GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי קוסטליץ: ההסתייגות הזאת של חיל האוויר גם הובאה בפני שר התחבורה, ומאחר וכרגע מותנה תהליך בדיקה והעברת בסיס חיל האוויר הנמצא בנתב"ג, הקרוי בח"א 27 לאזור נבטים, שר התחבורה, ככל שהבנתי את סיכום הדיון, ביקש לשמוע קודם כל את מסקנות הבדיקה הזו, ולאחר מכן הוא יחליט.
אמנון רובינשטיין: אגב, בח"א 27, אני לא יודע אם אפשר יהיה לבצע את נבטים כעובדה?
אבי קוסטליץ: באופן עקרוני את נבטים כעובדה אפשר לבצע, כי מבחינת הבדיקה, בחלק הדרומי של השדה שהוא בתכנית-האב הבסיסית, מתוכנן היה להיות שדה אזרחי, ואפשר לבצע את זה, אבל צריך להשקיע השקעות.
אבי קוסטליץ: המציאות שלנו מבחינת חיל האוויר היא הצפיפות האווירית, ובעיקר בכל מה שקשור מבחינת עיבוי המערך האווירי בבסיס.
אבי קוסטליץ: צריך לזכור שבצד הנושא הזה, מדובר בנושא תעסוקה.
אבי קוסטליץ: אני יודע שהעברת בח"א 27 יהיה בהכרח בניית מיתקן לתחזוקת מטוסים שגם על זה שר התחבורה מדבר, כי אם במתווה של מה שבזמנו הציע צ'אטו או במקרה של בדק, של תעשיה אווירית שרוצים להקים שם מיתקן לתחזוקה, צפוי להעסיק מאות אם לא למעלה מכך של עובדים באזור הדרום רק בתחזוקה הזאת.
אמנון רובינשטיין: בן-ציון סלמן, מנכ"ל משרד התחבורה, בבקשה.
בן-ציון סלמן: השר מינה ועדה לנושא מטענים,
בן-ציון סלמן: בפרט לתוצרת החקלאית שתצא מנבטים, רוב התוצרת החקלאית היא מהדרום.
בן-ציון סלמן: הצוות בוחן את זה עכשיו כי היו הרבה לבטים עם נבטים, ויש גם תכנית לשדה אזרחי ליד השדה הצבאי, אני מקווה שתוך חודשיים נדע אם ניתן להפעיל את השדה.
אמנון רובינשטיין: אני מתקשה להבין, טיסות יהודיות כ.א.ל ואל-על זה מעט מאוד טיסות, אז למה זה מקשה - - -?
בן-ציון סלמן: הוא רוצה לוח זמנים קבוע.
אבי קוסטליץ: מבחינת חיל האוויר.
אבי קוסטליץ: קודם כל, הדרך היחידה להגיע לשדה הזה, מבחינת התעבורה האווירית למטוסים מסחריים במדינת ישראל, היא מכיוון מזרח.
אבי קוסטליץ: זאת אומרת, המטוס חייב לעבור מעל נמל התעופה בן גוריון, כאילו לטוס בנתיב לאילת, ואז להגיע ממזרח.
אבי קוסטליץ: חלק מהמטוסים בגלל המנועים שלהם והצורך לבצע הנמכה ארוכת טווח, יתכן שיצטרכו לבצע הקפה בתוך ירדן, אבל רק ממזרח כי כל המערך בצד המערבי תפוס על ידי חצרים ושטחי אימונים אחרים.
אבי קוסטליץ: להגיע למצב שבו יוכלו מטוסים להגיע וזה מוכרח להיות - - - מוגדר וחלונות זמן מוגדרים.
אבי קוסטליץ: מבחינת מטענים או דברים כאלה אפשר לדבר על שעות של אחרי הצהריים, ערב, לילה, סופי שבוע ודברים כאלה, מה שנותן סדר גודל של טיסות ספוראדיות.
אבי קוסטליץ: כשדובר בזמנו על המיתקן של צ'אטו, דובר על 18 טיסות בשנה, ואנחנו, במתווה של עובדה מדברים על כחמש טיסות שבועיות שנוטה לסדר גודל של כ - - -
אמנון רובינשטיין: אפשר לטוס בלילה, חיל האוויר לא מתאמן שם בלילה.
אבי קוסטליץ: בדרך כלל זה נכון אבל בלילה זה גם - - -
אלישע פלג: מה גם שמדובר במטוסים שטסים רק ממזרח למערב.
אבי קוסטליץ: זה לא הגיוני.
אלישע פלג: למה, ואם הוא צריך ללכת סביב?
אבי קוסטליץ: מה קורה בשדות אחרים שלא יכולים לנחות?
אבי קוסטליץ: אני לא מתעסק בנושאים משפטיים, אני מתעסק בנושאים תעבורתיים אוויריים.
אמנון רובינשטיין: כמה מטוסי מטען משרתים את ישראל?
אבי קוסטליץ: אני לא יודע לומר, אגיד לך כמה מטען יש, לא כמה מטוסים.
אמנון רובינשטיין: אבל רוב המטען לא בא במטוס מטען.
בן-ציון סלמן: שני שלישים מהמטען מגיעים במטוסי מטען, שליש במטוסים רגילים.
בן-ציון סלמן: סך הכל יש 350 מליון טון של מטען.
אבי קוסטליץ: לא, לא, 300 אלף טון.
בן-ציון סלמן: 300 מיליון טון.
קריאה: לא, אין 300 מיליון טון, לא יכול להיות.
אבי קוסטליץ: אנחנו מתכננים, בתכנון ארוך הטווח של אזור המטענים בנתב"ג שהוא תכנית-אב, מדובר על 1.2 מליון, 300 אלף טון, פלוס מינוס בשנה.
אבי קוסטליץ: חמישים אחוז מזה זה מטענים לא אוויריים, ורבע מטענים אוויריים.
אבי קוסטליץ: על מנחתים ידבר מנכ"ל משרד התחבורה, כי הרשות לא אחראית על מנחתים, אבל בנושא של מנחת שדה-תימן, גם בישיבה הקודמת, דיווחתי על כך שהרשות עושה עבודה, באשר לשדה התעופה הרצליה, שזה משליך על פיזור הטיסות של בתי הספר או האימונים של בתי הספר לטיסה גם מאזור מנחת שדה-תימן.
אמנון רובינשטיין: מה אתם עושים בענין זה?
אבי קוסטליץ: את העבודה הזאת, על הרצליה, כולל פיזור הטיסות, לקחתי על עצמי ואני רוצה לומר שהשלמנו אותה והיא הוגשה למנכ"ל משרד התחבורה.
אבי קוסטליץ: חיל האוויר ושדה-תימן מתנגדים בצורה נחרצת לביצוע טיסות שם משום שזה נמצא ממש בתוך המרחב האווירי הקטן של חצרים.
אבי קוסטליץ: מתקיימים היום דיונים בין שר התחבורה ומנכ"ל משרדו, מר סלמן היושב כאן, לבין מפקדת חיל האוויר, על איזה שהם פתרונות חלופיים באזור מגידו, באזור עין-שמר, וככל שאני יודע הם לא באו לידי סיכום, אבל סלמן יכול להשלים.
אבי קוסטליץ: בן-ציון סלמן: אנחנו לא מדברים על שדה תעופה הרצליה כי שם יש בעיה, אבל רצינו להעתיק משם חלק מפעילות ההדרכה לערד - בערד אפשר להקים חלק מפעילות ההדרכה - אבל אנשים לא מעונינים לבוא לערד.
אבי קוסטליץ: שדה-תימן - חיל האוויר מתנגד לענין.
אבי קוסטליץ: קיימנו מספר דיונים עם משרד הבטחון בנושא הפעילות המסוכנת של ההדרכה.
אבי קוסטליץ: אנחנו רוצים להעביר חלק מפעילות זו ואולי להקים מנחתים חדשים בתיאום עם משרד הבטחון כדי להעתיק חלק מהפעילות המסוכנת הזאת למקומות אחרים.
אבי קוסטליץ: עדיין יש דיונים עם משרד הבטחון, וכמובן שבודקים את עין-שמר כחלופה.
אמנון רובינשטיין: אני לא מדבר על הרצליה, העברת הרצליה זה נושא אחר, אנחנו עוסקים היום בנגב.
בן-ציון סלמן: בנגב יש לך את ערד, את שדה-תימן, יש את ההתנגדות של חיל האוויר להעתיק את הפעילות לשדה-תימן.
אמנון רובינשטיין: היום אני יכול לטוס משדה דב לקרית-שמונה ולראש-פינה אבל - - - זו הכוונה שאנשי עסקים יוכלו להגיע.
בן-ציון סלמן: לערד אפשר לטוס.
אלישע פלג: באר שבע זה מנחת ולא שדה.
אמנון רובינשטיין: מתי יהיה מנחת שישרת את תושבי באר שבע, זאת השאלה שלי.
בן-ציון סלמן: הבעיות שלנו בענין הזה היא עם חיל האוויר.
מאיר סהר: שמי מאיר סהר ואני מנכ"ל הרשות לפיתוח הנגב.
מאיר סהר: לגבי נבטים, יש תמ"א נוספת שנקראת תמ"א 15ב, זו תמ"א שאושרה במשרד הפנים ובמועצה הארצית לפני כתשעה חודשים, והיא בעצם מורכבת על ידי משרד הבטחון או חיל האוויר או הגופים - - -
אמנון רובינשטיין: היא לא קיבלה עדיין את אישור הממשלה?
אמנון רובינשטיין: מאיר סהר: לא, היא קיבלה את האישור של המועצה הארצית, וההתחלה שלה טעונה את אישור משרד הבטחון.
אמנון רובינשטיין: התכנית מדברת על הפעלת נבטים כשדה אזרחי-צבאי, כדוגמת עובדה.
אמנון רובינשטיין: זה בעצם מה שאנחנו מבקשים, ואנחנו דוחפים את זה כבר מספר שנים.
אמנון רובינשטיין: בלי כל קשר אנחנו שומעים לא מעט שנים על הנושא של כן נבטים, לא נבטים, כן מנחת שדה-תימן, לא מנחת שדה-תימן, בפועל, בקטע של התעופה, לא קיבלנו שום תשובה משום גורם.
אמנון רובינשטיין: אני מבקש מכבוד היושב ראש שלפחות אותם גופים שאמורים לתת תשובות לגבי מה שהולך להיות, שיתנו את התשובות באופן החלטי שנדע אם כן או לא.
אמנון רובינשטיין: זה רק מחיל האוויר.
בן-ציון סלמן: זה במסגרת תמ"א 15א?
מאיר סהר: לא, יש תמ"א 15ב.
בן-ציון סלמן: מדובר בשדה האזרחי הנוסף?
מאיר סהר: לא הנוסף, מדובר בשדה תעופה נבטים, הצבאי-אזרחי, כדוגמת עובדה.
אמנון רובינשטיין: נבטים בלי חיל האוויר לא ילך, זה ברור, אנחנו מכירים את המציאות.
אמנון רובינשטיין: בכל זאת, אני שואל, מי מטפל בענין מנחת בבאר-שבע, שישראייר וארקיע יוכלו לקיים שירות שם, לדעתי, זה הדבר החשוב לבאר שבע, יותר חשוב מכל דבר אחר.
אמנון רובינשטיין: ערד זו לא תשובה.
אמנון רובינשטיין: מי מטפל בזה?
אמנון רובינשטיין: זה מופיע גם בדו"ח מבקר המדינה.
אלישע פלג: משרד התחבורה ומשרד הבטחון צריכים לטפל בזה.
אמנון רובינשטיין: אני מדבר אל מנכ"ל משרד הבטחון.
אמנון רובינשטיין: בן-ציון סלמן: כרגע אני לא יודע תרופה למה שהגדרנו אצלנו - - - בבאר שבע, כולם בנו על מנחתים קיימים, שדה-תימן.
אמנון רובינשטיין: שנים יש בעיות עם שדה-תימן.
אמנון רובינשטיין: זה היה פעם שדה מאוד פעיל דווקא.
אמנון רובינשטיין: תעביר לשר התחבורה בקשה בשמי בענין הזה, זה מה שבאר שבע צריכה, שאיש עסקים יוכל לעלות לשדה דב ולהגיע הביתה.
בן-ציון סלמן: גם הרשות צריכה לבוא עם יוזמה.
בן-ציון סלמן: יש את תמ"א 15, כולם יודעים את המיקום של המנחתים.
בן-ציון סלמן: אם הרשות תבוא עם יוזמה, משרד התחבורה יקדם את זה.
אבי קוסטליץ: לרשות שדות התעופה אין סמכות לטפל במנחתים.
אבי קוסטליץ: גם כשהקימו את המנחת בקרית-שמונה, עשו את זה בדרך אגב, והבעיה היחידה שהציבו בפנינו היתה בעיה אסטרטגית, שבמרחק 31 ק"מ יש שתי פעילויות תעופתיות.
אמנון רובינשטיין: הייתי פעיל בזה, היה יחס מיוחד לקרית-שמונה.
אבי קוסטליץ: שם זה מופעל על ידי זכיין פרטי.
אבי קוסטליץ: מנחת של משרד התחבורה.
בן-ציון סלמן: כפי שמצפה רמון יזמו מנחת והיום הוא בביצוע, אותו דבר, עיריית באר שבע, במסגרת תמ"א 15 תצביע על מנחת שהוא טוב לה, כמובן שאנחנו נצטרך לפעול עם חיל האוויר ועם כולם כדי ליישם את זה.
בן-ציון סלמן: לדעתי, ברגע שתהיה תכנית מאושרת, נושא הביצוע הוא הנושא הקל.
אמנון רובינשטיין: מנכ"לית עיריית באר שבע, מה את יכולה לומר לנו?
אבישג אבטובי: בנושא שדה-תימן יש מהלכים ארוכי שנים מול משרד התחבורה.
אבישג אבטובי: כל המאמצים שלנו להעלות את הנושא הזה על סדר היום, לצערנו לא זוכים למענים הראויים, הם מפנים אותנו למשרד הבטחון.
אמנון רובינשטיין: אבישג, אם חיל האוויר מתנגד לא יקום ולא יהיה.
אמנון רובינשטיין: אבישג אבטובי: גם מהם לא קיבלנו תשובה חד-משמעית.
אמנון רובינשטיין: בזמנו מי שהיה סגן שר הבטחון והיום שר התחבורה, אפרים סנה, ביקש שניזום ישיבה משותפת עם משרד התחבורה ומשרד הבטחון.
אמנון רובינשטיין: ניסינו לעשות את זה.
אמנון רובינשטיין: יש נכונות מצד משרד התחבורה, יש כוונות טובות למשרד הבטחון, אבל כשזה בא לידי מימוש, אנחנו לא זוכים לקבל את המנחת, גם לא לשדרג את מנחת שדה-תימן.
אמנון רובינשטיין: הבעיה שהעלית מאוד אקוטית מבחינת באר שבע.
אמנון רובינשטיין: כשרוצים להגיד משהו על באר שבע, מורים על הבעיות של תשתית תחבורתית, גם מסילתית וגם אווירית.
אמנון רובינשטיין: זאת עיר שאמורה להיות המטרופולין הרביעי של מדינת ישראל, ולצערנו הרב, יש מיגבלות של צה"ל, ויש מגבלות של חיל האוויר בכובע הזה והאחר שלו, אז את נבטים אי-אפשר להקים, ואת שדה-תימן אי-אפשר להקים, ויש אלף ואחת בעיות באזור הזה, ואנחנו לא מצליחים להוציא את העגלה הזאת.
אמנון רובינשטיין: אין מקום אחר, אלטרנטיבי שאתם יכולים להצביע עליו?
אבישג אבטובי: גם זה נבדק, אמרו לנו, בואו נשדרג את מנחת שדה-תימן כרגע, ובמקביל תחפשו איתור נוסף.
אבישג אבטובי: מצאנו אתר נוסף בצפון באר שבע, יש חברה מנהלת של מינהל מקרקעי ישראל שבודקת כרגע את הענין, אבל זה לא פתרון זמין, זה לא פתרון עכשווי משום שזה לוקח זמן.
אמנון רובינשטיין: למה, מנחת זה כלום.
אבישג אבטובי: לא, צריך את כל האישורים הסטטוטוריים הרלבנטיים, זה ישאיר את באר שבע ללא מנחת שנים ארוכות, והעיר לא יכולה להרשות זאת לעצמה יותר, היא לב לבו של אזור שזכאי וראוי לכל השירותים בסביבה.
אמנון רובינשטיין: אני אומר לכם, התנגדות של חיל האוויר לשדה-תימן זה ענין של הרבה מאוד שנים.
אליעזר זנדברג: בהמשך לדבריה של מנכ"לית עיריית באר שבע, אני רוצה לומר רק זאת.
אליעזר זנדברג: התהליך התחיל בפברואר 1996.
אליעזר זנדברג: אגב, הנושא הזה עלה בדו"ח המבקר בקשר לפיתוח הנגב, כך שאם אנחנו מצטמצמים רק בנושא הנגב, אני חושב שאין מחלוקת ולא היתה מחלוקת על כך שיש צורך בשדה תעופה, יש צורך במנחת כדי לפתח את האזור כולו.
אליעזר זנדברג: אמרתי שמ-1996 התחיל תהליך, הרושם שלי הוא שהוא לא מתקדם.
אליעזר זנדברג: משרד הבטחון, צה"ל, חיל האוויר, יש בוודאי גופים שיש להם מה לומר בנושא הזה.
אליעזר זנדברג: אבל בסופו של דבר צריך להתקדם, ועובדה שלא מתקדמים.
אליעזר זנדברג: אני רוצה להזכיר את תגובת ראש הממשלה לדו"ח בנושא הזה.
אליעזר זנדברג: נאמר בדו"ח שבתחילת 1999 הוקם צוות היגוי בינמשרדי ובו נציג משרד הפנים, רשות שדות התעופה, מינהל התעופה האזרחית, משרד הבטחון, תפקידו לדון ולבדוק אפשרויות להקמת שדה התעופה.
אליעזר זנדברג: בנובמבר 1999 הצוות בחר חברה אזרחית שתפקידה לפעול להקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג.
אליעזר זנדברג: הצוות אמור לסיים את עבודתו בסוף שנת 2000, אנחנו היום כמעט בסוף 2001.
אבי קוסטליץ: גם בישיבה הקודמת אמרתי שזה לא יהיה בסוף שנת 2000.
אבי קוסטליץ: אנחנו גמרנו את הקטע הזה, עכשיו זה כבר לא בידינו, תמ"א 15א, הצגנו לשר התחבורה, המועצה הארצית ישבה, עכשיו זה בטיפולה של המועצה הארצית.
אליעזר זנדברג: התחזית שהצוות אמור לסיים את עבודתו בסוף שנת 2000 לא התגשמה, וכמעט דורכים במקום.
אמנון רובינשטיין: אדוני מבקר המדינה, מהנסיון שלי, צוות בינמשרדי זה ערובה לקפאון של עשר שנים, זו יחידת הזמן שלו.
בן-ציון סלמן: אבל עברנו את הצוות הבינמשרדי והחלופות הוגשו למועצה.
אליעזר זנדברג: אם יש חלופות אחרות זה נושא בפני עצמו, בדו"ח שמתי את הזרקור על הדרום ועל פיתוח הדרום, על זה דיברתי ולא על חלופות לצפון.
אמנון רובינשטיין: בשלב זה צריך לטפל קודם כל שיהיה שדה תעופה פנים-ארצי, שאנשי עסקים יוכלו להגיע.
בן-ציון סלמן: שיצביעו על מקום מתאים, יכינו תכנית ויעבירו לנו.
אמנון רובינשטיין: נסכם שתעבירו למשרד התחבורה את המיקום האלטרנטיבי, והעתק אלי.
אמנון רובינשטיין: אנחנו נדון בזה.
אמנון רובינשטיין: תראו, אלטרנטיבה לשדה תעופה בינוני זה סיפור ארוך.
אמנון רובינשטיין: מנחת לבאר שבע זה לא סיפור ארוך.
אמנון רובינשטיין: זה הוקם בקרית שמונה בזמן קצר מאוד.
אמנון רובינשטיין: אז קודם כל צריך לדאוג לכך שמטוסי ארקיע וישראייר יוכלו לנחות בבירת הנגב, אחרי זה נדון בנבטים.
אבישג אבטובי: אדוני היושב ראש, ביקשת לזמן דיון בנושא נבטים ומנית כל מיני גורמים, אם אפשר שגם ראש עיריית באר שבע יוזמן.
אבישג אבטובי: היו"ר אמנון רובינשטיין: ברור, ברור.
בן-ציון סלמן: מצפה רמון זה גם חלק מהדרום.
אמנון רובינשטיין: אבל מצפה-רמון לא משרת את באר שבע.
בן-ציון סלמן: אני אומר, רצו, מקימים מנחת, אפשר לעשות זאת.
בן-ציון סלמן: כל הדיבורים היו על שדה-תימן, בשדה-תימן מעורב חיל האוויר.
אמנון רובינשטיין: אני אומר לכם, בשדה-תימן לא יוקם מנחת, חיל האוויר מתנגד לזה כבר עשרים שנה.
בן-ציון סלמן: אם חיל האוויר יסכים, אני מתחייב בשם השר שאנחנו נשדרג את המנחת.
אלישע פלג: בין כה וכה נוחתים שם.
אמנון רובינשטיין: ירדנה, עוד לפני הישיבה הבאה נפנה למפקד חיל האוויר או לשר הבטחון, בשני הדברים: נבטים ושדה-תימן.
2220: שמי ישראל ברזילי מהמשרד לאיכות הסביבה.
2220: במסגרת החלופות שרשות שדות התעופה בודקת, אחת החלופות שהוזכרה כאן, היא החלופה של חיפה.
2220: אני רוצה לקבוע חד-משמעית שעד היום לא נעשה סקר סיכונים שיקבע האם החלופה הזאת ריאלית ואם אפשר בכלל להמשיך לעבוד עליה.
2220: נעשה סקר סיכונים אינטגרטיבי בכל המפרץ, בכל מקום ומקום.
2220: עורכי הסקר קיבלו נתונים לא טובים בקשר לתנועות הטיסות בחיפה, כשזה יהיה שדה תעופה בינלאומי.
2220: ועדת ההיגוי הבינמשרדית שעוקבת אחר ביצוע הדברים, קבעה שאם הולכים לקדם את התכנית הזאת, חייבים לבצע סקר סיכונים כדי לקבוע האם השכנות בין המפעלים, מיכלי האחסון ותנועה אווירית כבדה, יכולה לבוא בכלל בחשבון.
2220: אני רוצה שהוועדה תרשום את זה לפניה, אני אומר את זה מראש ולא בדיעבד.
2220: אנחנו מתריעים על כך כל הזמן והדברים לא מתבצעים.
2220: בן-ציון סלמן: אני לא מבין מה תרשום הוועדה לפניה?
2220: אתם חברים בצוות, אתם חלק מהצוות, מה זה קשור לוועדה.
אבי קוסטליץ: לא רשות שדות התעופה בודקת את החלופות, מי שבודק את החלופות זה צוות של רשות שדות התעופה חברה בו, עם המועצה הארצית לתכנון.
אמנון רובינשטיין: מכל המקומות האחרים עשו סקר סיכונים רק בחיפה?
2220: בחיפה נעשה סקר סיכונים לגבי כל השטח.
אמנון רובינשטיין: למשל, האי בים נבדק?
2220: האי בים ייבדק ברגע.
2220: אני מתריע על כך מכיוון שהדברים האלה לא התבצעו למרות שהם אמורים היו להתבצע במסגרת תמ"א 30, ועד היום הדברים האלה לא התבצעו.
אמנון רובינשטיין: המועצה הארצית הרי לא תאשר את זה בלי סקר סיכונים.
אמנון רובינשטיין: מר יוסי הירש ממשרד מבקר המדינה, בבקשה.
יוסי הירש: אני רוצה להזכיר את מה שכתבנו בדו"ח המבקר, נאמר שעוד בפברואר 1996 החליטה המועצה הארצית כי היא רואה בפיתוח שדה תעופה בינלאומי בדרום הארץ מנוף לפיתוחם של הנגב ושל העיר באר שבע.
יוסי הירש: החלופות שהוזכרו, חלקן לא חדשות.
יוסי הירש: בעיקרו של דבר, אם אני מתייחס להחלטה הזאת, מפברואר 1996, אז יש כאן פתיחה מחדש של כל החלופות ובעצם נסיגה מאותה החלטה מפברואר 1996 לגבי פיתוח הנגב.
יוסי הירש: כך שזה מעורר סימן שאלה לגבי תהליך קבלת ההחלטות.
יוסי הירש: אני חושב שאם היתה התנגדות חד-משמעית של משרד הבטחון, זה לא היה עולה מדי פעם במועצה הארצית, בצורה כזו או אחרת.
אמנון רובינשטיין: אני שואל שאלה אחרת, הרי ישראל זקוקה לשלושה שדות תעופה בינלאומיים, לא רק לשניים.
אמנון רובינשטיין: אבי קוסטליץ: אם אתייחס לתמונת הליטוש, לא להיום לעוד עשרים שנה, אז באופן אמיתי ישראל זקוקה לעוד שדה תעופה משלים לנתב"ג, מדובר על שדה תעופה בחיפה, כרגע בראייה לא של תמ"א 15א, שדה תעופה בינלאומי אזורי לטווחים קצרים ובינוניים, ואני מדבר על סדר גודל של כארבע וחצי שעות טיסה, שזה אפילו לא מכסה את לונדון.
אמנון רובינשטיין: אני עמדתי בראש צוות שמינה שר התחבורה והמלצנו, והוא אישר, הארכת המסלול של השדה ל-2,400 מטר, והוא לא מאפשר טיסות טרנס-אטלנטיות, הוא לא מאפשר טיסות ארוכות-טווח, זה שדה תעופה בינלאומי אזורי שיכול לתת תשובה לחלק מהביקוש העתידי לשנת 2020.
אמנון רובינשטיין: מה עם שדה דב, הוא גם כן כבר בינלאומי, לא?
אבי קוסטליץ: הוא משרת טיסות פרטיות, ואגב, הוא שדה תעופה צבאי.
אמנון רובינשטיין: אבל יש שם טיסות בינלאומיות.
אבי קוסטליץ: לא, בודדות וחריגות.
אמנון רובינשטיין: עוד מישהו רוצה לדבר בנושא הזה של תחבורה?
אלישע פלג: במקרה אני אולי היחידי פה שטס ונוחת בכל אותם מנחתים שדיברתם עליהם.
אלישע פלג: אני רוצה לומר שלאחרונה היו מספר פרסומים של שרים וגם של ראש הממשלה בענין של חשיבות שדה התעופה בנבטים, ואני חושב שבמינהל תקין, הפקידות הבכירה צריכה לממש את ההחלטות של הדרג שמופקד על קבלת החלטות ולא להסתפק בתשובה - - -
אמנון רובינשטיין: אין החלטה.
אלישע פלג: אין החלטה פורמלית, אבל אני חושב שבמקום להגיד יש בעיה עם נחיתה ממערב למזרח או בעיות עם חיל האוויר, פשוט צריך לפתור את הבעיות ולממש את ההחלטות.
אלישע פלג: היו"ר אמנון רובינשטיין: אין החלטה יש הצהרות, זה כמו ועדה בינמשרדית, אבל אין החלטת ממשלה.
אלישע פלג: אנחנו נזמן ישיבה מיוחדת גם בענין המנחת וגם בענין נבטים, שני הדברים חשובים, אבל מנחת או שדה תעופה פנימי זה דבר בסדר עדיפות ראשונה.
אלישע פלג: רבותי, כל מי שעסק בנושא תחבורה ותעופה – משוחרר.
אלישע פלג: אני רוצה לסכם ולומר, שבנושא רכבות אנחנו רואים התפתחות חיובית, ומקווים שזה יימשך ושיהיו יותר רכבות ויותר מהירות, ושיוכנסו בקרוב רכבות "טילטינג" כדי לקצר את זמן הנסיעה מבאר שבע לתל אביב.
אלישע פלג: לעומת זה, בענין תחבורה אווירית אנחנו רואים שיתוק מוחלט במערכת.
אלישע פלג: אנחנו פונים לשר התחבורה, לשר הבטחון ולמועצה הארצית לתכנון ומינהל לזרז את ביצוע תמ"א 15א ולקבל החלטה לכאן או לכאן, גם בענין הפיכת נבטים לשדה תעופה דו-תכליתי, גם צבאי וגם אזרחי, וגם בענין שדה תעופה אזרחי בתוך תחום העיר באר שבע, כדי לעזור לפיתוחה של בירת הנגב.
אורי כנרתי: אדוני היושב ראש, שמי אורי כנרתי, ואני מבקר מ.ע.צ. לקראת הדיון הכנו את החוברת הזו שאני מבקש למסור אותה לך, אני מצטער שלא הספקתי לעשות זאת לפני הישיבה.
אמנון רובינשטיין: עמי לקס, מנכ"ל מ.ע.צ. בבקשה.
עמי לקס: מ.ע.צ.
עמי לקס: ממשיכה לפתח את הנגב, כמו שעשתה בשנים קודמות, תעשה ביתר שאת בשנים הבאות, לפי תכניות רב-שנתיות.
אמנון רובינשטיין: מחלף אשדוד נפתח?
עמי לקס: חלקי.
עמי לקס: המעורבות שלנו בעניינים של הדרום מאוד גדולה.
עמי לקס: מחוז הדרום של מ.ע.צ. מבחינת כוח אדם הוא המחוז הכי גדול, ומעסיק גדול בתחום הזה, גם מבחינת העסקה ישירה של עובדים, וגם מבחינת קבלנות.
עמי לקס: השקעה של מ.ע.צ.
עמי לקס: בשנה היא מעל ל-200 מיליון שקל, בדרום, ואנחנו מתכוונים להגדיל זאת בשנים הקרובות.
עמי לקס: בתכנית התלת-שנתית שלנו מדובר על השקעה של קרוב ל-700 מיליון שקל בשנים 2001 – 2003.
עמי לקס: הכוונות האלה שלנו התגברו בעקבות הדו"ח שהתפרסם לפני שנתיים שהצביע על הצורך והרצון להגדיל את ההשקעות בנגב, ואכן קיבלנו את תמיכת האוצר למגמה הזאת, למרות שלא כל הפרוייקטים הם בדירוג הכלכלי הראשון.
עמי לקס: כי אם רוצים ללכת רק לפי דירוג כלכלי, אז כל ההשקעות יהיו באזור תל אביב והמרכז, אולי קצת בחיפה וירושלים, שם יש את התנועה הכי גדולה וגם הבעיות הכלכליות-תחבורתיות הכי גדולות.
עמי לקס: לעומת זה, הצורך לפתח את הנגב הוא צורך לאומי שמוכר על ידי כולם, ולכן יש לנו שם קידום השקעות.
עמי לקס: המצב של הכבישים בנגב הוא בהחלט סביר, אין פקקים, סביב באר שבע אנחנו בונים עכשיו את כביש עוקף באר שבע שמתקדם יפה.
עמי לקס: בשנים האחרונות, וגם בשנים הקרובות אנחנו מתכוונים להפוך את הכבישים הראשיים לדו-מסלוליים, בעיקר על רקע של בטיחות, לא כל כך על רקע של כמויות התנועה הגדולות, אלא כדי למנוע תאונות חזיתיות שהן תאונות קטלניות במהירויות שאנחנו נוסעים.
עמי לקס: סיימנו את כביש יד-מרדכי – באר-שבע.
עמי לקס: בכביש 35 עשינו את הקטע פלוגות – קרית-גת, ואנחנו מתקדמים עכשיו מערבה מקרית גם לכיוון ברכיה, לכיוון אשקלון.
עמי לקס: לאחרונה שיפרנו את אחת הכניסות לאשקלון עם הכניסה הצפונית.
עמי לקס: את כביש באר שבע – תל שוקת עשינו דו-מסלולי.
עמי לקס: אנחנו מטפלים באזור עין בוקק ונווה זוהר, בשיפור הגישות לבתי המלון שם, ובפיתוח כביש 90 לאורך ים המלח.
עמי לקס: בכביש 90 עצמו אנחנו משתדלים לקדם גשרים בוואדיות כדי למנוע הצפות בחורף, אם כי הפרוייקט הזה, פרט למספר גשרים שבנינו בשנים האחרונות, עושה רושם שייעצר קצת מחוסר תקציבים.
אמנון רובינשטיין: בשנים 2001 עד 2002 מוקדשים לזה 15 מיליון שקל.
עמי לקס: אנחנו מקווים, השנה לא נתנו כלום, רק השלמות.
בן-ציון סלמן: - - - בשנים האחרונות - - - צין ופארן, פרוייקטים גדולים בהיקף שמעל 100 מליון שקל.
עמי לקס: כן, אלה היותר דרמטיים אבל יש עוד כעשרים גשרים שצריך לעשות.
עמי לקס: הייתי אומר שהמיקוד השנה הוא בכביש 3 מקרית מלאכי עד נחשון, זה ציר מאוד חשוב שאנחנו מתכוונים להשקיע בו ברציפות.
עמי לקס: בקטע מקרית מלאכי לראם נעשה נתיב נוסף לכל צד, דהיינו, יהיו 6 נתיבים.
עמי לקס: מראם לנחשון נהפוך את הכביש החד-מסלולי, שהוא אגב כביש די טוב בסך הכל, אבל מאוד עמוס בתנועה, להפוך אותו לכביש דו-מסלולי.
אמנון רובינשטיין: כביש מאוד מסוכן.
עמי לקס: כי הוא טוב, ברגע שהכביש הוא טוב נוסעים בו יותר מהר, ולכן יש את חוסר הסבלנות של נהגים שעוקפים גם בקו לבן.
בן-ציון סלמן: הקטע של לטרון – נחשון, נמצא בשלבי סיום - - - עמי לקס: בכביש 3, החלק הדרמטי ביותר, יהיה מחלף שורק שיפותח על ידי חברת חוצה ישראל, וכביש מס' 7, מצומת גדרה יתחבר למחלף שורק ויהווה קשר ישיר בין אשדוד, מחלף שורק בואכה כביש 3 לירושלים.
בן-ציון סלמן: כרגע, התכניות לחוצה ישראל הן ממחלף שורק וצפונה.
בן-ציון סלמן: אנחנו ממליצים גם על פיתוח חוצה ישראל דרומה, למרות שאין עוד סידור תקציבי לענין, אבל קודם נעשה תכנון מפורט.
בן-ציון סלמן: הממשלה אישרה בשבוע שעבר להתחיל בתכנון, הם התחילו בתכנון כדי גם לטפל בנושא הפקעות שמחמיר משנה לשנה.
עמי לקס: אם תוך מספר שנים זה יגיע עד בית קמה, זה יתן תנופה רצינית לתנועה מהדרום לגוש דן ולצפון.
עמי לקס: באר שבע – דימונה, אנחנו נסיים את עיקר ההשקעות השנה ואולי עוד קצת בשנה הבאה.
עמי לקס: אנחנו נחנוך החודש את הכניסה החדשה לרהט מצומת להבים, גם כן פרוייקט יפה מאוד.
עמי לקס: היה לא כל כך פשוט מבחינת תפיסת שטחים, אבל הצלחנו, ואנחנו ממשיכים בתפיסת השטח הדרוש לכביש מכיוון רהט לאשל הנשיא.
עמי לקס: זו משימה בהחלט לא פשוטה.
עמי לקס: זכרתי כבר את כביש ברכיה – פלוגות.
עמי לקס: שאלת קודם על עוקף באר-שבע.
עמי לקס: עין בוקק – זוהר גם כן.
עמי לקס: אנחנו עוסקים הרבה מאוד בטיפול פרטני עם המועצות האזוריות.
עמי לקס: אנחנו עושים איתם פרוייקטים משותפים.
אמנון רובינשטיין: קיצור אופקים - באר שבע זה שלכם?
אמנון רובינשטיין: היתה תכנית לחתוך מאופקים.
עמי לקס: לכיון שדה-תימן, יש פרוייקט כזה, הוא לא שלנו, אבל אנחנו ניתן את העזרה, בתכנון של ההתחברות לכביש 25, אבל הפרוייקט עצמו הוא יותר פרוייקט עירוני.
עמי לקס: אנחנו עוברים הרבה מאוד עם מועצות אזוריות בעבודות משותפות, ארגון תקציבים, המועצה האזורית נותנת חומרים, אנחנו נותנים עבודה, או ההיפך, יש לנו קשר מאוד טוב עם הסביבה.
עמי לקס: דוגמה לאחד הפרוייקטים המשותפים, כביש עוקף באר שבע.
עמי לקס: עוקף אילת, אנחנו נותנים כסף והעיריה מבצעת את העבודה.
אמנון רובינשטיין: מה זה עוקף אילת?
עמי לקס: עוקף אילת ממערב.
עמי לקס: יצחק זוכמן: יש עוקף מצד מערב של שדה התעופה שנכנס ישירות לאזור בתי המלון מבלי צורך לעבור דרך - - -
קריאה: הוא כבר פעיל באופן פיראטי, החיבור עדיין לא סלול אבל כבר משתמשים בו.
בן-ציון סלמן: יש לנו תכנית, מצאנו חלופה - - - עם המשרד לאיכות הסביבה, אתה יודע, היתה התנגדות רבה לתכנית של אלי - - - הזזנו את התכנית צפונה לתמנע כדי להתחיל בתהליך ובאמת להתקדם.
אמנון רובינשטיין: מתי יזוז השדה?
בן-ציון סלמן: ברגע שיאשרו את התכניות אנחנו ניכנס לביצוע.
עמי לקס: כביש נוסף שעושים אותו במשותף, הפעם עם משרד התיירות, זה כביש מעלה עקרבים.
עמי לקס: אנחנו נשקיע בו 3 מיליון שקל, משרד התיירות ישקיע מיליון וחצי, נשקם אותו, הוא במצב גרוע והוא יאפשר תיירות באזור הזה.
עמי לקס: לבסוף, הנושא של אחזקה שזה דבר מאוד חשוב מבחינה של טיפול בטיחותי ושמירה על הקיים – כ-70 מיליון שקל לשנה, וגם זה במגמה של עליה.
עמי לקס: זה מה שיש לי לספר על הדרום.
יעקב שנחה: שמי יעקב שנחה, ואני נציג המפעלים הכימיים של כימיקלים לישראל בע"מ.
יעקב שנחה: כתושב הדרום אני רוצה לומר שנעשתה פעולה לא קטנה בנושא פיתוח הכבישים באזור, אבל יש נקודות אקוטיות שהתייחסות אליהן לא בסדר עדיפות ראשון, וזה לגבי הובלת החומרים המסוכנים.
יעקב שנחה: הכבישים באזור הדרום, בין המפעלים למסופים של הרכבת לא ברמה נאותה.
יעקב שנחה: יש מספר כבישים מסוכנים, למשל, כביש סדום – רותם – דימונה שהוא כביש דו-סטרי, השוליים לא רחבות, המשאיות לא יכולות לרדת ולתת לתנועה לזרום.
יעקב שנחה: כביש דימונה – ירוחם, צר מאוד, אין לו שוליים.
אמנון רובינשטיין: סליחה, בכביש דימונה – ירוחם נוסעות משאיות?
אמנון רובינשטיין: כי"ל נוסע שם?
יעקב שנחה: בוודאי.
יעקב שנחה: היו"ר אמנון רובינשטיין: כביש דימונה – ירוחם הוא כביש פנימי שנוסעים בו מעט מאוד, אבל משאיות?
יעקב שנחה: נוסעות בו משאיות.
קריאה: בירוחם יש אזור תעשיה לא קטן, נגב קרמיקה, ופניציה, יש מחצבים במכתש שנוסעים באותה דרך.
קריאה: כביש דימונה – ירוחם הוא כביש צר שעוברות בו משאיות, וקטע הכביש בין צומת הנגב לרמת חובב, גם הוא כביש צר וחסר שוליים ויש בו תנועה רבה מאוד.
קריאה: הכביש מסדום לערד, גם הוא חסר שוליים.
קריאה: צומת שוקת עצמה מאוד בעייתית בגלל שני הצמתים, מכיוון ערד ומכיוון להבים.
בן-ציון סלמן: יש שם רמזור.
יעקב שנחה: יש שם רמזור אבל כשהמשאיות פונות יש בעיה במיקום של המשאית.
יעקב שנחה: יש שם פחות תאונות בגלל הרמזור, אבל התנועה של המשאיות מגבילה את התנועה של הרכבים הפרטיים בגלל שזה קרוב אחד לשני.
יעקב שנחה: אז אולי כדאי לטפל בזה שלא תהיה בעיה.
אמנון רובינשטיין: אבל זו צומת מרומזרת ומסודרת.
יעקב שנחה: לדעתי, צריך לתת עדיפות לכל הכבישים שהזכרתי ולטפל בהם בצורה יותר פרטנית, בגלל הסיכונים הבטיחותיים.
יעקב שנחה: אני חושב שלמשטרה יש להגיד בענין הזה.
סנ"צ חזי שוורצמן: שמי חזי שוורצמן, אני מאגף התנועה של המשטרה בבית דגן.
סנ"צ חזי שוורצמן: אני רוצה לציין שיש פיתוח רב מאוד של מ.ע.צ. אנחנו מרגישים את זה, זה פותר הרבה בעיות בתחום התנועה וגם בתחום הבטיחות.
סנ"צ חזי שוורצמן: אנחנו מנתחים נתוני תאונות דרכים בשגרה, מעבירים למע"צ, ומע"צ באמת מבצעת מה שצריך לעשות בחירום, מה שצריך לתכנן היא מתכננת.
סנ"צ חזי שוורצמן: התחלנו ליישם איזה פורום חדש עם מע"צ, מנכ"ל מע"צ נפגש עם ראש אגף התנועה, ואנחנו מבקשים להיות יותר מעורבים בתהליכי התכנון, מבחינת סדרי עדיפויות.
סנ"צ חזי שוורצמן: אם יש כביש שעל פניו נראה שיותר דחוף לטפל בו, אז שיהיה לנו מה לומר בענין כזה.
סנ"צ חזי שוורצמן: אבל מע"צ קשובה, ואין לנו טענות בנושא הזה.