GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני בר-און: אם אתה יכול לומר - ואני יודע שזה לא קל – בנפח, בווליום ולא במספרים של חברות, כמה מסך הבקשות אושר וכמה נדחה?
עמית כהנא: בעסקים קטנים, סך הכול את התהליך סיימו בהצלחה 53 אחוזים.
רוני בר-און: אתה מדבר על נפח הלוואות או על מספרי חברות?
עמית כהנא: על מספר חברות.
רוני בר-און: תענה לי קודם לגבי מספר חברות ואחר כך אני אשאל אותך לגבי ווליום כסף.
עמית כהנא: לגבי ווליום כסף קשה לי להגיד.
רוני בר-און: ידעתי שקשה.
רוני בר-און: תגיד לי במספר חברות.
עמית כהנא: 53 אחוזים קיבלו את ההלוואה.
רוני בר-און: כמה נדחו?
עמית כהנא: 47 אחוזים.
רוני בר-און: אין כרגע שום דבר בטיפול.
עמית כהנא: ישנם מספרים יחסית זניחים בקרן לעסקים קטנים.
עמית כהנא: מדובר עד היום על 13,300 בקשות.
עמית כהנא: כיום נמצאות כמה מאות בקשות בטיפול.
רוני בר-און: זאת אומרת, אתה אומר שאנחנו יודעים כמה התקבל, כמה קיבל אישור או קיבל דחייה.
רוני בר-און: 53 אחוזים ו-47 אחוזים.
רוני בר-און: אתם מרוצים מזה?
רוני בר-און: אם יש לו אינסנטיב שיעשו שימוש בכסף, הוא היה אומר שייקחו את הכול, ואם הוא אומר שזה סתם בזבוז של הכסף הזה, הוא יגיד לדחות את הכול.
רוני בר-און: הוא בנקאי של המשחק הזה.
רוני בר-און: אתה בעל העניין.
רוני בר-און: אתה יודע להגיד שאתה מרוצה מ-53-47 אחוזים?
שרון קדמי: בוא נתחיל מזה שאני מרוצה מהיקף האשראי.
רוני בר-און: בסדר, זה יפה מאוד.
רוני בר-און: על זה אני חושב שכולנו יכולים לומר.
שרון קדמי: מהאחוזים אנחנו מרוצים קצת פחות.
שרון קדמי: אני בטוח שגם בחשב הכללי מרוצים קצת פחות.
רוני בר-און: מישהו חושב איפה הבאג?
רן קיויתי: אנחנו בוועדת ההיגוי.
רן קיויתי: בנושא הזה של קרנות בערבות מדינה, עשינו בדיקה בין לאומית.
רן קיויתי: בגדול, הקרן בערבות מדינה לא פותרת בעיות אשראי לעסקים קטנים.
רוני בר-און: לא הבנת את השאלה שלי.
רוני בר-און: אם יבוא אליך ואליו מישהו ויאמר שהוא רוצה לפתוח חנות קרח לאסקימוסים, אתה לא מעוניין בעסק הזה והוא בטח לא מעוניין לתת לו כסף, אבל יש מקום שהוא יכול להיות לא מעוניין כי אולי העסק הוא ריסקי אבל אתה כן מעוניין כי אתה מעוניין שיהיו עסקים.
רן קיויתי: יש מקום כזה שהבנק לא מעוניין.
רן קיויתי: גם אם אני אתן לו עכשיו ערבות, הבנק לא ייתן הלוואה אבל לעומת זאת אנחנו כמדינה כן צריכים לתת לו הלוואה.
רן קיויתי: אנחנו כן מודעים לבעייתיות הזאת ופתרנו אותה עם הקרן אבל אנחנו מחפשים פתרונות אחרים.
רן קיויתי: הפתרונות האחרים יכולים להיות גם מנגנונים כאשר אנחנו חוברים לגופים אחרים, כמו קרן שמש.
רוני בר-און: שרון, אתה חייב לרשום לעצמך איפה האינטרס היזמי מתנגש עם הזהירות שהאוצר צריך להכתיב בעניין הזה.
רוני בר-און: זאת אומרת, בתחום הזה אתה צריך להיכנס לפעולה.
רוני בר-און: התפקיד שלך הוא להגן על העסקים הקטנים ובינוניים.
רוני בר-און: מכוח הגדרת התפקיד שלו הוא צריך להיות בונקריסט.
רוני בר-און: עד שהוא נכנס לשים את השני מיליארד, זה כבר עלה לו בבריאות ואני אומר לך את זה מידיעה אישית.
רוני בר-און: בצד השני הוא אומר שאתה צריך לדאוג לתעסוקה במדינת ישראל.
רוני בר-און: הוא צריך לדאוג לזה רק במקרו כדי שהוא יוכל לספר כמה שיאים יש לו באבטלה, בהשתתפות בעבודה וכל הדברים האלה.
עמית כהנא: סיימתי להציג את התגובות לביקורת מבקר המדינה.
רוני בר-און: יש לך עוד משהו שאתה רוצה לדבר עליו?
רוני בר-און: גם אתה רוצה להתייחס?
יונתן רזניק: כן.
יונתן רזניק: יונתן רזניק, רפרנט משרדים כלכליים באגף החשב הכללי.
יונתן רזניק: למעשה המנכ"ל כבר הסביר את השתלשלות העניינים שנוגעים להקמת הקרן למפעלים במצוקה.
יונתן רזניק: אנחנו מקווים שבתקופה הקרובה מאוד אנחנו נצליח למצוא איזשהו מתווה שמוסכם גם על משרד האוצר וגם על משרד התעשייה כדי שהקרן הזאת תצא לדרך.
שרון קדמי: אנחנו יודעים מה המחלוקות וזאת כבר התקדמות.
שרון קדמי: במקרה היום אני גם נפגש עם סגן החשב הכללי שאמון על הנושא.
רוני בר-און: בפעם הבאה שניפגש עם כל הפורום הזה, לא תעבור שנה וחצי מאז הדוח אלא שלושה חודשים.
רוני בר-און: תוך שלושה חודשים נדע אם הם עובדים או לא.
רוני בר-און: המשרד לקליטת העלייה.
איריס הומינר: אני מנהלת אגף יזמות במשרד הקליטה.
איריס הומינר: הנושא של יזמות עסקית הוא אחד הנושאים המשמעותיים ביותר של משרד הקליטה.
איריס הומינר: אנחנו בהקשר הזה רואים הרבה נחת.
איריס הומינר: הנושא יזמות וקליטת עלייה יוצר איזושהי נוסחה מנצחת בהקשר הזה מאחר שמדובר בעולים שאמנם בשנים האחרונות יש שינוי של הרכב אוכלוסיית העולים ואז גם המנטליות העסקית קצת משתנה.
איריס הומינר: בעיקרון אנחנו מסייעים לעולים עשר שנים מיום עלייתם ומסייעים לתושבים חוזרים למשך שלוש שנים מיום החזרה.
איריס הומינר: ברמה העקרונית אנחנו בעצם משנים אדפטציה וכל הזמן מתאימים את עצמנו לצורכי העולים.
איריס הומינר: כידוע, הנושא של היזמות, כמו שאמרתי, הוא אחד הנושאים המשמעותיים ביותר והופכים להיות אחד ממרכיבי מעודדי העלייה הגדולים ביותר.
איריס הומינר: כל מה ששינינו בנושא חוק המיסוי, משרד הקליטה הוביל את מהלך החקיקה הזאת.
רוני בר-און: מה היה השינוי במיסוי?
איריס הומינר: משרד הקליטה יזם יחד עם רשות המסים חוק שנותן פטור למשך עשר שנים לבעלי עסקים.
איריס הומינר: זה בא מתוך צורך אותו ראינו.
רוני בר-און: זה נוגע לעולים שמעניינים אותנו בעסקים קטנים או זה נוגע למיליונרים?
איריס הומינר: אני אסביר.
רוני בר-און: אנחנו לא בונים את מדינת ישראל ולא צריכים הצהרות.
רוני בר-און: אני רוצה לדעת מה עושה משרד הקליטה באותו עניין של קרן לעולה עצמאי במשרד לקליטת העלייה ולא את כל החזון של משרד הקליטה.
רוני בר-און: לזה יש חדר אחר יותר יפה ויותר מפואר, ובו דנים במשרד הקליטה.
רוני בר-און: אני רוצה לדעת מה עושה קרן לעולה עצמאי במשרד לקליטת העלייה ולמה הבנק המלווה, מלווה משנת 1981 ולא בודקים אולי הוא לא טוב, אולי צריך מכרז, אולי צריך להחליף אותו.
איריס הומינר: נעסוק רק בזה.
איריס הומינר: בהקשר הזה של הקרן לעולה העצמאי, אנחנו מדברים על קרן שמופעלת למעלה משלושים שנים.
איריס הומינר: בזמנו היו שלושה בנקים שטיפלו בקרן אבל שני בנקים יצאו וכרגע משרד הקליטה מפעיל, יחד עם משרד האוצר, את הקרן לעולה העצמי ביחד עם בנק הפועלים.
איריס הומינר: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך של מכרז וכרגע מתקיימת ועדה יחד עם משרד האוצר.
רוני בר-און: עד כאן בעניין הבנק.
רוני בר-און: תמשיכי ותאמרי מה אתם עושים למען העולים.
רוני בר-און: מה הביצועים של הקרן הזאת.
רוני בר-און: כמה הלוואות נתתם בשנת 2010, בשנת 2009, כמה הספקתם לתת בשנת 2011.
רוני בר-און: דברי במספרים ובווליום של הלוואות.
מרינה סולודקין: הם עושים הרבה.
רוני בר-און: אני שמח שאת אומרת את זה.
רוני בר-און: חשבתי שהתלונות הן שלך, אבל אם את מרוצה, הכול בסדר.
מרינה סולודקין: אני אומרת שהם דווקא עושים.
איריס הומינר: בנושא הקרן, אנחנו כרגע בשלבים של העלאת הקרן.
איריס הומינר: כיום גובה הסכום הוא עד מאה אלף שקלים.
רוני בר-און: פר הלוואה.
איריס הומינר: נכון.
רוני בר-און: כמה מחזיק הנוסטרו שלכם?
רוני בר-און: כמה כסף יש לכם לתת?
איריס הומינר: הקרן היא יחסית מאוד מצומצמת.
איריס הומינר: כרגע יחד עם משרד האוצר נמצאים בתהליך.
רוברט טיבייב: כמה קיבלו עד היום?
איריס הומינר: עד היום, מרגע הפעלת הקרן, אנחנו מדברים על קרוב ל-15 אלף הלוואות שנתן משרד הקליטה.
רוני בר-און: משנת 1981.
איריס הומינר: בשנים הקודמות הקרן הייתה הרבה יותר גבוהה.
איריס הומינר: לצערנו קוצצנו בצורה מאוד משמעותית.
איריס הומינר: בשנה שעברה נתנו 250 הלוואות.
איריס הומינר: בסך הכול ההלוואות ניתנו בסכום של 15 מיליון שקלים.
רוני בר-און: ל-250 הלוואות.
איריס הומינר: הצורך בשטח הוא הרבה יותר גבוה.
איריס הומינר: אם היינו מקבלים בתקציב יותר, עלות הכסף הייתה יותר גבוהה, כמובן שגם היה מימוש יותר גבוה של ההלוואה.
רוברט טיבייב: כל עולה יכול לקבל את ההלוואה?
איריס הומינר: בהקשר הזה אני אסביר את התהליך.
איריס הומינר: כדי לסייע, מאחר שיש כאן צורך אמיתי, גם של מנטליות עסקית וגם האלמנט של השפה שגם הוא בעייתי, כדי ליצור את האלמנט של סיוע לאנשי עסקים, מאחר שאנחנו יודעים שזה אחד הצרכים התעסוקתיים הכי משמעותיים והכי מתאימים לעולים, לצורך כך המשרד מפעיל סיוע מלא, כל מה ששייך לייעוץ אישי, אנחנו מצמידים 25 שעות באמצעות המט"י שצוין כאן והוא זה שזה במכרז.
איריס הומינר: הם בעצם מפעילים לנו את כל התהליך ויש הרבה דברים יפהפיים לראות.
רוברט טיבייב: זה לא מעניין.
ליה שמטוב: למה זה לא מעניין?
רוני בר-און: יכול להיות שאותך זה לא מעניין, אבל אותה זה כן מעניין.
רוני בר-און: זמננו קצר והמלאכה מרובה.
רוני בר-און: אני באמת מבקש להתייחס.
רוני בר-און: נשאלת שאלה ואמרת שנתתם 15 מיליון ל-250 הלוואות.
רוני בר-און: זה אומר סדר גודל של 60-65 אלף שקלים להלוואה.
איריס הומינר: ממוצע.
רוני בר-און: אתם רוצים לשאול שאלות?
ליה שמטוב: אני בדקתי את הנושא של משרד הקליטה וגם את הנושא של קרנות אחרות שנותנות לאו דווקא לעולים חדשים.
ליה שמטוב: במשרד הקליטה התקציב הוא קטן והוא נותן כמה שהם יכול.
רוברט טיבייב: משרד הקליטה עובד בסדר גמור והכל טוב ויפה.
רוני בר-און: אני יכול לשאול אתכם שאלה?
רוני בר-און: אני לא שואל אותה אלא אתכם, החברים שלי שמכירים את הדיסציפלינה של העולים יותר טוב מכולם.
רוני בר-און: אם העובדה היא שזה שוכב במשרד הקליטה ובמשך כמעט שלושים שנים מה שעשו זה מתן 250 הלוואות בסכום של 15 מיליון שקלים, למה זה צריך להיות שם?
רוני בר-און: תמיד אתם שואלים למה הגטו הזה.
רוני בר-און: אם זה היה בסוכנות הזאת?
ליה שמטוב: הם לא היו מקבלים.
איריס הומינר: כל העולים שפנו, קיבלו.
איריס הומינר: ארבעה אחוזים שהם עולים קיבלו.
ליה שמטוב: הם מקבלים את הגרושים האלה במשרד הקליטה וממאה אחוזים שמקבלים את ההלוואה, אולי שלושה-ארבעה אחוזים לא מחזירים אותה.
ליה שמטוב: כל השאר מחזירים אותה.
רוני בר-און: אולי הם לא מקבלים כי יש מה שנקרא משרד פרללי, משרד מקביל.
רוני בר-און: אם הייתה כתובת אחת כמו למשל משרד הפנים, לא אומרים לעולים ללכת למשרד לקליטת העלייה לענייני משרד הפנים שלו, אז יכול להיות שהיה כאן פתרון.
רוני בר-און: אני לא יודע, אבל אני שואל.
רוני בר-און: אני לא מכיר, אבל אתם מכירים.
ליה שמטוב: אתה אמרת נכון.
ליה שמטוב: בכל בנק צריכה להיות חוברת ובחוברת משרד התעשייה צריך לכתוב בדיוק את הפרטים, אבל היום זה לא קיים.
ליה שמטוב: היום, אם אני יותר מעשר שנים בארץ או אני לא עולה חדשה, או כן עולה חדשה ונמצאת כאן יותר מעשר שנים, אם אני מגיעה לבנק, אני לא יכולה לקבל הלוואה.
ליה שמטוב: כאן אין בירוקרטיה אלא עולים חדשים שרוצים לקבל, הם זכאים ועומדים בכל הקריטריונים.
ליה שמטוב: אתם צריכים ללמוד ממשרד הקליטה איך לעבוד.
רוברט טיבייב: צריך ללמוד על הפעולות של משרד הקליטה בשנתיים האחרונות.
ליה שמטוב: תראו כמה אחוזים לא החזירו את ההלוואות.
רוני בר-און: רוברט, בבקשה.
רוברט טיבייב: כמה שאלות.
רוברט טיבייב: 250 אנשים, יש הגדרות?
איריס הומינר: ודאי.
רוברט טיבייב: כמו שם משפחה?
ליה שמטוב: יש קריטריונים.
רוברט טיבייב: אני מסכים שסופה לנדבר היא בסדר גמור.
ליה שמטוב: אני בדקתי את הנושא.
ליה שמטוב: התחלתי בקדנציה הזאת לעסוק בעסקים הקטנים ולכן בדקתי את הנושא.
רוברט טיבייב: מה סוג העסקים עבורם לקחו אנשים את ההלוואות?
איריס הומינר: יש קריטריונים מאוד מאוד מוגדרים.
איריס הומינר: ברגע שהוא עומד בקריטריונים כעולה או תושב חוזר, הוא בעצם עובר בדיקת כדאיות שמשרד הקליטה מממן את כולה.
רוברט טיבייב: מה זה בדיקת כדאיות?
איריס הומינר: הוא יושב עם יועץ עסקי, הוא בודק את הרעיון העסקי.
רוברט טיבייב: משרד הקליטה בודק אותו?
איריס הומינר: כן, באמצעות.
רוברט טיבייב: אומרים שאתם עובדים לפי הגדרות של משרד התעשייה.
איריס הומינר: אני מספרת על משרד הקליטה.
איריס הומינר: המטרה שלנו היא לקדם את העולים שהם הלקוחות שלנו.
איריס הומינר: אמרתי שיש לנו קריטריונים כדי לתת הלוואה לעולים.
רוברט טיבייב: לפי ההגדרה של מט"י.
איריס הומינר: לא, לפי ההגדרה של משרד הקליטה.
איריס הומינר: הוא צריך לעמוד קודם כל בקריטריונים.
איריס הומינר: בודקים לו את הזכאות ואחר כך מעבירים אותו בדיקת ייתכנות.
איריס הומינר: כותבים לו תוכנית עסקית שגם המשרד בודק אותה ואותה מעבירים לקרן.
טלי בוהדנה: אני המבקרת הפנימית של משרד הקליטה ונציבת תלונות הציבור.
טלי בוהדנה: אנחנו בדקנו את כל הנושא שהועלה בדוח מבקר המדינה.
טלי בוהדנה: בדוח מבקר המדינה צוין פרט אחד בהקשר של המשרד שלנו שבאמת לא התבצע וזה נושא שבדוח הביקורת הפנימית אנחנו העלינו כבר בשנת 2009 ואמרנו שכבר תקופה ארוכה המשרד עובד יחד עם משרד האוצר עם בנק אחד ולכן יש לפתוח את זה למכרז חדש.
טלי בוהדנה: המשרד בימים אלה מתקן את הליקוי למרות שהליקוי שייך יותר לאוצר כי האוצר הוא זה שלמעשה מוביל את כל המהלך.
טלי בוהדנה: לעניין הסוגיה של העסקים.
טלי בוהדנה: שרת הקליטה הזמינה את כבוד המבקר בכבודו ובעצמו לסיור של עסקים בצפון, סיור שנועד לנושאים נוספים אבל בין היתר גם לנושא העסקים.
טלי בוהדנה: ברגע שהוא ישב בעסק זעיר של גן ילדים, הוא ראה משפחה שלמעשה באה בלי כלום, הגיעה לתחתית ורצתה אפילו לעזוב את הארץ אבל הרימה עסק ומעסיקה כ-10 ישראלים ותיקים, והוא אמר שצריך לתת לנו ציון לשבח.
רוני בר-און: יישר כוח.
רוני בר-און: הנה, אני נותן לכם במקומו.
רוני בר-און: תבורכו.
טלי בוהדנה: בדוח הביקורת הפנימית אנחנו לא מצאנו לנכון לראות כבזבוז כספי הציבור את כל המכלול הזה של הקמת עסקים ואת הנישה בתוך משרד הקליטה.
טלי בוהדנה: למעשה האגף עצמו מאבחן את הצרכים של כל עולה יחד עם בני משפחתו ומציע לו הצעות.
טלי בוהדנה: היתרון כאן הוא שאנחנו בראש ובראשונה משרד חברתי .
רוני בר-און: אני מאוד מודה לך על הדברים.
רוני בר-און: משרד התיירות.
ואיל כיוף: להסביר מה המשרד עושה בכל התחומים?
רוני בר-און: יש טענה והיא כפולה.
רוני בר-און: הביקורת העלתה טענה שהעסקים הקטנים והבינוניים, גם בתיירות, לא מקבלים את השירות שמצופה לקבל מארגוני שלטון.
רוני בר-און: אנחנו שומעים את שר התעשייה ואת המנכ"ל שלו והוא אחראי במקרו גם על הדברים שלמטה במיקרו והם זוחלים לתוך המשרד שלך, זה אומר שלא זו בלבד שהמשרד לא נותן שירות לעסקים הקטנים והבינוניים בתחום עליו אתה מופקד אלא שאתה גם לא עובד אתו כמתכלל של כלל המשרדים העסקיים והכלכליים במשק כדי לקדם את האינטרסים.
רוני בר-און: חוץ מזה, אני לא צריך ממך שום דבר.
ואיל כיוף: אני יכול לומר שהמשרד פועל במסגרת חממות תיירות.
ואיל כיוף: יש לנו 16 חממות תיירות בארץ.
ואיל כיוף: השותפים שלנו בחממות התיירות הם משרד החקלאות, הרשות לפיתוח הגליל והנגב, ומשרד התיירות.
ואיל כיוף: מי שמרכז את החממות האלה, זה המט"י שהיא למעשה הזרוע הארוכה שלנו במחוזות.
ואיל כיוף: יזמים מגיעים לחממה ומציגים את הרעיונות שלהם להקמת עסקים קטנים.
ואיל כיוף: אם אנחנו רואים שיש ייתכנות להקמת העסק התיירותי הקטן, אנחנו מקצים לו שעות ייעוץ, עד מאה שעות.
ואיל כיוף: אנחנו עושים את זה בערך ל-500 פרויקטים בשנה.
ואיל כיוף: אנחנו מתקצבים את זה בשמונה מיליון שקלים בשנה, אבל כמובן הסכום משתנה משנה לשנה.
רוני בר-און: הייעוץ הוא בסך של שמונה מיליון שקלים.
רוני בר-און: לא הסיוע הכספי.
ואיל כיוף: לא.
ואיל כיוף: הסיוע הכספי הוא מסלול אחר בו אנחנו נותנים מענקים להקמת עסקים קטנים בתיירות.
רוני בר-און: אתה יודע להגיד כמה עסקים קטנים בתיירות נפתחו בשנה וחצי האחרונות, כמה נסגרו ולכמה סייעתם כספית?
ואיל כיוף: אנחנו עובדים על פי החלטות ממשלה.
ואיל כיוף: היום אנחנו פועלים בנגב, מקו 115 רוחב דרומה, שזה חוק הנגב.
ואיל כיוף: אנחנו מעניקים שם סיוע.
רוני בר-און: זה אשקלן-ערד?
ואיל כיוף: זה פחות או יותר קריית גת.
רוני בר-און: הרחבתם.
רוני בר-און: העליתם את זה צפונה.
ואיל כיוף: זה חוק הנגב.
ואיל כיוף: כל עסק תיירותי שיקום במרחב הזה, הוא יקבל שלושים אחוזים מענק מסך ההשקעה שלו.
ואיל כיוף: בנוסף לזה לצימרים אנחנו מעניקים 24 אחוזים כדי לעודד את פיתוח התיירות בנגב.
שלום שמחון: רק בנגב?
ואיל כיוף: החלטת הממשלה האחרונה היא לגבי הנגב והשותפים שלנו בפרויקט הספציפי הזה הוא משרד נגב וגליל.
ואיל כיוף: משנת 2007 עד 2013 אנחנו פועלים במגזר הדרוזי בנוסף לנצרת ושפרעם, שגם אלה שתי החלטות ממשלה אותן אנחנו מיישמים.
ואיל כיוף: גם שם, כל יזם בישובים הדרוזים – נצרת ושפרעם – יכול לקבל גם שלושים אחוזים מענק להקמת עסק קטן ועוד 24 אחוזים להקמת צימרים.
רוני בר-און: שאלתי לגבי מספרים.
רוני בר-און: כמה עסקים ובאיזה ווליום אשראי המשרד סייע לעסקים קטנים בשנה וחצי האחרונות.
רוני בר-און: אתה יודע לומר?
ואיל כיוף: אני אתחיל מהמגזר הדרוזי.
ואיל כיוף: התחייבנו בערך לשבעה מיליון שקלים.
רוני בר-און: אני מדבר אתך על המשרד.
רוני בר-און: אני לא יכול לעשות את המצרפים האלה ואני לא עוסק רק במשרד שלך.
רוני בר-און: אני שואל לגבי משרד התיירות, בשנת 2010 ובמחצית הראשונה של 2011, כמה עסקים קטנים כאלה שעברו ברדאר שלכם נפתחו והאם נתתם כסף לסיוע ולא לייעוץ.
רוני בר-און: לגבי ייעוץ, שמעתי שנתתם שמונה מיליון שקלים בשנה.
רוני בר-און: אני לא יודע לומר אם זה טוב או מספיק וכרגע אני לא מתעסק בזה.
רוני בר-און: לגבי מתן כסף כסיוע לפתיחת עסק בענף התיירות, אתה יודע לומר לי?
ואיל כיוף: בסך הכול בשנת 2010 סייענו להקמת בערך 400 עסקים.
ואיל כיוף: כאן אני צריך לעשות הפרדה כי אם אתה קורא לצימר עסק קטן, זה יותר.
רוני בר-און: 400 עסקים.
רוני בר-און: בכמה כסף ובכמה אשראי סייעתם?
ואיל כיוף: אנחנו לא מעמידים אשראי אלא נותנים מענקים בלבד.
רוני בר-און: כמה מענקים?
ואיל כיוף: סדר גודל של 8 מיליון שקלים למענקים אבל יש עוד מסלולים שהם הכשרת כוח אדם וקורסים שאנחנו עושים.
רוני בר-און: יש לך תלונה נגד מישהו?
רוני בר-און: האוצר לא בסדר?
רוני בר-און: משרד התעשייה לא בסדר?
רוני בר-און: אני לא בסדר?
ואיל כיוף: לטענות שהשמעת בהתחלה.
ואיל כיוף: פעם ראשונה אנחנו שומעים שאנחנו לא נותנים מספיק.
רוני בר-און: אז אני לא בסדר.
ואיל כיוף: המנכ"ל אמר שאין לנו ממשק עם משרד החקלאות בכפל מענקים או בכפל סיוע.
ואיל כיוף: הוא אישר אותנו כשותף בחממה ואמרתי שלמעשה הוא הזרוע של הרשות.
רוני בר-און: אתה לא מרגיש שיותר מדיי טבחים מסתובבים במטבח שלך?
ואיל כיוף: לעסקים תיירותיים צריך לתת.
ואיל כיוף: השותף שלנו הוא פיתוח הכפר במשרד החקלאות שעושה עבודה נהדרת בשילוב החקלאות בתיירות וכמובן משרד נגב וגליל.
רוני בר-און: משרד החקלאות כאן?
רוני בר-און: משרד המשפטים כאן.
שלום שמחון: אם אפשר, הערה.
שלום שמחון: דווקא עם משרד החקלאות שיתוף הפעולה שלנו הולך וצומח.
רוני בר-און: מפתיע למה.
שלום שמחון: אני מציין את זה לפרוטוקול.
רוני בר-און: זה שאתה מגן על הבית, זה חשוב מאוד.
רוני בר-און: בית לא עוזבים.
רוני בר-און: מה מידת שיתוף הפעולה שלך עם משרד המשפטים?
שלום שמחון: מצוין.
בועז גדנסקי: אנחנו הוזמנו לישיבה, אבל אין לי משהו מיוחד להוסיף.
רוני בר-און: כמה שנים אתם תעכבו את היוזמה של משרד התעשייה בעניין החוק שמתרקם?
רוני בר-און: אם הוא אמר שזה יהיה במושב החורף הזה, אם זה היה תלוי בכם, זה יגיע בעוד עשר שנים או לא?
בועז גדנסקי: להפך.
בועז גדנסקי: ברור שגורמי המקצוע שצריכים לדבר כאן זאת הלשכה המשפטית של משרד התעשייה.
בועז גדנסקי: ברגע שיעבירו לנו את החוק, אין לנו התנגדות.
רוני בר-און: אתם לא תעכבו אותו עד שזה יגיע אליכם, אבל כשזה יגיע אליכם, תתקעו אותו.
בועז גדנסקי: אין לנו שום עניין לעכב אותו.
בועז גדנסקי: אנחנו מחכים לגורמי המשרד.
רוני בר-און: אנחנו רושמים לפנינו כוועדה לענייני ביקורת המדינה שאתה מתחייב בשם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים להתכייל באופן מלא להתחייבות מנכ"ל משרד התמ"ת שהחוק מגיע לחקיקה בכנסת עד סוף מושב החורף.
בועז גדנסקי: כרגע עוד לא קיבלנו הצעת חוק.
שלום שמחון: אתה יכול להתחייב כי ממילא זה על שולחנו של אבי ליכט.
בועז גדנסקי: אני מהמחלקה של אבי ליכט.
רוני בר-און: אתה רוצה את החוק או לא רוצה אותו?
רוני בר-און: אם אתה לא רוצה, תגיד ואני אסדר שהוא יעכב אותו.
שלום שמחון: אני רוצה את החוק.
רוני בר-און: אתה לא תבוא לכאן בעוד שלושה חודשים ותגיד לי שמשרד המשפטים תוקע אותך.
רוני בר-און: הוא התחייב לעבוד אתך.
רוני בר-און: שמעת.
רוני בר-און: זה אבי ליכט.
בועז גדנסקי: לכאורה מי שצריך באמת לטפל, זאת הנציגות המשפטית של משרד התמ"ת שהיא הגורם המקצועי בעניין.
רוני בר-און: אנחנו רוצים חוקים ולא עצות.
רוני בר-און: אתה מייעוץ וחקיקה, ואני מדבר על הפן החקיקתי.
רוני בר-און: לגבי עצות, יש לי חדר מלא עצות.
רוני בר-און: אני רוצה כאן חוק.
יעקב לוזון: אני יעקב לוזון מנציבות שירות המדינה.
יעקב לוזון: קראת לנו ארגון צולע.
רוני בר-און: לא, לא אמרתי ארגון צולע.
רוני בר-און: בנושא של המכרזים, העסק צולע.
רוני בר-און: אתה מסכים אתי שאם שר ומנכ"ל אומרים שלוקח להם שנה-15 חודשים לאכלס משרה שהתפנתה כי לא נגמרים המכרזים, תסכים אתי שהעסק צולע.
יעקב לוזון: האמת היא שהסיבות הן יותר במשרד התמ"ת אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
יעקב לוזון: אני רוצה להתייחס לנקודה שהעלית לגבי סוכנות ביצוע ולומר את הדבר הבא.
רוני בר-און: קראתי ארגון צולע, אבל לא לכם.
רוני בר-און: מישהו מבקש להקים סוכנות ביצוע, הוא אומר שאם תסדרו את זה אצלי במשרד, זה יהיה ארגון צולע כי אז גיוס כוח האדם לוקח לו 15 חודשים וגם אז הוא לא מקבל את מה שהוא רוצה.
רוני בר-און: כשאני עושה סוכנות ביצוע, אני יודע להביא את האנשים אותם אני רוצה, אני יודע לשלם להם את המשכורת, לא זאת שמגיעה להם אבל משהו שמתקרב למה שמגיע להם כדי לפתות אותם לבוא אלי ואני לא כבול לכל הכללים הנוקשים האלה של העסקה בתחום שירות המדינה.
רוני בר-און: לזה התכוונתי בארגון צולע ולא לנציבות.
יעקב לוזון: יש לנו נציב חדש, משה דיין.
יעקב לוזון: היום הוא מוביל את כנס המנכ"לים ולכן הוא לא נמצא כאן.
יעקב לוזון: לגבי העניין הזה של סוכנות ביצוע, הדבר היחידי שאני יכול לומר זה שאני מביא את הדברים כפי שהם.
יעקב לוזון: אנחנו נדון בנושא הזה ולדעתי ניתן תשובה.
יעקב לוזון: נציבות שירות המדינה לא תהיה הגורם המכשיל בעניין הזה.
רוני בר-און: השר עסוק בעניינים חשובים, הוא מתנצל ואני משחרר אותו לעיסוקיו החשובים.
יעקב לוזון: אני אומר שיש לנו נציב חדש, משה דיין שנמצא כיום בכנס המנכ"לים אותו הוא מוביל ולכן הוא לא הגיע.
יעקב לוזון: תוך כדי הדיון שלחתי הודעה וקיבלתי תשובה שהוא ייקח את זה על עצמו, ילמד את הנושא מקרוב ונציבות שירות המדינה לא תהיה הגורם המכשיל הזה של סוכנות ביצוע.
שרון קדמי: אני כבר הנחיתי את מנהל הסוכנות להכין פנייה לנציב שירות המדינה.
רוני בר-און: נציב שירות המדינה יהיה מליץ היושר שלכם כי אני בטוח שהוא מבין את ההבדל בין מה שבתוך המשרד לבין סוכנות ביצוע עצמאית.
רוני בר-און: כאן חבל לדקדק בקטנות וליפול בגדולות.
יעקב לוזון: חד משמעית, נכון.
רוני בר-און: משרד ראש הממשלה כאן?
סמי ליאני: כן.
סמי ליאני: סמי ליאני, מנהל האגף לפיתוח כלכלי ברשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה, במגזר המיעוטים.
סמי ליאני: להבדיל מהמשרדים האחרים, אני יכול לומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא וטוב עם האגפים השונים במשרד התמ"ת ובמיוחד עם הסוכנות לעסקים קטנים.
סמי ליאני: הנושא הזה הולך ותופס עוד יותר תאוצה.
סמי ליאני: כפי שהעלה מר קיויתי העלה את הנושא של קרן לעסקים זעירים, יחד עם מכון היצוא והסוכנות עשינו פרויקט שנקרא "תבל" לפיתוח היצוא למגזר המיעוטים והשתתפו בו נכון לעכשיו ארבעים יזמים ויצואנים.
סמי ליאני: בשלב הבא כבר עברו עוד 15 יצואנים שחלקם כבר מייצא כאשר היעד בסיום הפרויקט הוא להכפיל את מספר המייצאים ממגזר המיעוטים כאר היצוא נכון להיום במגזר המיעוטים לא עולה על שלושים מיליון דולר.
סמי ליאני: מר כצנלסון ממכון היצוא שנמצא כאן יכול לאשר זאת או לא.
סמי ליאני: אנחנו מקווים שבתוכנית רחבה יותר נקבע יעדים להכפלת כמות היצוא ולא רק להכפלת מספר המייצאים.
רוני בר-און: המוסד לביטוח לאומי, יש לך מה להוסיף לנו?
אלון דסה: מבחינת המוסד לביטוח לאומי, המוסד מאוד מודע לחשיבות העסקים הקטנים ולתרומה שלהם למשק.
אלון דסה: יחד עם זאת, יש לנו בעיה מבחינת החקיקה.
אלון דסה: זאת אומרת, המענה של מתן דמי אבטלה לעסקים שנכשלים, מונע את האפשרות מהעצמאים לקבל דמי אבטלה היות והם אינם מבוטחים בביטוח אבטלה.
אלון דסה: מענק חוקי יש לכך שעצמאי יכול לקבל דמי אבטלה בתנאי שהוא היה קודם לכן שכיר.
אלון דסה: זאת אומרת, בן אדם שפוטר ממקום עבודה כלשהו ומקים עסק, כן יכול לקבל דמי אבטלה בניכוי ההכנסות שיש לו בזמן שהוא מקבל דמי אבטלה.
אלון דסה: במסגרת תיקוני חוק משנת 2009, כפי שציינת בראשית הדיון, חוקק חוק חדש שמאפשר שמירת זכויות לעצמאי שמקים עסק למשך שנתיים.
אלון דסה: אם אמרנו קודם שהעסקים נסגרים בשנה-שנתיים הראשונות, אותו מובטל שניסה להקים עסק, כן יכול לשמור את הזכויות שלו לדמי אבטלה למשך עד שנתיים מהקמת העסק.
אלון דסה: כמובן שהיינו גם שותפים ותמכנו בדיונים עם לה"ב להקמה של ביטוח אבטלה לעצמאים.
אלון דסה: הבעיה המרכזית שעולה שם למימוש הנושא הזה היא הקמת המערך האקטוארי ונושא העלויות שלו.
רוני בר-און: עכשיו אנחנו כבר בלוח זמנים מאוד צפוף ולכן מעכשיו יינתנו שתי דקות לכל דובר.
רוני בר-און: מר כצנלסון, המכון הישראלי ליצוא ושיתוף פעולה בין לאומי.
רוני בר-און: אם הדברים נאמרו ואין מה לומר, זה בסדר גמור.
שאול כצנלסון: אני אדבר בקצרה ורק אומר שאנחנו הוזכרנו בדוח במסגרת של פרויקט "תבל" שהוזכר כאן ולכן אני לא אתייחס.
שאול כצנלסון: באופן כללי אנחנו פועלים כמעט בתיאום יום יומי עם משרד התמ"ת.
שאול כצנלסון: רן קיויתי יושב במועצת המנהלים של המכון.
שאול כצנלסון: במכון חברים כ-1,300 יצואנים ששבעים אחוזים מהם הם עסקים קטנים.
שאול כצנלסון: מבחינת הדוח לא עלה כל ממצא נגטיבי.
שאול כצנלסון: אנחנו ממשיכים לפעול ונמשיך לפעול בשיתוף פעולה מלא עם משרד התעשייה ועם הסוכנות לעסקים קטנים.
שאול כצנלסון: בדרך המקרה או לא, מחר יש לנו פגישה אתם ועם משרד ראש הממשלה בנושא הפרויקט.
רוני בר-און: התאחדות התעשיינים.
אורן הרמבם: אני מנהל את המחלקה לכלכלת עסקים בהתאחדות התעשיינים.
אורן הרמבם: אני רוצה לומר שהתאחדות התעשיינים כמובן מייצגת גם עסקים בינוניים וגם עסקים גדולים וכאן אני בכובע של העסקים הבינוניים, כאלה שמעסיקים עד מאה עובדים.
אורן הרמבם: יש בינינו שיתוף פעולה מלא עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד התעשייה שמהווה עבורנו אוזן קשבת לסוגיות ולחסמים שאנחנו חושבים שצריך לטפל בהם כדי לקדם את המגזר הזה.
אורן הרמבם: יש כמה נושאים שבכל זאת הייתי רוצה להעלות על סדר היום ואעשה זאת בקצרה.
אורן הרמבם: ראשית, לגבי נושא המימון והאשראי, נושא שעלה כאן על ידי כמה דוברים.
אורן הרמבם: עוד לפני שאנחנו נוגעים בכלל בקרנות המימון, אני חושב שיש נושא שראוי לבדיקה גם של הוועדה וגם של מבקר המדינה וגורמים אחרים וזה המשקל המאוד נמוך שמקבל המגזר של העסקים הקטנים והבינוניים בישראל מתוך האשראי העסקי הבנקאי.
אורן הרמבם: רק 14 אחוזים מתוך האשראי הבנקאי שניתן למגזר העסקי, ניתן לעסקים הקטנים.
אורן הרמבם: אם אתה מוסיף לזה גם את העסקים הבינוניים, אתה יכול להגיע אולי ל-20-25 אחוזים אבל זה בוודאי אחוז נמוך מאוד בהשוואה למשקל שלהם בתוך הפעילות הכלכלית.
אורן הרמבם: כחצי מהתוצר נובע מהעסקים הקטנים והבינוניים, וזה הרבה יותר מאשר חלקם באשראי הבנקאי.
אורן הרמבם: אני חושב שזה ראוי לבדיקה ולתשומת לב.
רוני בר-און: ברור לך לחלוטין שזאת לא יכולה להיות מתמטיקה פשוטה.
רוני בר-און: עומק המינוף של עסקים גדולים הוא הרבה יותר גדול מאשר של עסקים קטנים, כך שהדיפרנציאציה בין עסק קטן במבנה ובתמהיל העסקי שלו, הדרישה שלו לאשראי היא שונה מזו של העסקים הגדולים.
רוני בר-און: אתה לא יכול לעשות את זה במתמטיקה ובחלוקה גסה של קווטות, אבל בסדר, זה נושא לדיון אחר.
אורן הרמבם: רק כדי לסכם את הנושא הזה.
אורן הרמבם: גם בהשוואה בין לאומית, למשל למדינות ה-OECD, המשקל שניתן באשראי הבנקאי לעסקים הקטנים והבינוניים בישראל הוא נמוך יחסית למדינות ה-OECD ולמדינות אחרות בעולם.
אורן הרמבם: אני חושב שזה מחייב בדיקה.
אורן הרמבם: נושא נוסף שגם קיבל ביטוי בדוח מבקר המדינה הוא הנושא של רכש.
אורן הרמבם: אנחנו חושבים שעשרות מיליארדי שקלים במכרזים של משרדי ממשלה, של גופים ממשלתיים, מהווים פוטנציאל מאוד משמעותי לעסקים קטנים ובינוניים.
אורן הרמבם: המשקל של העסקים הקטנים והבינוניים היום במכרזים הממשלתיים הוא קטן יחסית.
אורן הרמבם: נעשו בעבר כמה צעדים כדי להגדיל את הנתח ולהגדיל את המשקל שלהם במכרזים אבל אנחנו חושבים שזה לא מספק.