרסבורג.
אמנון רובינשטיין: שטרסבורג היא בירת אירופה, זה הפרלמנט האירופי וזה בית המשפט האירופי לזכויות האדם.
אמנון רובינשטיין: משלחות ישראליות מגיעות לשם.
אמנון רובינשטיין: לזה לא היה תקציב, אבל אנחנו קוראים שיש תקציב עבור נציג בקולומביה כאשר אין לנו בכלל איתה מסחר.
אמנון רובינשטיין: אני ממש לא מבין את הדבר הזה.
נסים בן שטרית: אני נציג משרד החוץ ולא נציג משרד התמ"ס, אבל לדעתי אין שליח לא בקולומביה ולא באזרביג'אן.
נסים בן שטרית: לדעתי, יש טעות באינפורמציה שקיבלת.
אמנון רובינשטיין: זה חומר שמבקר המדינה קיבל ממשרד התמ"ס.
נסים בן שטרית: רוב התקנים של משרד התמ"ס הם תקנים של משרד החוץ.
נסים בן שטרית: הם ממנים את האנשים שלהם, אבל התקנים הם שלנו.
נסים בן שטרית: למיטב זכרוני, אין נציגויות של שליחים קבועים במקומות האלה.
נסים בן שטרית: יכול להיות שהם מציבים אנשים עם תקנים שלהם ואני לא יודע על זה.
אמנון רובינשטיין: זה לא בסדר שהנציג של התמ"ס לא כאן.
אמנון רובינשטיין: זה נראה לי מאוד מאוד מוזר.
נסים בן שטרית: באזרביג'אן בטוח אין.
נסים בן שטרית: יכול להיות שזה מישהו מגיע מידי פעם לבקר במקום.
אמנון רובינשטיין: אם כך, הטבלה לא נכונה ואין 36 נציגים.
נסים בן שטרית: דווקא יש 36 נציגים.
נסים בן שטרית: אני מציע לחכות עד אשר תגיע נציגת התמ"ס.
אמנון רובינשטיין: זה לא בסדר שאני צריך לחכות, אבל אין לי ברירה.
נסים בן שטרית: אני מצטער, אני לא הדובר שלהם.
נסים בן שטרית: אני מרכיב את הרכב השגרירות באזרביג'אן ואני משוכנע כמעט ב-99% שאין שם נציג קבוע.
אמנון רובינשטיין: גבירתי, את המבקרת הפנימית של משרד התמ"ס, כן?
נירה לביא: כן.
אמנון רובינשטיין: מונחת בפניי טבלה של הנציגים של משרד התמ"ס בחו"ל.
אמנון רובינשטיין: האם יש לך טבלה מקבילה שלך?
נירה לביא: נמצאת פה רחל רועי שהיא סגנית מנהל המינהל והיא תעבור על הרשימה.
נירה לביא: יש לה את כל הרשימה בראש.
אמנון רובינשטיין: אני עובר על רשימת הנציגים של משרד התמ"ס והתעוררו שאלות.
אמנון רובינשטיין: האם יש באמת 36 נציגים?
רחל רועי: כן.
אמנון רובינשטיין: כולל במדינות שבהן ההיקף המסחרי מאוד נמוך, נכון?
רחל רועי: בדרך כלל לא.
רחל רועי: יש לנו הרבה פחות נציגים ממה שהיינו רוצים, וזאת בגלל בעיית התקציב ומגבלת התקנים.
רחל רועי: ביקשתי שישלחו לי בפקס את הרשימה ואני יכולה לתת לכם אותה בעל-פה.
אמנון רובינשטיין: לא, אנחנו נחכה לרשימה.
אמנון רובינשטיין: יש לנו כאן רשימה ממאי 2001.
רחל רועי: זאת הרשימה.
נסים בן שטרית: האם יש לכם נציג באזרביג'אן?
אמנון רובינשטיין: אין לנו נציג באזרביג'אן.
אמנון רובינשטיין: האם יש לכם נציג בקולומביה?
רחל רועי: אין לנו נציג בקולומביה.
נסים בן שטרית: הוא הקריא כאן רשימה של נציגים שלדעתי לא קיימים.
רחל רועי: אני לא יודעת מי העביר לכם את הרשימה.
אמנון רובינשטיין: מבקר המדינה.
רחל רועי: אין לנו נציג בקולומביה, אין לנו נציג באזרביג'אן.
רחל רועי: אני יכולה אולי לתקן את אי ההבנה.
רחל רועי: בארצות שבהן אין לנו נציג כלכלי, האיש השני בשגרירות מואמן על ידי השגרירות גם לעבוד מולנו.
רחל רועי: כמובן שהוא לא עובד ב-full time job בנושא הכלכלי.
רחל רועי: אבל, כאשר ישנם נושאים על הפרק הוא עובד מולנו בנושאים האלה.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נחכה לרשימה שאת דיברת עליה.
רחל רועי: אני הייתי רוצה לראות את הרשימה שיש לכם.
אמנון רובינשטיין: אולי תסבירי גם לפרוטוקול מה התפוקה של הנציגים האלה?
רחל רועי: אנחנו מנהלים מסלול הכשרה ארוך שנים לתפקיד הזה, החל מקורס צוערים כלכליים שאליו ניגשים בדרך כלל 500-300, ולפעמים גם 800 מועמדים, ונבחרים 15 אנשים.
רחל רועי: הם עוברים קורס ייעודי בתנאי פנימייה במשך שלושה חודשים.
רחל רועי: אחר כך הם עוברים הכשרה נוספת של עוד לפחות שנתיים במשרד, בדרך כלל במינהל סחר חוץ.
רחל רועי: לאחר ההכשרה המינימלית הזו הם יכולים לצאת לשליחויות בחו"ל במכרזים שמנהלת נציבות שירות המדינה.
רחל רועי: אדוני היושב ראש, אתה שואל אותי על התרומה של אותם נציגים.
רחל רועי: זו תמיד בעיה.
רחל רועי: אפשר למדוד את זה האם המסחר הבינלאומי גדל במדינה שיש בה נציג ואפשר למדוד את זה בעוד דרך, האם יש הסכמים כלכליים עם אותם מדינות בהן יש נציג כלכלי.
רחל רועי: אפשר לראות בצורה ברורה מה קרה לייצוא ולשיתופי הפעולה לאחר שנחתם הסכם הסחר עם מקסיקו.
רחל רועי: זו עלייה תלולה.
אמנון רובינשטיין: האם הסכם סחר מחייב נציג?
רחל רועי: במינהל סחר חוץ יש לנו מחלקה להסכמים בינלאומיים שמנהלת את ההסכמים.
רחל רועי: הנציג במקום עובד מול המחלקה הזו ומול השלטונות המקומיים ובהרבה פעמים בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם השגריר.
רחל רועי: זו אחת היתרונות שנותנת לנו הישיבה בתוך שגרירות.
אמנון רובינשטיין: האם יש לכם קריטריונים לקביעת המקומות שאליהם שולחים נציג?
אמנון רובינשטיין: האם היקף המסחר והפוטנציאל הם הקריטריונים?
רחל רועי: יש כמה סוגים של קריטריונים.
רחל רועי: ראשית, בארצות שבהן מאוד קשה ליצואן הישראלי להסתדר במבוך הבירוקרטיה בעצמו.
רחל רועי: הרשימה שאתם תראו לא נותנת את המצב הרצוי, היא נותנת את המצוי.
רחל רועי: זאת אומרת, אנחנו לא יושבים בכל המדינות באירופה שבהן אנחנו חושבים שצריך לשבת היום.
רחל רועי: יש לנו עשר מדינות שאותן מנהל הנספח מרחוק.
רחל רועי: למשל, בהונגריה יושבת בחורה שמואמנת גם על צ'כיה.
רחל רועי: היא מגיעה לצ'כיה פעם או פעמיים בחודש ושם יש לה שני עובדים מקומיים וכמובן גם השגרירה שמאוד עוזרת לה.
רחל רועי: יש לנו בחור במדריד שעובד גם בפורטוגל.
רחל רועי: בדרך כלל המרחקים הם לא ארוכים, העניין דומה ואנחנו מואמנים על שתי ארצות.
רחל רועי: עבודה מרחוק היא לא פעולה אידיאלית.
אמנון רובינשטיין: האם את יודעת מה סך כל ההוצאה על הנציגויות האלה?
רחל רועי: סך הכל ההוצאה היא משהו כמו עשרים ושבעה מיליון שקל.
אמנון רובינשטיין: זה לא סכום קטן.
אמנון רובינשטיין: זה לא משנה, כי ההוצאה היא הוצאה של מדינת ישראל.
רחל רועי: אנחנו מדברים על הוצאה של 27 מיליון ₪, כאשר בתוכה גם עלות של השליח, עלות התפעול, עלות העובדים המקומיים ואני מדברת על כמאה עובדים מקומיים שיש לנו בכל הנציגויות בעולם ולא רק בנציגויות בהן יושב נציג שלנו, אלא גם באחרות שאיתן אנחנו עובדים.
רחל רועי: אני מדברת על עלות תפעול, עלות שכר, שכר דירה, הוצאה כוללת.
רחל רועי: אנחנו מדברים על הוצאות תפעול מאוד נמוכות יחסית לנציגויות אחרות בעולם.
רחל רועי: אנחנו עשינו הרבה בדיקות על הנושאים האלה.
רחל רועי: יש לפעמים נספח מסחרי שב-15 אלף דולר מפעיל את הנציגות ואת כל הפעילויות שלה.
רחל רועי: לפעמים חוברים אלינו גופים אחרים בפרוייקטים מיוחדים כאשר אנחנו משתתפים בתקצוב העלויות של אותם פרוייקטים.
אמנון רובינשטיין: אני לא קיבלתי תשובה לשאלה איך בודקים תפוקה או יעילות?
אמנון רובינשטיין: איך מחליטים לאן שולחים ואיך בודקים אם זו השקעה משתלמת?
אמנון רובינשטיין: 27 מיליון ₪ הוא סכום גבוה.
אמנון רובינשטיין: זה תקציב של חצי משרד ממשלתי מסוים.
רחל רועי: נכון, זה הרבה כסף.
רחל רועי: אנחנו גם מסתכלים על מדינות אחרות.
רחל רועי: אני הייתי בספרד ואני רוצה לספר לך כי בספרד יושבת נציגות כלכלית של אנגליה עם ארבעים איש.
רחל רועי: יושב נציג עם שני עובדים מקומיים וכך הוא מכסה מדינה.
רחל רועי: בספרד יש 17 פרובינציות וכל פרובינציה היא מדינה בפני עצמה.
רחל רועי: אני מסכימה איתך ש-27 מיליון היא עלות ענקית.
אמנון רובינשטיין: השאלה היא האם יש תפוקה כתוצאה מזה?
רחל רועי: התפוקה היא בלתי רגילה.
רחל רועי: הבעיה היא שקשה לכמת אותה.
רחל רועי: אני לא יכולה לקחת את נתוני הסחר באותה שנה ולומר שזה רק בזכות הנציג.
רחל רועי: יש מיליון גורמים שחוברים לתוצאה הזו.
רחל רועי: אין לי ספק שברגע שיושב נציג במקום ונותן מענה, פתרונות ויוזמה, אז יש לכך תוצאות.
רחל רועי: לא תמיד אתה רואה את תוצאות היוזמה באותה שנה, אלא אתה רואה אותה לאורך שנים.
רחל רועי: אנחנו לא יכולים לכמת את התפוקה.
רחל רועי: אני לא יודעת איך במשרד החוץ מכמתים את התפוקה של השליחים.