GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: תסלח לי אני עכשיו מתמקד בך ואני רוצה שתתאר לוועדה בבקשה מה סדר הפעולות שאתם עשיתם מול ממשלת אתיופיה עד היום.
עמנואל סרי: הסדרנו את הפעילות בין משרד החוץ והסוכנות, כיצד הסוכנות תפעל, כיוון שהסיכום היה שהסוכנות תפעל תחת חסות הממשלה, תחת חסות השגרירות, זה היה כרוך---
יואל חסון: זה משהו לא חדש, יש נוהל קבוע.
עמנואל סרי: לא, היו הרבה מאד פרטים ויועצים משפטיים וכולי.
שלמה מולה: כמה זמן לקח לכם המשא ומתן בין ירושלים במשרד בקינג ג'ורג' למשרד החוץ פה?
עמנואל סרי: אינני יודע, זה היה קשור בין יועצים משפטים למיניהם, זה לא היה תלוי בנו, בפקידים.
עמנואל סרי: הנושא הזה הוסדר, העברנו איגרת בהתאם לממשלת אתיופיה ובה הבקשה וההודעה שלנו שאנחנו רוצים להעביר את הפעילות מכאן ואילך לידי הסוכנות.
שלמה מולה: באיזה תאריך אתם העברתם את האיגרת, אם אפשר לדעת בבקשה?
עמנואל סרי: לפני אני לא זוכר בדיוק, אולי חודשיים-שלושה.
שלמה מולה: אני יכול להגיד לך בדיוק.
שלמה מולה: אתם שלחתם את האיגרת ממש ערב פסח.
שלמה מולה: את האיגרת הזו הייתם צריכים לשלוח שבוע לכל המאוחר אחרי החלטת הממשלה על הכוונה שלכם, באיגרת לממשלת אתיופיה.
עמנואל סרי: סליחה, איגרת לממשלת אתיופיה אנחנו יכולים לעשות רק אחרי שסיכמו ביניהם שני הגופים, סמך מה נעשה את זה?
עמנואל סרי: לא יכולנו לשלוח את זה.
עמנואל סרי: העובדה היא כי העברנו את זה ליועצים המשפטיים והם התדיינו ביניהם.
עמנואל סרי: עכשיו לעצם העניין, ממשלת אתיופיה הסכימה, אנחנו כל הזמו, השגריר שלנו נמצא שם בקשר עם משרד החוץ בנושא הזה.
עמנואל סרי: צריך להבין שאנחנו לא פועלים פה בחלל ריק, יש ממשלה אתיופית שהיא זו שצריכה להסכים למה שאנחנו באים ומבקשים ממנה והשגריר כל הזמן עובד בנושא הזה.
שלמה מולה: מעולם ממשלת אתיופיה לא אמרה "לא" לשום פעולה.
עמנואל סרי: לא אמרתי שהיא אמרה "לא".
עמנואל סרי: , אבל צריך להבין שיש רגישות מדינית שם, הם לא כל כך...
עמנואל סרי: ואמרו לנו את זה מיליון פעם, יש להם רגישות לכל הנושא הזה של עלייה המונית.
עמנואל סרי: כל הנושא---
שלמה מולה: אף אחד לא דיבר על עלייה המונית, מדברים על הסדרת המעמד של הסוכנות.
שלמה מולה: כלומר אני מציע לך שתדבר ותאמר לנו שאתם פשוט לא הצלחתם לקצר את התהליכים, את ההתדיינות בין משרד החוץ לסוכנות.
עמנואל סרי: סליחה, את זה הסדרנו.
יואל חסון: כמה זמן לקח לכם, למה לא הייתם חדורי מוטיבציה?
עמנואל סרי: היינו ועוד איך.
יואל חסון: אם הייתם כאלה, לא היינו פה היום, ואני אגיד לך גם משהו, מדינת ישראל יודעת יפה מאד כשהיא חדורת מוטיבציה, כולל אגב משרד החוץ, להוציא מממשלת אתיופיה את מה שהיא רוצה, וממשלת אתיופיה, יש לה עוד הרבה אינטרסים כאלה ואחרים ואי אפשר לפרט ולא צריך לדבר על זה פה, ומדינת ישראל היתה רוצה להוציא לא בעל פה הסכמה.
יואל חסון: אתה אומר מצד אחד שממשלת אתיופיה רואה בעייתיות, אבל בהתחלה אמרת לי שכבר בעל פה יש הסכמה, אז אני קצת לא מבין, הם חושבים או שיש בעל פה הסכמה?
יואל חסון: אם יש בעל פה הסכמה, אז למה הם חושבים ואם הם לא חושבים אז למה אין מכתב?
עמנואל סרי: איגרת רשמית.
יואל חסון: אז למה אין איגרת?
עמנואל סרי: לא, לוקח להם, אני חוזר ואומר, הלוואי שהיה כך, שאנחנו באים ומדברים.
עמנואל סרי: יש ביורוקרטיה מקומית גם באתיופיה וצריך להבין,
יואל חסון: אתם אומר, ביורוקרטיה ישראלית ואתיופית נפגשות.
יואל חסון: .. שוד ושבר, תוצאה טובה לא תצא.
אורי אריאל: אולי מינוס ומינוס יצא פלוס, לגבי שיטה מתמטית מסוימת.
יואל חסון: מתי נקבל את האיגרת מאתיופיה?
יואל חסון: למרות שאני חושב שאתה צריך לדעת ויש לכם את הדרכים לדעת איך לקבל את האיגרת הזו.
עמנואל סרי: כל מה שאני יכול להגיד זה שהשגריר נפגש כמה וכמה פעמים עם הגורם הנוגע בדבר, מנכ"ל משרד החוץ במזרח התיכון באתיופיה, והוא הבטיח להעביר את הדברים האלה.
עמנואל סרי: הוא נתן את האישור בעל פה והוא אמר שהוא צריך להעביר את הנוסח של מזכר ההבנות וכולי וכולי עד שנקבל את האישור.
עמנואל סרי: הוא ציין את הרגישות בנושא הזה, לכן הם מתקשים להעלות את זה על הכתב, אבל הוא אמר 'אתם יכולים בינתיים לעבוד', זה לא יפריע לאנשי הסוכנות לעבוד, ואכן הסוכנות עובדת, ושוב, לפי מיטב ידיעתי ---
יואל חסון: מישהו יכול להגיד לי אם הסוכנות עובדת או לא?
עופר דהן: אני עופר, ראש מחלקת אתיופיה בסוכנות היהודית.
יואל חסון: אתם עובדים שם או לא?
עופר דהן: אנחנו עובדים שם אבל מעמדנו למול נאקוג'.
יואל חסון: למה נאקוג' לא הולכים ?
עופר דהן: כי יש לנו הסכם.
עופר דהן: בכל הסיפור הזה, הפרויקט הזה של כניסה שלנו לתוך אתיופיה, יש הסכם משולב של ממשלת ישראל ומזכר הבנות בין נאקוג' לסוכנות.
עופר דהן: ההסכם הזה אומר שבעצם נאקוג' אמורים לעזוב את אתיופיה לאחר שהסוכנות היהודית תיכנס, ההסכם הזה צריך להיות מכובד, אנחנו לא יכולים לממש אותו באתיופיה ללא שזה יוסדר עם ממשלת אתיופיה.
שלמה מולה: מעמדכם?
יואל חסון: זה כתוב בחוזה או שנאקוג' מתעקשים על זה, או איזה תרוץ שלהם ?
עופר דהן: לא, אני רוצה לשים את הדברים שיהיו ברורים.
עופר דהן: שיתוף הפעולה שלנו עם נאקוג' באתיופיה הוא שיתוף פעולה מצוין ומלא, יש פעילי נאקוג' שיכולים להעיד, אנחנו עושים שם את כל הפעולות הנדרשות הבאנו עד עכשיו 2,100 עולים מתחילת השנה, מאתיופיה לישראל, אנחנו מקיימים שם שיעורי יהדות לממתינים, אנו מקיימים שיעורי עברית, אנחנו מחזיקים בית הספר, אבל מעמדנו שם למול השלטון המקומי אינו מוסדר.
שלמה מולה: תגיד, למה נציג משרד החוץ אומר שלקח להם הרבה זמן המשא ומתן לחתום הסכם?
שלמה מולה: תגיד לנו כמה זמן זה לקח מצדכם ומדוע אתם לא הייתם צריכים להיות הזרז, או שתגיד לנו אם ניסיתם ולא הצלחתם.
עופר דהן: ההסכם בין משרד החוץ לסוכנות היהודית ארך כשלושה חודשים עקב חילופי מכתבים, כמו שציין פה נציג משרד החוץ.
יואל חסון: אתם יודעים מה אתם אומרים?
יואל חסון: אתם אומרים למעשה שאנחנו שבויים בידי ממשלת אתיופיה.
יואל חסון: אם ממשלת אתיופיה לא תהיה מוכנה להעלות את ההסכמה הזו על הכתב אז לא יהיה שום דבר.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני רוצה כאן לומר כך, לפחות בערוצים שאני דיברתי עם ממשלת אתיופיה, שהיא קיבלה את האיגרת אך ורק באפריל.
שלמה מולה: יש דבר אחד שאתם לא אומרים, היו לכם שני ערוצי הסדרת הסכם, היה לכם הערוץ הדיפלומטי שכל פעילות של אנשי הסוכנות תהיה תחת הפעילות הדיפלומטית של השגרירות, ההסדר השני היה לתת מעמד של אן ג'י או לסוכנות ואתם ניהלתם את המשא ומתן ובמקום למצות כל חלופה מיידית אתם אמרתם שאתם תעבדו תחתינו, בסוף כשראיתם שזה לא הולך עברתם לערוץ השני, ומהתחלה אמרנו לכם תלכו על ערוץ של הסדרת אן ג'י או סטטוס של אן ג'י או לסוכנות.
שלמה מולה: הפנייה להסדרה של סטטוס אן ג'י או לסוכנות הגיעה, לדעתי, לא יותר מלפני שבועיים-שלושה שבועות, זה המצב וזו הסיטואציה.
שלמה מולה: לכן אנחנו כרגע תקועים, כל עוד אין...
שלמה מולה: דרך אגב, אם משרד החוץ יפעל, יש תהליך שנקרא מתן סטטוס של אן ג'י או זמני.
שלמה מולה: הסוכנות יכולה לקבל סטטוס של אן ג'י או זמני, גם את הססטוס הזה יכולתם לקבל, הסוכנות יכלה לקבל.
שלמה מולה: גם את זה לא הסדרתם.
שלמה מולה: אני אומר לכם, כל פעולה של משרד החוץ היא פעולה עקומה, היא לא באמת, אפילו יש בה דיסאינפורמציה.
שלמה מולה: זה לא הוגן, לא הוגן שאתם מקרקסים את החלטת הממשלה.
אורי אריאל: אני מציע לשמוע, היושב ראש, את נאקוג', אבל שאלה אחת למר סרי, יש לך הערכת זמן מתי זה כן ייגמר ?
אורי אריאל: הערכה של סדר גודל , משהו, שנבין איפה אנחנו נמצאים?
עמנואל סרי: אני לא יכול לתת הערכת זמן שאיננה תלויה בי אלא בממשלת אתיופיה.
עמנואל סרי: כל מה שאני יכול להגיד שבמברק האחרון שהגיע לפני כמה ימים מהשגריר כתב שהם פנו למשרד החוץ האתיופי, פנו ליועץ המשפטי, שיכין מזכר הבנה ואז הוסיף אותו מנכ"ל, "יש לבחון האם קיימת דרך טובה יותר מכיוון שקיימת רגישות מדינית לכל פעולה שיוצרת אקסודוס המוני.
עמנואל סרי: אין ולו מדינה אחת אשר יכולה להרשות זאת".
עמנואל סרי: אני מצטט זאת רק כדי להבין שישנה שם רגישות ואנחנו צריכים להבין, עם כל המאמצים שאנחנו עושים, שאין לנו שום מניע להפריע, אנחנו רוצים לגמור את הסיפור הזה לא פחות מאשר כל אדם אחר.
עמנואל סרי: זה לוקח זמן של השגריר על חשבון הרבה דברים אחרים, אין שום מניע לעכב את הסיפור הזה, אבל צריך להבין שישנו צד שני וכל מה שאנחנו לא עושים אנחנו צריכים להביא אותו למצב שהוא יסכים, לא רק בעל פה אלא בכתב ואני לא יכול להתחייב בשמו אבל הוא אמר---
אורי אריאל: אני הייתי מציע, היושב ראש, להעניק לכם צל"ש ולגמור בזה את הדיון, אבל היושב ראש –
יואל חסון: הנה עכשיו העברנו חוק שנשיא המדינה יכול לתת צל"שים לכל האנשים שעושים דברים טובים, אולי ניתן לכם וננצל את זה.
יואל חסון: תגיד רגע המסלול הזה שחבר הכנסת מולה מדבר עליו של ה-אן ג'י או, אם אתם תלכו במסלול הזה עכשיו זה עדיין יוצר את הבעיות המדיניות כלפי ממשלת אתיופיה?
עמנואל סרי: לא, אני חושב שזה עלול...
עמנואל סרי: היתה קודם החלטה מפורשת שהסוכנות, וזה היה מתוך רצון של הסוכנות, וההסכמה היתה שהם יעבדו דרך השגרירות.
עמנואל סרי: זה הרבה יותר פשוט.
עמנואל סרי: ברגע שהם יצטרכו להירשם כאן ג'י או, על כל המשמעות, וזה גוף ממשלתי או לא ממשלתי, זה רק היה מסבך את העניין.
יוסף פייט: אני נציג נאקוג' בעניין ואני בראשונה רוצה לשבח את עבודת משרד הפנים שבדקו ובודקים באופן מאד מקצועי ומאד זריז את כולם, ואדוני נמצא כאן, אני מברך אותו ואת כל ה---
יואל חסון: סוף סוף, עמוס, יש לך קצת נחת.
יואל חסון: כמה מרורים אכלת פה בוועדה, אבל זה שווה, שווה, אתה רואה מהרגע הראשון אני חשבתי שאתה תלמיד עם פוטנציאל.
יוסף פייט: אני גם כן רוצה לברך את העבודה המעולה של הסוכנות היהודית שעובדת בשיתוף פעולה עם נאקוג' באמת באופן יוצא מן הכלל, עובדת שם במסגרת בלתי משפטית חוקית באתיופיה, מעל ומעבר למה שהייתי מצפה ומגיע גם להם צל"ש ובמיוחד לעופר דהן שאחראי לעניינם.
יוסף פייט: בפברואר הגעתי לכאן והעברתי את המפתחות והמכתב ליו"ר הסוכנות נתן שרנסקי, למה?
יוסף פייט: כי אמרו לנו שכל הסידורים היו בסדר וגם הסוכנות שלחה לקחת את הפעילות, נסעתי לסיור פרידה עם אשתי להגיד שלום לקהילה והעברנו את המפתחות שם.
יוסף פייט: בסוף הסיור הזה אני נסעתי לאדיס אבבה ופגשתי את הוד כבודו השגריר ואני שאלתי אותו, אני שמעתי שהכל זה בטיפול, הוא אמר, לא שמעתי על העניין, אני לא יודע על העניין ואני לא אתחיל לטפל בעניין עד שאני מקבל הוראות.
יוסף פייט: נדהמתי, אתה לא שמעת על העניין, אתה לא יודע איך זה יכול להיות?
יוסף פייט: אז פניתי לכל מיני גופים במשרד החוץ, בכל מיני גופים, יותר ממאה מיילים כתבתי בעניין כי נאקוג' לא רק רוצה להיכנס, רוצה לברוח ולסיים את העניין.
יוסף פייט: המצב המשפטי, אני אקריא את החוזה שכולם יבינו את זה.
יוסף פייט: נאקוג', ברגע שאנחנו מקבלים מכתב מהסוכנות היהודית שחתום בשם שרנסקי, ברגע שכתוב שם - זה כתוב באנגלית אני אתרגם לעברית זה תרגום שלי; כל ההסכמות בדרג הלאומי האזורי והמקומי של ממשלת אתיופיה שדרושים כדי להעביר את האחריות לסוכנות היהודית בלי בעיות מנאקוג' כבר התקבלו.
יוסף פייט: ברגע שאנחנו מקבלים פיסת נייר כזו, אנחנו גמרנו.
יוסף פייט: זה צריך להיות סדיר, אבל אנחנו גמרנו.
יואל חסון: אבל למה בעצם?
יואל חסון: למה אתה צריך את זה?
יוסף פייט: בגלל שיש לנו חוזים, יש לנו הרבה חוזים עם מדינת אתיופיה בדרג הלאומי, שכבודו דיבר עליהם, אבל גם בדרג האזורי וגם בדרג המקומי ועד עכשיו משרד החוץ לא נקט צעד אחד כדי לקבל את הרישיונות מהדרג האזורי והמקומי שאנחנו מדברים עליהם מאוגוסט 2010.
יואל חסון: בעצם מהרגע שיש את ההסכמה של הממשלה, כל ההסכמים האלו עוברים לסוכנות.
יוסף פייט: בדיוק.
יוסף פייט: אז מה צריכים?
יוסף פייט: יש שתי דרכים, האחת מה שאמר חבר הכנסת שלמה מולה.
יוסף פייט: הוא אמר שיש נוהל מקובל שאם יש אן ג'י או והיא רוצה לצאת מהתחייבויות שלה אפשר להעביר את זה לאן ג'י או אחר.
יוסף פייט: אנחנו מבינים שהסוכנות היהודית היא משלנו, ברוך משנה הבריות, קשה לדעת בדיוק מה זה הסוכנות היהודית, אבל היה אפשר ליצור גוף חדש, להיות אן ג'י או, וזה בדיוק מה שקרה, אבל לפני עשרים שנה יצר את עלמיא, זה אן ג'י או, אין שום בעיות, ואמרו לנו שם באתיופיה תוך חודש, כי כל ההסדרים השתנו שתוך ששה שבועות היה אפשר להעביר את זה אז היה אפשר עלמיא ב' ולהעביר את זה.
יוסף פייט: היו סיבות למה לא רצו את זה, אבל היה אפשר לעשות את זה .
יוסף פייט: זו דרך, אבל לא ניצלו את זה.
יוסף פייט: בינתיים היתה אפשרות שנייה, ויש לי אימיילים, עשרות אימיילים שכתבתי ממרץ.
יוסף פייט: היתה גם כן דרך להעביר באופן זמני את האחריות בזמן שמטפלים, נניח שהם רוצים ללכת בכיוון השני להעביר את זה תחת השגרירות במקום הסוכנות, נאקוג' בעצמה קיבלה בעבר ב- 2005 כהוראת שעה אחריות זמנית לטפל כמו אן ג'י או, בזמן שהיה, עובדה שעשינו את זה, אז זה היה, בזמן שכולם מחכים היתה אפשרות ללכת בכוון הזה.
יוסף פייט: טוב, נניח שיש סיבות שלא מובנות לי שלא רצו לעשות את זה ואני אתן לידידי עופר לדבר על זה, כי הוא היה בישיבה, עופר יעיד שהיה בישיבה בפברואר, ששם בדרג האזורי אמרו לו ברגע שנקבל בכתב מהלאומי משהו שאומר שבאמת הם רוצים את ההעברה, זה ייקח יומיים להעביר את זה.
יואל חסון: עמנואל, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
יואל חסון: כולם פה חושבים ותקנו אותי אם אני טועה שהמסלול של אן ג'י או הוא הטוב ביותר, למה שלא תלכו למסלול הזה מיד עכשיו?
עמנואל סרי: אלף, אני לא בטוח שהסוכנות.
עמנואל סרי: ..
עמנואל סרי: אנחנו בזמנו דיברנו על זה עם אנשי הסוכנות---
יואל חסון: אתם לא חושבים על זה, עופר?
עופר דהן: אנחנו לא חושבים שזו הדרך הנכונה, זו אולי הדרך המהירה
יואל חסון: למה היא לא נכונה?
עופר דהן: כי אנחנו פועלים במדינת עולם שלישי שמסכנת את האנשים שלנו שם.
שלמה מולה: סיפורי סבתא, הייתי אומר שממש נסחפת.
שלמה מולה: עזוב, אתה יודע מה, בדברים מסוימים הלוואי שהיינו ככה.
יואל חסון: שלמה, אני לא מבין מה שאתה מבין.
יואל חסון: אני רוצה רגע להבין.
עופר דהן: מדינה שמוכנה לסכן את העובדים שלנו, אנחנו לא מוכנים---
יואל חסון: למה עם אן ג'י או היא מסכנת?
שלמה מולה: איזה סיכון?
שלמה מולה: למה העובדים של נאקוג' ---
עופר דהן: העובדים של נאקוג' נעצרו, כן, מה לעשות.
יואל חסון: אז אתה אומר למעשה במסגרת חסינות דיפלומטית.
עופר דהן: כן, אני אומר חסינות דיפלומטית.
עופר דהן: אני לא מוכן שייעצרו.
יואל חסון: מה אתה רוצה שנעשה עכשיו?
שלמה מולה: אני אומר כזה דבר, זה ממש לא מעניין אותנו, מבחינתנו זה לא יכול להיות שאחרי תקופה כה ארוכה נקיים דיון שכזה, שמשרד החוץ ימצא את הפתרון.
שלמה מולה: הם חייבים למצוא את הפתרון.
שלמה מולה: מה שאותנו מעניין זה מבחן התוצאה ובמבחן התוצאה נאקוג' צריכים לעזוב ובמבחן התוצאה אנשים צריכים להיות מטופלים ובבמבחן התוצאה אנשים צריכים לבוא.
יואל חסון: תגיד, היתה פנייה של שר החוץ לשר המקביל לו האתיופי?
שלמה מולה: דרך אגב, אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, לפני שבועיים היה שגריר אתיופיה בכנסת, אצל יו"ר הכנסת.
שלמה מולה: השגריר האתיופי בארץ היה שגריר חדש הוא אמר במפורש שכל פנייה שתיעשה תיענה בחיוב.
שלמה מולה: אנחנו משתפים פעולה ברגע שקיבלנו את הפנייה ממשרד החוץ שלכם, התחלנו לפעול.
שלמה מולה: דרך אגב באותו שבוע הסבירו לנו שיש איזה ועידת אסיה, אחר כך אמרו שיש ועידת אפריקה, לכן אנשי משרד החוץ לא פנויים, לכן הכל עניין של באמת יושר ההזיות מאשר באמת.
יואל חסון: טוב, עמנואל, מה קורה?
עמנואל סרי: השגריר שלנו בקשר כל הזמן.
עמנואל סרי: לא, אבל הם הבטיחו במשרד החוץ שהם יפנו ופייט הזכיר את הנושא הזה, שאנשי האזור צריכים לקבל אישור מאדיס כדי לשחרר את נאקוג'.
עמנואל סרי: השגריר דיבר על זה עם אנשי משרד החוץ, הם הבטיחו לפעול בנדון והוא נמצא איתם כל הזמן בקשר על מנת שיעשו.
יואל חסון: למה אתם לא מעלים את דרג הפעולה?
עמנואל סרי: אנחנו מנסים.
עמנואל סרי: דיבר חבר הכנסת מולה על פסגת אפריקה וכולי, זה נכון, מה נעשה שלפני כשבוע היתה הפסגה, לפני כמה ימים אותו מנכ"ל צריך לדבר עם השר שלו והם לא נמצאים והם כל הזמן צריכים לקבל את האישור מלמעלה בנושא הזה, אז כמו שאני אומר, זה לא שאנחנו לוחצים על כפתור והאתיופים עושים מה שאנחנו רוצים, יש את מלוא הרצון הטוב מהצד האתיופי, אבל אני חוזר ואומר בין יישום מלוא הרצון לבין---
יואל חסון: השאלה אם יש לך תוכנית עבודה, למשל אם אתה רואה שבזמן מסוים אתה לא מצליח בדרג הזה אתה עולה לדרג אחר?
עמנואל סרי: נו ודאי.
יואל חסון: לא אמרת לי את זה עד שאמרתי לך.
עמנואל סרי: אז השגריר גם ביקש פגישה עם השר.
עמנואל סרי: אני חוזר ואומר---
יואל חסון: השגריר שלנו עם השר האתיופי?
עמנואל סרי: עם שר החוץ האתיופי.
יואל חסון: טוב, תראו אני אומר לך משהו, אני רוצה להזכיר לכולנו שהדיון הזה עכשיו הוא לא דיון על סוגיות בני הפלשמורה.
יואל חסון: הסוגיה, עכשיו היא לפתור את הבעיה הזו.
יואל חסון: אני מזכיר לכם שכל הנושא הזה היה בטיפול של מבקר המדינה עם כל המשמעויות, ואת הוועדה ואת כל הדברים המשמעותיים.
יואל חסון: אנחנו לא מזמן העברנו חוק שכל מי שלא פועל לתיקון ליקויים ולטובת מסקנות מבקר המדינה יש לנו מסלול שיכולים לגשת לוועדת משמעת על אי קיום ההחלטות האלה.
יואל חסון: אני לא רוצה שזה יהיה המקרה הראשון שנשתמש בו וממה שאני מתרשם כרגע, יש פה רשלנות, יש פה רשלנות בהתנהלות של משרד החוץ בנושא הזה.
יואל חסון: משרד החוץ עושה את מה שצריך בנייר, אני הולך להגיד עכשיו משפט קשה, בלי שום ציונות ובלי שום מוטיבציה כחלק מעבודה שגרתית, ככה זה נראה ואתה יודע מה, זה גם במבחן התוצאה.
יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך, וחברים, אני יודע, באו אנשים לדבר ואני לא אפתח פה דיון עכשיו, אני אומר את זה הכי אמיתי, אני עכשיו רוצה את העניין הזה בלוח זמנים.
יואל חסון: אתה תגיד לי מה הלוח זמנים שאתה חושב שצריך לחכות לתשובה מממשלת אתיופיה, כאשר אתה רואה שזה לא עובד, מה השלב הבא שאתה עושה ומה השלב השלישי.
יואל חסון: אז אמרת לי שבשלב הראשון מחכים לתשובה.
עמנואל סרי: תשובה בכתב?
יואל חסון: כן, תשובה במכתב למסלול הדיפלומטי, ירדנו מה- אן ג'י או.
עמנואל סרי: אני מאוד מקווה שזה יהיה בתוך שבועיים שלושה.
יואל חסון: בוא נלך על שבועיים, כמו שאמרת.
יואל חסון: אם אנחנו רואים שעוד שבועיים לא מקבלים מכתב, מה הפעולה הבאה?
עמנואל סרי: כמו שציינתי, השגריר גם ביקש להיפגש עם השר.
יואל חסון: הוא ביקש פגישה עם שר החוץ האתיופי.
יואל חסון: אם גם זה לא ילך, ניתן לזה עוד שבועיים, זה בסדר?
יואל חסון: זה סביר לקבל תשובה תוך שבועיים על פגישה עם שר החוץ?
עמנואל סרי: כן.
שלמה מולה: למה ללכת לאט?
שלמה מולה: למה שר החוץ בישראל או סגן שר החוץ מרים טלפון, אומר לו, 'תפתרו לנו'?
שלמה מולה: היום בבוקר דיברה איתי שרת החקלאות, היא דיברה עם שר החקלאות האתיופי באיזה עניין ופתרה את הבעיה, שרי החוץ לא יכולים לדבר?
יואל חסון: אני רוצה לסכם את החלטת הוועדה לביקורת המדינה בצורה הזו---
אברהם נגוסה: מילה אחת, אדוני.
יואל חסון: מילה אחת, אני חייב לסכם.
אברהם נגוסה: אני חושב שפה אנחנו רואים את המסורת של משרד החוץ להרבה שנים, רגישות מדינית, יחסים דיפלומטיים, זה פשוט, אין דבר כזה, ממשלת אתיופיה מוכנה לעזור, פשוט הבעיה אצלנו במשרד החוץ.
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד, בעקבות האישור שלא ניתן לסוכנות היהודית הנזק שנגרם לאלפי הממתינים שם שהיו צריכים לקבל סיוע הומניטרי של הסוכנות, שמעבר לזה שלעתיד לקנות כרטיס טיסה, להיות סוכן נסיעות לאלה שמאושרים, אין לה פעילות אחרת, היא לא נותנת סיוע לאנשים ולא עושה שום דבר בעניין זה ולכן הנזק... שלוש, אני חושב פה שכולנו צריכים לעמוד על זה שנותנים עוד שבועיים למשרד החוץ, אם אתה נותן עכשיו חודש, אז אפילו בחודשיים לא יעשו את העבודה.
יואל חסון: אני לא יכול להחזיר את הגלגל אחורה.
שלמה מולה: אני מצטער, אבל אלה דברים לא נכונים.
שלמה מולה: אני מבקש מעופר, האם אתם לא פועלים כדי לתת הזנה לאנשים בשטח?
שלמה מולה: רגע, סליחה, עופר, כן או לא?
שלמה מולה: הדיווח שאני קיבלתי מהשגרירות שהם נותנים את זה.
יואל חסון: עופר, נותנים או לא נותנים?
עופר דהן: אנחנו נותנים תחת המטריה של נאקוג'.
עופר דהן: אני עונה לכם ואפשר לתקן אותי חופשי.
עופר דהן: אנחנו נותנים את כל הפעילות תחת המטריה של נאקוג', אנחנו מממנים את המשכורות של כל העובדים, את המזון, את המרכז הקהילתי ואת בית הספר.
יואל חסון: הוא אומר לך שהוא עושה את זה דרך נאקוג'.
יוסף פייט: מהחודש הזה.
יוסף פייט: אני אסביר, הסיוע שניתן היום, חוץ מחינוכי, ואני משבח את הסוכנות שהם שלחו אנשים לחינוך, שזה מסוכן מה שהם עשו, בלי שום סיבה.
יוסף פייט: כל הסיוע שניתן עד היום היה על ידי נאקוג', הסוכנות היהודית מתוך טוב לב שילמו לנו למפרע לאפריל ומאי, אבל עד סוף יוני זה היה נאקוג'.
יואל חסון: וביולי?
יוסף פייט: מעכשיו ביולי---
יואל חסון: אבל גם תחת המטריה של נאקוג' עדיין.
יוסף פייט: אין אופציה אחרת.
שלמה מולה: אני רוצה להגיד הערה.
שלמה מולה: ההערה היתה, אדוני היושב ראש, מה שסוכם בהחלטת הממשלה שהסוכנות לא תעשה את מה שנאקוג' עושים.
שלמה מולה: הם צריכים לשדרג את הטיפול באנשים.
שלמה מולה: אנחנו אמרנו שדמי קיום יסייעו בחינוך וישלחו שליחים ויעשו פעילות יותר משודרגת, בסוף אנשים באים להיות אזרחי מדינת ישראל ואת זה אתם לא עושים עד עכשיו.