GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית סופר: לדעתי, זה צריך להירשם כביקורת של המבקר שהמועצה האזורית מרום הגליל, דלת האמצעים, מתמודדת עם 1.7 מיליון מבקרים בשנה, ולכן צריכה לקבל תקציב ייעודי למועצה.
עמית סופר: עד היום אני לא ראיתי את זה בדוח של המבקר.
עמית סופר: תודה רבה.
יואל חסון: יש מישהו שמרגיש שחשוב לו להגיד משהו שלא נאמר בדיון?
זאב קשש: לא התייחסו בדיון לנושא האבטחה הרפואית.
זאב קשש: זה האירוע הגדול ביותר במדינה, כך שגם ההיערכות הרפואית חייבת להתבצע בהתאם.
זאב קשש: כארגון איחוד הצלה אנחנו כבר כמה שנים נערכים שם ופועלים במקום בתיאום עם כוחות מגן דוד אדום.
זאב קשש: בשנים הקודמות היו בעיות קשות בתיאום ובאפשרות לתת לנו לפעול במקום.
זאב קשש: יש חשיבות רבה למספר רב של כוחות חובשים וציוד רפואי שיפעלו במקום, בפרט שיש שם דוחק גדול במקום הציון.
זאב קשש: זה ציבור חרדי מכל הגוונים, וחשוב להכיר אותו, ולכן חשוב שיהיו שם אנשים שמכירים ויודעים איך לפעול שם.
זאב קשש: אני תיאמתי את הדברים מול משטרת ישראל, מול קובי בכר ומול "המקומות הקדושים".
זאב קשש: אני רק רוצה לוודא עם הוועדה שהשנה יאפשרו לנו לפעול שם ויעשו את הכול בתיאום.
יואל חסון: אני מודה לך על ההערה.
יואל חסון: מגן דוד אדום, בבקשה.
שמעון אבוטבול: אחרי שמיצו את כל הדברים חשבתי לשתוק ולהקשיב כי הדברים נעשים כמו שצריך.
שמעון אבוטבול: אף על פי שאנחנו עובדים מול המתאמים שהם "המקומות הקדושים", אני יכול להגיד לך שההכנות להילולת מירון בשנה הבאה כבר התחילו.
שמעון אבוטבול: אני לא יודע מה אחרים, אבל אנחנו יודעים בכמה ישיבות אנחנו משתתפים.
יואל חסון: שווינגר מסתכל מופתע.
שמעון אבוטבול: הוא יכול להיות מופתע.
יואל חסון: אולי הוא חושב שהוא לא זומן לדיון.
שמעון אבוטבול: הם מוזמנים לדיונים.
קריאה: לדיונים איתם הם מביאים את שח"ל.
יואל חסון: שלא נצטרך את שח"ל.
שמעון אבוטבול: נכון, אתה צודק.
שמעון אבוטבול: אבל נט"ן זה בסדר.
שמעון אבוטבול: במהלך השנה אתם דנתם פה רק על אירוע ל"ג בעומר.
שמעון אבוטבול: מגן דוד אדום נמצא במירון כל השנה.
שמעון אבוטבול: אם חושבים של"ג בעומר זה האירוע היחיד שם – טועים.
שמעון אבוטבול: יש שם עוד מספר אירועים במהלך השנה, כמו ערבי ראש חודש, ז' באדר, שבתות, ראש השנה, יום כיפור – הרבה מאוד אירועים.
שמעון אבוטבול: מגן דוד אדום מציב שם אמבולנס.
שמעון אבוטבול: דיברו בוועדות שצריכה להיות תחנת משטרה, אבל לא הרבה יודעים, לבד ממבקר המדינה, שאנחנו שמים שם אמבולנס במהלך השנה, וזה נתון לחסדיו - -
יואל חסון: כמה אמבולנסים אתם שמים באותו יום?
יואל חסון: כמה יהיו שם באזור?
שמעון אבוטבול: על-פי הערכות, אנחנו שמים עשרה אמבולנסים רגילים, שתי ניידות טיפול נמרץ, שתי תחנות אירוע רב נפגעים ופורסים שתי מרפאות – אחת ראשית שהיא סמוכה ועוד אחת למטה, ממש בכניסה, ובאמצעות מתנדבים שלנו במרחב- -
יואל חסון: כמה אירועים רפואיים היו בשנה שעברה?
שמעון אבוטבול: 250 טיפולים.
יואל חסון: מי נתן מענה לכל זה?
שמעון אבוטבול: מגן דוד אדום.
שמעון אבוטבול: מתוך המתחם של הקבר המתנדבים של מד"א שהנציג שלהם נמצא כאן לידך.
זאב קשש: "איחוד הצלה".
זאב קשש: "איחוד הצלה" משקיע מכספו, לא מקבל שקל על הפעילות שלו שם, בניגוד למד"א, מקים מרפאות, ציוד רפואי ומתנדבים מכל הארץ.
יואל חסון: הוועדה מאוד מעריכה את פעילות "איחוד הצלה".
שמעון אבוטבול: הרב קשש, בוא לא נקשוש עצים- -
יואל חסון: אין פה ריב קרדיטים עכשיו.
יואל חסון: אל תיכנס לי לריב קרדיטים, "איחוד הצלה" עושים עבודה מאוד יפה, ואני מכבד אותם על זה, כמו שאתם עושים עבודה יפה.
יוסף שווינגר: בנושא אחר משפט אחד.
יוסף שווינגר: יושב כאן נציג משרד התחבורה שחייבים לציין אותו לשבח – דרור גנון.
יוסף שווינגר: הוא ביישן, כנראה.
יוסף שווינגר: משרד התחבורה, בזכות פועלו ובזכות מר אלבז ממשרד התחבורה מעמידים לרשות הציבור שטלים חינם מכל החניונים הרחוקים לכיוון האתר ומגיע להם יישר כוח.
יואל חסון: אני שמח מאוד.
יואל חסון: מד"א, תודה רבה לך.
שמעון אבוטבול: אני יכול להגיד עוד משהו?
שמעון אבוטבול: קטעת אותי.
יואל חסון: לא, אבל אתה יכול לדבר עד אין-סוף.
שמעון אבוטבול: אני לא דיברתי עד אין-סוף.
שמעון אבוטבול: אתה פשוט רוצה לתת קרדיטים- -
יואל חסון: שלא תצא בתחושה שלא זכית לומר את כל מה שרצית.
שמעון אבוטבול: אתה יודע מה – סיימתי.
יואל חסון: לא, למה?
שמעון אבוטבול: לא, אני רוצה לסיים.
יואל חסון: נציג המבקר, מנהל האגף הבכיר, מר הירש, בבקשה.
יוסי הירש: הקשבתי לדיון הזה, והוא נע כמו מטוטלת בין השתפכויות לבין ביקורת, וכנראה, יש גם מזה וגם מזה.
יוסי הירש: כשהתחלתי את המעקב קראתי דבר ראשון את פרוטוקול הדיון של ועדת הפנים מיוני 2010.
יוסי הירש: שם דובר על כך שהכול בסדר ויופי – הייתה מסכת של השתפכויות – ועכשיו פתאום אני מבין שיש הרבה דברים שבעצם לא היו בשנה שעברה, ואולי בעוד שנה אנחנו נדע מה חסר, ואנחנו, כמובן, במחלקה של מה שחסר.
יוסי הירש: רק מילה אחת, ברשותכם, לגבי מנהל האירוע: הוויכוח שהיה פה מוכיח את החיוניות של מנהל אירוע.
יוסי הירש: מנהל אירוע במשרה מלאה כל השנה, כל הדברים האלה שהתעוררו – האם יהיו 30 מפקחים מטעם משרד הבריאות, 60 מפקחים או חמישה מפקחים – לא המשטרה צריכה לקבוע כמה מפקחים צריכים להיות.
יוסי הירש: המשטרה לוקחת על כתפיה את העניין, אבל זה לא תואם את החוק, לדעתי, ואתם יכולים לבדוק את זה.
יוסי הירש: התעוררה השאלה האם יש בכלל כתובת.
יוסי הירש: לדעתי, יש כתובת – הכתובת היא ועדת החמישה.
יוסי הירש: זה גם לדברים של מר ויסמן שכאילו אין כתובת.
יוסי הירש: יש כתובת – הכתובת היא ועדת החמישה.
גבי ויסמן: זה לא גוף שיכול להקצות את הקרקע.
גבי ויסמן: לא שמעו אותנו אפילו, לא שמעו אותנו עד היום.
יוסי הירש: אז יכול להיות שוועדת החמישה צריכה להנחות, אבל צריך להקים את הגוף.
יוסי הירש: מנכ"ל משרד התיירות שנמצא כאן הבטיח שאחרי שנתיים שהחלטת הממשלה לא בוצעה אולי סוף-סוף היא תתבצע.
יואל חסון: תודה רבה לך, מר הירש.
יואל חסון: אני מודה לכל המשתתפים – לשר ולמנכ"ל, לרב המקומות הקדושים ולכל המכובדים שהגיעו לכאן ונמצאים איתנו.
יואל חסון: הוועדה ביקשה לקיים את הדיון כדי לעקוב אחר הדרך שבה הממשלה והגורמים הרלוונטיים בה קיימו ומקיימים את מסקנות דוח מבקר המדינה ומשפרים את מה שהיה צריך להיות משופר.
יואל חסון: סך הכול צריך להגיד שלעומת הדיון הקודם והדיון הנוכחי על האירוע שייערך בעוד כמה ימים יש תחושה שחל שיפור ניכר בשטח בדברים רבים.
יואל חסון: עדיין הוועדה מוטרדת מכך שנראה שחלק מהדברים נסגרים מאוחר מדי וברגע האחרון.
יואל חסון: אין כאן באמת תכנון לאירוע ידוע מראש כל שנה – נראה, שהדברים הם ברגע האחרון, אבל איכשהו הנס עוזר לנו לצאת מזה יחסית בשלום, אבל זה לא נראה לי נכון והגיוני.
יואל חסון: כדי שנוכל לדעת ולוודא שהדברים לא נסגרים ברגע האחרון אתם כגורם מתכלל ואחראי – וכך הגדיר את זה השר, זאת הייתה אמירה חשובה – הדבר הזה חייב להיות ברור לגבי תכנון האירוע בשנה הבאה.
יואל חסון: כמה דברים נקודתיים שעלו, ואני מבקש לוודא: אני מבקש מנציגת משרד הבריאות שעד מחר ב-12:00 בצהריים יגיע מכתב מהממונים, ממי שאחראי לזה אל הוועדה עם העתק לשר התיירות, העתק לרב המקומות הקדושים ולכל הגורמים הרלוונטיים, כמה מפקחים יהיו בזמן האירוע – מתחילתו ועד סופו.
יואל חסון: זה נתון שהייתם צריכים לדעת עד עכשיו, וזה שאתם לא יודעים אותו זאת תקלה, לדעתי.
יואל חסון: אני מבקש לדעת את זה עד מחר ב-12:00 בצהריים.
יואל חסון: הרב פרויליך, אני מבקש שתעביר את דבריך לשר התיירות, לפנות אליו, ואם יש תקלות, כפי שציינת – אני לא יודע לשפוט את זה – צריך להעביר את זה למשרד התיירות ולשר התיירות.
אברהם פרויליך: אולי נשמע את התגובה שלהם.
יואל חסון: אתה תפנה אליהם, והם יענו אליך.
יואל חסון: בעניין הזה אני לא הגורם באמצע, זה כבר עניינכם.
אברהם פרויליך: אם הם יענו.
יואל חסון: בעניין ההפקעה – תוך 120 יום הממשלה חייבת להחליט מי הגוף שהולך לקבל לידיו את הקרקע הזאת.
יואל חסון: מתי התחילו להיספר 120 יום?
קריאה: בשבוע שעבר, ב-5 במאי.
גבי ויסמן: למעשה, בשבוע הבא זה יפורסם ברשומות.
יואל חסון: אז יש כאן 120 יום – זה זמן ארוך מספיק כדי להחליט מי הגורם שיקבל לידיו את הקרקע שהופקעה.
יואל חסון: אנחנו נוודא, והוועדה גם תעקוב אחר זה, ובעוד 60 יום נוציא נייר כדי לוודא האם לקראת 60 היום הבאים כבר החלטתם בכיוון הזה.
יואל חסון: אנחנו נוודא שאתם אכן מבצעים את התהליך הזה, שתוך 120 יום יהיה מי שייתן את הקרקע.
יואל חסון: דבר נוסף – ועדת החמישה מרכזת בדרך כלל את כל המחלוקות, את הבעיות ואת המסגרות.
יואל חסון: העלו פה כמה נושאים כמו הדרכים של מר חמוד, המצעים – אלה שצריכים זיפות ואלה שלא צריכים זיפות.
יואל חסון: תכריעו את הדבר הזה.
יואל חסון: אם אתה אומר שמה שנדרש לגביו זיפות הוא מוצדק, ואכן דרוש בו זיפות – אז תן להם אישור לזפת אותו; מה שלא – תתווכחו אחר כך על התב"ע.
יואל חסון: אתם צריכים להחליט את זה עכשיו, נכון?
יואל חסון: הזיפות צריך להיות ממש בימים הקרובים, נכון?
יואל חסון: אני מבקש ממך, חמוד, אתה נמצא שם כל הזמן – תהיה חמוד, תעלה ותחליט מה מותר.
יואל חסון: תסכימו על הזיפות.
סעיד חמוד: אדוני היושב ראש, כל מה שהוחלט לזפת – זופת.
יואל חסון: ואת השאר אין אישור לזפת?
יואל חסון: אין אפשרות לחשוב שנית על הדבר הזה?
סעיד חמוד: אני מוכן לחשוב שנית.
יואל חסון: אתה מוכן לחשוב שנית?
יואל חסון: אז אנחנו סיכמנו שאתה עם נציגי מע"צ עושים חשיבה מחודשת?
יואל חסון: חמוד, סיכמנו את זה?
סעיד חמוד: סוכם.
יואל חסון: דיברנו על החול, צריך לדבר גם על הקודש.
יואל חסון: מדובר באירוע משמעותי מאוד גם מבחינת הדת היהודית וגם מבחינה לאומית.
יואל חסון: אני רוצה לאחל לכל העולים לשם שייהנו מהאווירה וייהנו מהקדושה, ושהאירוע יעבור בשלום ובהצלחה.
יואל חסון: כל מי שיושב כאן ואחראי לזה – יש לכם באמת עומס ואחריות כבדה על כתפיכם.
יואל חסון: אני מאחל ומתפלל שהכול יעבור בשלום ויהיה מאורגן כהלכה, ונוכל לסכם בדיון סיכום שנקיים שהדברים עבדו כהלכה.
יואל חסון: אני יכול לעדכן אתכם שמנהלת הוועדה לביקורת המדינה תהיה שם ותהיה בין העולים, אז היא גם תוכל לספר לי בזמן אמת- -
קריאה: מה מספר הרכב?
יואל חסון: היא תגיע כמו כולם בדיוק כדי לדעת שזה עובד.
יואל חסון: לכן יש לנו מקור ישיר שידווח לנו איך הדברים עובדים.
יואל חסון: אני רוצה להודות לכולכם על ההשתתפות ומאחל לכם בהצלחה.
ראובן ריבלין: אדוני המבקר, אדוני יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה, גברתי חברת הוועדה, חברת הכנסת מרינה סולודקין.
ראובן ריבלין: יש לנו את הכבוד היום בטקס הגשת דוח מבקר המדינה השנתי לכנסת לארח את מבקר המדינה של מדינת הודו הגדולה, שהוא אורחו של מבקר המדינה, וביקש לחזות בתהליך הדמוקרטי של הגשת דוח ביקורת המדינה, כראוי לדמוקרטיה מול דמוקרטיה, אנחנו מתכבדים ויש לנו העונג והכבוד לארח אותו כאן.
ראובן ריבלין: I mentioned the grate state of India, that you are our guest today and you asked us to be present at the ceremony of presenting the annual report to the people of Israel with the presentation of the report to the people who are the presenting the people of Israel, the parliament of Israel, the Knesset of Israel.
ראובן ריבלין: You are most welcome.
מיכה לינדנשטראוס: מבקר המדינה של הודו הוא אורחנו במסגרת מערכת היחסים שנקשרו בין משרד מבקר המדינה ונציג תלונות הציבור לבין גורמי הביקורת ברחבי העולם.
מיכה לינדנשטראוס: אנחנו פעילים היום בארצות רבות והמפגש עם המבקר ההודי הוא מפגש חשוב לנו מאוד, גם בגלל גודלה ועוצמתה של הודו, כמדינה, וגם משום ששמו של משרד מבקר המדינה בהודו הולך לפניו.
מיכה לינדנשטראוס: המדינה הזאת קיבלה את עצמאותה כזכור ב-1947, שנה לפני שאנחנו קיבלנו את עצמאותנו, והמבקר אחראי בהודו על ארגון של עובדים שהם 48,000 עובדים, שהם עובדי משרד מבקר המדינה.
מיכה לינדנשטראוס: והמספר הנוסף המעניין הוא, הוא כמובן איננו מרוצה מהמספר הנוכחי, ולכן התקן שלו הוא 67,000 עובדים.
ראובן ריבלין: האם באופן יחסי אין לך יותר?
מיכה לינדנשטראוס: אבל אני כן יכול לומר לכם שבהודו יש מיליארד ו-200 מיליון תושבים.
מיכה לינדנשטראוס: המספר כמובן גדל וקופץ מדי שנייה או מדי דקה.
מיכה לינדנשטראוס: אנחנו שמחים שהוא הגיע ומתארח אצלנו לכמה ימים.
מיכה לינדנשטראוס: היתה לו פגישה חשובה עם בית המשפט העליון היום ועכשיו יש לו את הפגישה איתנו, אדוני היושב ראש, וכמובן היתה לו פגישה עם יושב ראש ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה, חבר הכנסת יואל חסון, שנמצא פה ונתן הסבר על עבודת הוועדה.
מיכה לינדנשטראוס: ואני גם רוצה לברך אותו.
מיכה לינדנשטראוס: מתרגמים לו את הדברים, אחד העובדים הבכירים שלנו מתרגם לו את כל הדברים שנאמרים פה.
מיכה לינדנשטראוס: הוא רצה לראות, כפי שיושב ראש הכנסת הגדיר, את התהליך הדמוקרטי של מדינת ישראל, ונדמה לי שבכך אני מסיים את החלק הזה ועובר לחלק השני.
ראובן ריבלין: And now back to work.
ראובן ריבלין: I take the opportunity to welcome you also, Mr.
ראובן ריבלין: ambassador, you are representing your grate people with a lot of honor, and we have a lot of honor to see you once again in the Knesset.
ראובן ריבלין: רבותיי, פעם נוספת לשנה נוספת מוגש לנו דוח מבקר המדינה ליושב ראש הכנסת וליושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה ואנחנו גאים ומתכבדים לקבל את הדוח הזה.
ראובן ריבלין: עד כמה הדוח הזה מעורר עניין, אדוני מבקר המדינה ורבותיי אנשי סגל ביקורת המדינה, בא לידי ביטוי בעיתונות הבוקר.
ראובן ריבלין: נדמה לי שלא היה עיתון אשר לא רמז או דיבר על הדברים אשר מבקר המדינה נגע בהם, כמו גם על חלק מאותן מסקנות, או השערות לגבי מסקנות, שכן עדיין דוח המבקר לא ניתן לפרסום, אבל התהודה וההתעניינות בציבור באים לידי ביטוי משום שעיתונים לא מפרסמים דבר שלא מעניין את הציבור.
ראובן ריבלין: לפעמים אנחנו מצרים על כך, אבל הם מפרסמים רק את אותם דברים שהציבור מתעניין בהם ומבחינה זאת אנחנו צריכים לקחת זאת בחשבון.
ראובן ריבלין: אני שמתי לב, אדוני המבקר, שהדוחות הולכים ותופחים, שהוא סימן מצד אחד ליעילות משרדי המבקר ולתפוקה שלהם, כמו גם לבעיות שצריכות טיפול והערות על מנת שדברים שהם מחייבים הערה והארה יבואו לידיעת הציבור.
ראובן ריבלין: פעם נוספת, נדמה לי, היום מוכח יותר ויותר שהביקורת בזמן אמת הפכה ועברה שלב והביקורת הופכת להיות בהחלט לאחד מהמוסדות של השלטון בישראל ואינה רק איזה שהיא הערת אגב או איזה שהן הערות שהמערכת יכולה לקבל אותן או להתעלם מהן.
ראובן ריבלין: גם נושא המעקב בא לידי ביטוי חשוב בדוח זה ואני נותן את הבמה למבקר המדינה ולאחר מכן ידבר גם יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
ראובן ריבלין: כמובן אנחנו גם נעשה את הטקס של הגשת הדוח.
מיכה לינדנשטראוס: אני מודה לך מאוד, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
מיכה לינדנשטראוס: אני רואה בהגשת דוח המבקר לכנסת כיום חג לדמוקרטיה הישראלית.
מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שהדוח הזה משקף מצד אחד גוף עצמאי לחלוטין, שהוא ביקורת המדינה בישראל.
מיכה לינדנשטראוס: ומצד שני הוא גוף שחרת על דגלו, כפי שאתה הזכרת, אדוני היושב ראש, את הנושא של ביקורת בזמן אמת.
מיכה לינדנשטראוס: הדוח מבחינת כמותו הוא אחד הדוחות הגדולים ביותר, אם לא הגדול ביותר, מאז הקמת המדינה.
מיכה לינדנשטראוס: הוא כולל בתוכו נושאים שונים במגוון גדול מאוד, שאתם בוודאי תראו אותו ואני מניח שחלק מכם כבר קיבל אותו אבל לא ניתן היה לפרסם אותו היום בגלל האמברגו שהיה על הדוח, כמקובל בהגשת דוחות עד שעה מסוימת, במקרה שלנו שעה 16:00 אחר הצהריים.
מיכה לינדנשטראוס: הדוח כולל בתוכו, חוץ מדוחות על כמעט כל משרדי הממשלה, גם דוחות מיוחדים שאנחנו הוצאנו אותם על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה שבהם נדרשנו על ידי ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה להנפיק חוות דעת, כפי שזה קרוי.
מיכה לינדנשטראוס: חוות הדעת במקרה זה גם היא היתה מגוונת וכללה בין השאר חוות דעת לגבי מקרים של התאבדויות של אנשים בתהליך של שנים, כמובן, בהיותם במעצר, או בהיותם במאסר והדברים האלה חייבו אותנו לבדוק את הנושא הזה גם מבחינה מספרית וגם מבחינה אתית, כדי לראות מה קרה במקרים הללו.
מיכה לינדנשטראוס: דוח שני הוא דוח שאנחנו גם ראינו בו דוח חשוב מאוד, לגבי הבעיות המתעוררות עם העברת המניות של שר הביטחון שלושה ימים לפני מינויו כשר לשלוש בנותיו.
מיכה לינדנשטראוס: הדוח הזה קיים בפנינו ואתם קיבלתם אותו בוודאי.
מיכה לינדנשטראוס: אני לא אמנה כאן כמובן את כל הדוחות.
מיכה לינדנשטראוס: ביקשתי, אדוני היושב ראש, כפי שגם הסכמת בשנים קודמות, לאפשר לשלושה מהמח"טים שלנו, שהכינו את הדוח הזה עם צוות העובדים שלהם ועשו עבודה יסודית ומעמיקה, להציג לנו באופן כללי וקצר ביותר, כל אחד ואחד את הדוח מצד העשייה או מצד הביצוע או מצד הכתיבה שלו.
ראובן ריבלין: אני מציע כבוד המבקר שקודם תגיש לי וליושב ראש הוועדה את הדוח.
מיכה לינדנשטראוס: אדוני, אני רוצה להגיש לך את הדוח, דוח ביקורת שנתי 61ב', שנת 2011.
מיכה לינדנשטראוס: אתם רואים שזה שלושה כרכים ועוד כרך אחד שהוא תקציר.
מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה להראות לך את התקציר שהוצא ולהגיש לך אותו.
מיכה לינדנשטראוס: אדוני יושב ראש הוועדה, אני מבקש להגיש לך בהזדמנות הזו את דוח הביקורת השנתי לוועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה, שאנחנו משתתפים בדיוניה.
מיכה לינדנשטראוס: נתחיל עם מר צבי ורטיקובסקי, שהוא אחראי על הנושאים הכלכליים במשרד מבקר המדינה, ראש החטיבה לנושאים הכלכליים במשרד המבקר.
צבי ורטיקובסקי: אדוני היושב ראש, מבקר המדינה, אדוני יושב ראש הוועדה.
צבי ורטיקובסקי: החטיבה הכלכלית הכינה דוחות ביקורת שכלולים בתוך 61ב' בכמה תחומים.
צבי ורטיקובסקי: פיתוח התשתיות בדוח עוסק בפיתוח התיירות באילת והדאגה של משרד מבקר המדינה עקב תהליך התחרות והסכנה להתנוונות של העיר אילת.
צבי ורטיקובסקי: הכנו גם דוחות בתחום של רשות המסים, וראוי פה להפנות לבעיה של אי הפקת הלקחים כנדרש בעקבות האירועים הקשים שאירעו ברשות המסים, שהגיעו עד כדי פלילים.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו גם עסקנו בנושאים שנוגעים לשמירה וניהול רכוש של המדינה על ידי המשרדים השונים וביניהם גם מינהל הרכב הממשלתי.
צבי ורטיקובסקי: ראוי גם במיוחד להפנות את תשומת הלב לבעייתיות שקיימת סביב רכוש כל כך גדול שנותנת המדינה בידי משרד הביטחון או משרד הבריאות והוא לא מנוהל ונרשם כנדרש.
צבי ורטיקובסקי: בתחום התחבורה עסקנו בנושאים של רכש בפיקוח והשירות שניתן למשתמשים, לדוגמה בנוגע לשירות לנוסע בחברת 'דן'.
צבי ורטיקובסקי: בתחום של פיתוח עסקים, עסקנו בסיוע לעסקים קטנים ובינוניים, זה סיוע של מרכז ההשקעות, ובתחומים של מינהל ומשאבי אנוש עסקנו, בין היתר, גם בשכר עידוד לחברת החשמל שבסופו של דבר זה נראה יותר כתוספת למשכורת מאשר כעידוד ממשי.
צבי ורטיקובסקי: אני, ברשותך, אסתפק בתמצית הזאת.
מיכה לינדנשטראוס: אני אבקש ממר בועז ענר, מנהל החטיבה למשרדי ממשלה, שהוא יאמר גם את דברו.
בועז ענר: ראשית אני מפנה את תשומת לבכם לבעיה מערכתית בעניין של משילות, בעיה של ממשלת ישראל.
בועז ענר: אנחנו איתרנו 40 מחלוקות שונות בין משרדי הממשלה, מחלוקות שנמשכות 10 ו-15 שנים.
בועז ענר: יש דרכי פתרון והמשרדים לא פועלים לפתור את הבעיות והציבור, בחלקו הציבור החלש, משלם את מחיר אי ההסכמה ואי ההבנה בין משרדי הממשלה.
בועז ענר: זו בהחלט בעיה של משילות ובפתח הדוח אנחנו מציגים אותה.
בועז ענר: אני רוצה להסב את תשומת לבכם, גם עקב מצוקת הדיור, לסוגיה של פרויקטים של פינוי ובינוי.
בועז ענר: החלו 137 פרויקטים לפני עשור, 100 מיליון שקלים הושקעו, רק 10 מגיעים לכלל סף, יש פה פוטנציאל של 55,000 יחידות דיור, גידול ניכר בעיקר באזורי הביקוש, כי פינוי ובינוי אתה עושה באזורי ביקוש, וכל העסק הזה תקוע ומחייב רה-חשיבה.
בועז ענר: אני אקח אתכם גם למשרד החקלאות, לשני נושאים שנוגעים בסופו של דבר לבריאות הציבור, למזון ואולי גם לאיכות הסביבה.
בועז ענר: הראשון זה ענף הדיג.
בועז ענר: הממונה על ענף הדיג במשרד החקלאות התיר לדייגים, מתוך אינטרס של הדייגים, לדוג ברשתות לא תקניות, שהחורים קטנים.
בועז ענר: זה פגע בדגה, הדגה בכנרת ירדה בשיעור משמעותי, אפילו עלה חשש לפגיעה אקולוגית באגם הכנרת כי הדגים זה חלק מהאקו סיסטם של הכנרת.
בועז ענר: וזה בניגוד לחוק.
בועז ענר: להזכיר לכם את הארסן משנה שעברה, השנה שוב חריגה מתקנות ופגיעה משמעותית באיכות הסביבה.
בועז ענר: הבעיה האחרת זה במישור הובלת בשר לרשות הפלשתינים.
בועז ענר: מייבאים בשר, בפיקוח של מדינת ישראל, צריכים לפקח על הבשר כשהוא נכנס לתחומי הרשות, אין פיקוח, לא מלווים את הבשר, יש חשש שעשרות אלפי טונות, כשבכל טון ההפרש הוא מאות אחוזים בין המחיר שמשלמים ברשות הפלשתינית לבין מחיר הבשר בישראל, יש חשש משמעותי שהבשר זולג לישראל, לא מפוקח וטרינרית, פוגע ברגשות הציבור, יש פה עיתונאים חרדים?
בועז ענר: כן, הבשר הוא לא כשר, ובהחלט זו בעיה מהותית של פיקוח במישור הזה.
בועז ענר: וכמובן מצוקת האשפוז.
בועז ענר: פה אני רק אציין שמבקר המדינה התערב בתהליך ועוד בשנת 2010 פנה לראש הממשלה, שהוא גם שר הבריאות, בעוד הדוח מתהווה, והוא הסב את תשומת לבו לבעיה ולמיטב ידיעתי הנייר שלנו היווה חלק מאותו משא ומתן שהבשיל בתוספת של כ-1,000 מיטות.
בועז ענר: וכמובן יש פה בעיה של קשישים שיש לה היבט משמעותי ואני אסתפק בדברים האלה.
מיכה לינדנשטראוס: מר יובל חיו הוא ראש חטיבה במשרדנו שעוסקת במשרדי ממשלה בירושלים, כולל הכנסת, כולל משכן הנשיא ומשרד ראש הממשלה.
יובל חיו: בקצרה אני אתייחס למספר נושאים.
יובל חיו: אנחנו עסקנו השנה בתחום החינוך, אני אציין שני נושאים, הליכי שיבוץ של תלמידות בבתי הספר החרדיים.
יובל חיו: בעניין הזה התמודד המשרד עם הסוגיה הזאת בהיבט המערכתי, מרמת משרד החינוך דרך החינוך העצמאי, עבור לרשויות המקומיות ועד לבתי הספר עצמם.
יובל חיו: נושא נוסף בתחום החינוך שראוי לציון זה מסעות התלמידים בחטיבה העליונה לפולין, מפעל שמתקיים מזה 20 שנה.
יובל חיו: ראוי להפנות את תשומת הלב לממצאים שיש בדוח בנוגע לדפוסי ההשתתפות של בתי ספר במדינת ישראל במסעות הללו.
יובל חיו: אפשר לומר שיש אשכול שלם של דוחות שנוגע לתחום ההגרלות וההימורים, שעסקנו בהם השנה.
יובל חיו: אני אתייחס לשני דוחות, אחד על מפעל הפיס, הפיקוח על קיום ההגרלות ועל קיום ההיתר של מפעל הפיס על ידי משרד האוצר היה פיקוח חסר.
יובל חיו: הדברים האלה צריכים להילמד בעיקר לקראת חידוש ההיתר בסוף השנה והמשך הפעלתו בשנה שלאחר מכן.
יובל חיו: נושא נוסף זה הימורים בלתי חוקיים באינטרנט.
יובל חיו: תופעה שהולכת וצמחה בעשור האחרון.
יובל חיו: ההתמודדות הממשית איתה החלה רק לפני כשנתיים ועדיין קשה לומר שיש התמודדות מערכתית במדינת ישראל עם הנושא הזה.
יובל חיו: אני אתייחס לשני דוחות שיש בתחום השידור.
יובל חיו: עסקנו השנה גם בתחום של רשות השידור, כרשות השידור הממלכתית בישראל, וגם בפיקוח של הרשות השנייה לרדיו ולטלוויזיה.
יובל חיו: בשני הדוחות האלה יש ממצאים משמעותיים שראוי שיילמדו לעתיד, הן מבחינת הפעלת הפיקוח שמקיימת המדינה על השידור המסחרי, והן מבחינת קיומו של השידור הציבורי.
ראובן ריבלין: יסלח לי המבקר הנכבד, רשות השידור היא רשות ציבורית.
ראובן ריבלין: מה שאנחנו מפחדים שהיא תהיה רשות ממלכתית.
ראובן ריבלין: רק רציתי להעיר, כאחד ש---
יואל חסון: אחד שיודע.
ראובן ריבלין: אם היתה רשות ממלכתית הייתי מבקש ממבקר המדינה לתת את דעתו על העניין הזה.
יובל חיו: אז אפשר לומר שההערה שלך היא למעשה היתה אחד האדנים שעל פיה נבחנו הדברים ברשות השידור והממצאים מפורטים בתוך הדוח, בשני הדוחות הללו.
יובל חיו: אני מפנה התייחסות לדוח נוסף שקשור לדיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ, תחום שנוגע לליבת העיסוק של משרד החוץ.
יובל חיו: גם שם ראוי ללמוד את הממצאים.
יובל חיו: בקצרה אני אומר שבתחום ההשכלה הגבוהה באוניברסיטת תל אביב עסקנו בשני דוחות.
יובל חיו: אחד, הוועד המנהל באוניברסיטת תל אביב, מרכיבים שונים בתפקוד של הוועד המנהל.
יובל חיו: והשני השקעות פיננסיות של האוניברסיטה כדוח מעקב מהעבר.
יובל חיו: דוח כמעט אחרון, בתחום הספורט.
יובל חיו: פרויקט גדול מזה עשר שנים שהתקיים והסתיים על שיפוץ היכל הספורט ביד אליהו.
יובל חיו: יש דוח נרחב מפורט על הפרויקט הזה.
יובל חיו: אמנם זה פרויקט שהסתיים והדברים נעשו, יחד עם זאת במדינת ישראל יש הרבה פרויקטים תשתיתיים בתחום הספורט, ראוי שהדוח הזה יילמד כלפי העתיד.
יובל חיו: לסיום אני אומר שהמשרד נערך בתחום ביקורת מערכות מידע בהיערכות ארגונית שייחד אגף ייעודי למטרה הזאת.
יובל חיו: הדוח הזה כולל מספר דוחות מאוד משמעותיים בתחום של מערכות מידע.
יובל חיו: צריך לתת את הדעת בתחום הזה בממשק לתחום הממשלתי.
יובל חיו: אני אפרט את ניהול הרשומות האלקטרוניות בכל משרדי הממשלה, מערכות מידע במינהל מקרקעי ישראל, פרויקט תעודת זהות חכמה ומערכות שליטה ובקרה בפיקוד העורף.
יובל חיו: אלה תוצרים של אותו אגף שיועד למטרה הזאת.
ראובן ריבלין: כמובן שהכנסת תעיין וגם תדון, ורשות הדיבור לבן אדם שישא בנטל מטעם הכנסת.
ראובן ריבלין: אני מודה למנהלת הוועדה הנמצאת איתנו כאן, כמובן שמיד לאחריו ניתן גם לממשלה את האפשרות לומר את דברה, שכן גם היא הגישה דוח אשר בא בעקבות דוח המבקר, עם הערות הממשלה לביקורת המדינה.
ראובן ריבלין: אדוני, יושב ראש הוועדה.
יואל חסון: אדוני היושב ראש, תודה רבה לך.
יואל חסון: אדוני מבקר המדינה, צוותו, אני קודם כל רוצה להודות לכם כמו תמיד על העבודה החשובה ועל החריצות ועל המקצוענות שאתם מבטאים בכרכים האלה שמופיעים כאן לפנינו והם באמת מייצגים עבודה של המון אנשים שרובם לא נמצאים כאן שעוסקים בזה יום יום והתוצר הזה מגיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה.
יואל חסון: באמת הכותרת המרכזית ביותר של עבודתנו, לדעתי, זה לקחת את הדוחות האלה ולשנות באמצעותם את המציאות הקלוקלת שאתם חשפתם.
יואל חסון: זה מה שאנחנו עושים בוועדה לביקורת המדינה ואני שוב רוצה להודות.
יואל חסון: אני חושב שאחד הפרקים המרכזיים והחשובים וגם יוצאי הדופן ביחס לדוחות אחרים שנעשו על ידי משרד מבקר המדינה, זה הפרק הראשון שעוסק בטיפול במחלוקות בין משרדיות ממושכות.
יואל חסון: זה לדעתי ביקורת שהיא ביקורת איכותית ושונה בעובדה שהיא ביקורת מערכתית כוללת, שהיא חושפת בעיה שאגב יום יום, אני רוצה לומר, עולה בוועדה לביקורת המדינה והיא באמת מחלוקות בין משרדים שלעולם לא מוכרעות, לעולם לא מוכרעות.
יואל חסון: אני יכול לתת לכם דוגמה, הטיפול בעניין ים המלח.
יואל חסון: עד היום לא מוכרע העניין הזה, מי אחראי, מי נושא באחריות, לאן זה הולך.
יואל חסון: אכיפת צווי הגנה, שירותי רפואה בצה"ל, דוגמאות של דברים שעשינו, שנגענו בהם.
יואל חסון: יש דוגמאות אחרות בדוח עצמו.
יואל חסון: יש כאן, צריך לומר את זה בצורה חד משמעית, אוזלת יד של הרשות המבצעת שלא מסוגלת להביא להכרעה מחלוקות בין רשויות שונות, בין משרדי ממשלה.
יואל חסון: לא מוכרעים דברים, דברים לא מתקדמים, לא נסגרים והתוצאה היא חוסר מעש, פגיעה, אגב, קשה גם, צריך לומר, באוצר המדינה, בזבוז משאבים, נזקים ממשיים של פרויקטים, של תשתיות, דברים שלא מתקדמים ואני חושב שהדוח הזה צריך להביא למצב שיחייב את הממשלה לייצר מנגנון של פתרון מחלוקות.
יואל חסון: אני חושב שהגוף המרכזי או המשרד המרכזי שאמור להביא את זה ולפתור את זה הוא משרד ראש הממשלה.
יואל חסון: אני חושב שמשרד ראש הממשלה הוא זה שצריך להביא למצב של סיום מחלוקות בין משרדי ממשלה, אבל אלה דברים שבאמת נדון בהם במסגרת הוועדה וזה, כמו שאמרתי, לדעתי אחד הנושאים החשובים.
יואל חסון: אני גם רוצה להתייחס, ברשותכם, לחוות הדעת שהוגשה כאן בעניין שר הביטחון, השר ברק, ובעניין החברות שלו.
יואל חסון: צריך לומר, חוות הדעת הזאת הגיעה לאחר בקשה של הוועדה לביקורת המדינה על פי סעיף 21 מלפני כשנה, אולי קצת יותר, כשפנתה הוועדה, על פי סמכותה, וביקשה מהמבקר לחקור ולבדוק את הסוגיות האלה שהועלו לראשונה בפרסומים בתקשורת.
יואל חסון: אני קודם כל רוצה להודות למבקר על עבודתו החרוצה והחשובה בעניין הזה.
יואל חסון: למי שקרא ולמי שיקרא, אני חושב שמדובר באחד הדוחות החמורים שיצאו אי פעם נגד שר בישראל, אני חושב שיש כאן מצב של ניסיון להחסיר מידע, להעלים מידע, דברים שהמבקר מדבר עליהם בצורה מאוד ברורה בדוח הזה.
יואל חסון: אין מנוס, לדעתי, בסופו של דבר, שהדוח הזה, אחרי שהוועדה תדון בו, צריך להגיע ליועץ המשפטי לממשלה ולבדוק האם במידע והאם בנתונים הבסיסיים שהמבקר חושף יש באמת משהו שצריך להיבדק על ידי היועץ המשפטי לממשלה.
יואל חסון: צריך לשאול שאלה, שאם במידה והדבר הזה לא ייעשה, האם זה יעיד במובן מסוים שלא כל השרים שווים בפני החוק, שיש שר חוץ שכנראה יש דברים שפחות מוּתרים לו, ושר ביטחון שמותרים לו דברים אחרים.