GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכה לינדנשטראוס: אני קצת אכניס את הדברים למסגרת ביקורת.
מיכה לינדנשטראוס: קודם כל מבחינת ההיסטוריה, אנחנו נמצאים באוגוסט 2005, והממשלה מאשרת שם הצעת החלטה בדבר שינוי משטר הפיקוח על המחירים בענף החלב, והקטנת מספר מוצרי החלב שיישארו בפיקוח מ – 20 ל- 4.
מיכה לינדנשטראוס: ואז בחודשים אוקטובר, נובמבר 2005 המשרד של מבקר המדינה בדק את המינוי והפעילות של הועדה הציבורית לבחינת הפיקוח על מוצרי חלב ומוצריו לצרכן, ועדה שמונתה על ידי 2 שרים: שרי האוצר והחקלאות דאז.
מיכה לינדנשטראוס: דו"ח המבקר פורסם במאי 2007 במסגרת דו"ח שנתי 57 (ב) של מבקר המדינה, בפרק שהכותרת שלו היא, במירכאות: ועדה ציבורית לבחינת הפיקוח על מחירי החלב ומוצריו.
מיכה לינדנשטראוס: אם מישהו רוצה לעיין בדו"ח, עמודים 577 עד 587 לדו"ח.
מיכה לינדנשטראוס: אני באופן כללי רק, קודם כל מציע לכם לקרוא אותו, כי הוא דו"ח מאד מעניין וחשוב.
מיכה לינדנשטראוס: אנחנו התרענו בו על תהליך קבלת ההחלטות הלקוי בנושא הזה.
מיכה לינדנשטראוס: אל תשכחו שאנחנו מדברים על משהו שהיה לפני 4 שנים.
מיכה לינדנשטראוס: עכשיו לגבי הבקשה של הועדה על פי סעיף 21: קודם כל, הייתה לי התלבטות בעניין הזה, אדוני היושב ראש.
מיכה לינדנשטראוס: ההתלבטות שלי הייתה בין דו"ח מעקב לבין סעיף 21.
מיכה לינדנשטראוס: לכאורה, יש לנו שני הליכים שיכולנו להפעיל אותם במקרה הזה:
מיכה לינדנשטראוס: דו"ח מעקב – אנחנו הולכים אל הדו"ח ההוא שאנחנו פירסמנו אותו, ובודקים אם הדברים יושמו הלכה למעשה.
מיכה לינדנשטראוס: זה דו"ח רגיל, שהוא יוצא בתקופה שאנחנו מוציאים את הדו"חות שלנו, ועובר למשרד של ראש הממשלה, כדי שראש הממשלה יאמר את הערותיו, ולאחר מכן יש מסקנות שלנו בעניין הזה.
מיכה לינדנשטראוס: בדרך כלל המסקנות שלנו, כפי שיצביע עליהם גם הנציג של משרד ראש הממשלה שנמצא פה, שעוסק בתחום הזה, בחלק גדול היום מיושמות, לפי ההסברים ששמעתי ממנו.
מיכה לינדנשטראוס: הדבר השני הוא סעיף 21 – אז הקהל פה וודאי לא מכיר את הסעיף הזה, חוץ ממך וכמובן החברים שנמצאים פה בדרך כלל.
מיכה לינדנשטראוס: סעיף 21 הוא סעיף מיוחד במינו שבעצם אומר את הדברים הבאים: שהממשלה, הכנסת, או ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה, יכולים לבקש ממבקר המדינה, הביטוי אפילו לא לבקש, כתוב: "להורות" למבקר המדינה להכין חוות דעת על נושא מוגדר, שאותו הוא צריך, לאחר מכן, להגיש לועדה, ואז מתקיים בו דיון.
מיכה לינדנשטראוס: בדרך כלל, עד היום, אני חושב בשנים האחרונות, אני לא זוכר מקרה שהועדה פנתה ושהמבקר סירב.
מיכה לינדנשטראוס: גם במקרה הנוכחי העמדה של מבקר המדינה היא כדלקמן: אנו נעתרים לפניית ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה, ומחליטים כי תוצא חוות דעת על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה בנושא התייקרות מוצרי החלב שיצאו מהפיקוח.
מיכה לינדנשטראוס: זו הייתה הבקשה המקורית שאתם הגשתם אותה, הכנסת, הכנסת למבקר המדינה.
מיכה לינדנשטראוס: עכשיו ההנמקה שאנחנו כתבנו אותה בצד ההחלטה.
יואל חסון: אנחנו עדכנו שזה הועדה לפיקוח.
מיכה לינדנשטראוס: בסדר.
יואל חסון: אנחנו עדכנו את הכותרת.
יואל חסון: נגדיר את זה תיכף.
מיכה לינדנשטראוס: ההגדרה של הכותרת היא בעצם ההגדרה שאנחנו הולכים עליה.
מיכה לינדנשטראוס: אין לי שום בעיה בנושא הזה.
מיכה לינדנשטראוס: עכשיו ההנמקה שלנו היא כמובן הנמקה כללית ביותר.
מיכה לינדנשטראוס: אנחנו לאחר מכן נכנסים לפרטים כאשר אנחנו נערוך את הבדיקה הזו, והיא תתחיל כמובן במועד מוקדם, ואולי זה הדבר החשוב ביותר שהושג במהלך הדיונים שהיו פה בכנסת אתמול והיום.
מיכה לינדנשטראוס: העלאת מחירים של מוצרי יסוד שהציבור הרחב נזקק להם, פוגעת משמעותית וקשה ביותר בשכבות החלשות יותר בחברה הישראלית.
מיכה לינדנשטראוס: אני אישית אמרתי את זה בעת ששוחחנו כאן על העלאת מחירי המים.
מיכה לינדנשטראוס: העמדה של המבקר היא שצריך לעשות כל שניתן להימנע בפגיעה בשכבות החלשות יותר בחברה, ובכלל בחברה הישראלית.
מיכה לינדנשטראוס: לכן העמדה הסופית היא של המבקר שהוא ייכנס לדיון בעניין הזה.
מיכה לינדנשטראוס: הוא יפעל על פי סעיף 21, על פי הגדרות שאנחנו קיבלנו מכם, ואנחנו מאמצים את הבקשה, ומקבלים אותה עלינו.
יואל חסון: אני מבקש להגדיר את ההחלטה וגם להצביע עליה.
יואל חסון: ההחלטה של הועדה לביקורת המדינה היא כזו: אני מבקש לאשר החלטה של לבקש ממבקר המדינה על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה לבדוק, לעשות לנו חוות דעת בנושא תיפקוד הועדה לפיקוח על המחירים המשותפת למשרד החקלאות והאוצר.
יואל חסון: במידה והמבקר יחשוב לנכון, ישלב בביקורת הזו גם את הועדה הרלוונטית הדומה במשרד התמ"ת, ובבדיקה הזאת יילקחו בחשבון ההשפעות של תיפקוד הועדות השונות בנושא התייקרות המחירים, השפעות על המשק, מה שראינו, התייקרות המחירים, השפעות על המשק.
יואל חסון: בתוך הנושאים האלה צריך לבדוק, כמו שאמרתי, אמרתי את זה קודם, אני אחזור בכל זאת: תהליך בקרה על החלטות, מענה בזמן אמת, שקיפות, תהליך הדיונים, פרוטוקולים, הרכב הועדות, דרך ניהול הועדה ותיפקודה, מינוי בעלי התפקידים, מינוי היושב ראש, תחלופה, התייחסות לתחלופות ולכל, ולמשמעות החלטות הועדות על ההשפעות על המשק במדינת ישראל, על ההתייקרויות, על התנהלות המשק בכלל בבואנו לבדוק את תיפקוד הועדה הזאת, וכל דבר שהמבקר יחשוב בנוסף שיכול לסייע לו ביצירת דו"ח, חוות דעת שלמה ומלאה, על מנת להשיג את התוצאה על פי רוח בקשתם של חברי הכנסת בועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: אני מבקש להעלות להצבעה את מה שאמרתי, את הבקשה הזאת לחוות דעת על פי סעיף 21 של מבקר המדינה.
יואל חסון: . מי נגד?
יואל חסון: הצבעה בעד הבקשה – פה אחד התקבלה הבקשה ממבקר המדינה לחוות דעת על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה אני קובע שהתקבל פה אחד, וזאת החלטת הועדה לענייני ביקורת המדינה.
מרינה סולודקין: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא חשוב.
מרינה סולודקין: קראנו את דוח מבקר המדינה ואת התייחסות המבקר וצוותו לעניין מינהל הרכב הממשלתי.
מרינה סולודקין: קראתי בהתעניינות רבה את הדוח ומצאתי שעולות שאלות רבות בדוח שעדיין אין עליהן תשובות ולכן היום אנחנו מקיימים את הישיבה.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת יואל חסון יושב ראש הוועדה ביקש ממני לנהל את הוועדה מאחר והוא בדרכו לארצות הברית.
מרינה סולודקין: חנה פריידין מנהלת הוועדה עוזרת לי.
מרינה סולודקין: בבקשה משרד מבקר המדינה.
אהוד לנגרמן: בוקר טוב, נמצאים כאן נתי בלזם ואייל כהן שישלימו בהמשך את כל הנדרש.
אהוד לנגרמן: ראשית אני מבקש לפתוח ולומר שכמו דוחות המבקר גם הדוח הזה מדבר בעד עצמו וכל מי שעובר עליו וקורא רואה את עיקריו.
אהוד לנגרמן: לכן אני לא רוצה צורך וטעם לעבור בפרוטרוט רב על כל הממצאים, כמובן שהם נמצאים - אני אעבור על הדברים העיקריים.
אהוד לנגרמן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה המלא של יחידת מינהל הרכב עם הביקורת, זה היה בסדר גמור וראוי לציון.
אהוד לנגרמן: ברשותך יושבת ראש הוועדה אני אעבור על עיקרי הדוח ובהתאם לזה נתקדם.
אהוד לנגרמן: מינהל הרכב הממשלתי מנהל צי רכב של כ- 3,000 כלי רכב, הוא אחראי בין היתר על בטיחות בתחבורה, על התחזוקה הטכנית של הרכבים, על הפיקוח והשימוש הראוי בהם וגם לביצוע מכרזי הרכש והמכירה של הרכבים.
אהוד לנגרמן: שווי הרכבים בשנת 2009 כ- 300 מיליון שקל.
אהוד לנגרמן: עיקרי הממצאים שהעלו בדוח הם כדלהלן: יש סבסוד צולב בחיובים הכספים של משרדי הממשלה על ידי מינהל הרכב.
אהוד לנגרמן: יש שני אופני חיוב המשרדים: יש משרדים שלא מחויבים בגין השירותים כגון המשטרה שמקבלת שירותים ולכן לכאורה משרדים אחרים נושאים בעקיפין בעלויות של המשטרה.
אהוד לנגרמן: בנוסף אין ניהול כרטסות חשבוניות פרטניות לכלי רכב אלא באופן ממוצע לצורך חיובים וזיכויים של משרדי הממשלה.
מרינה סולודקין: אתה יכול לפרט באיזה היקף הסבסוד?
אייל כהן: המינהל מספק שירותים למשטרה בלי לגבות עבורם, ושאר המשרדים מסבסדים את השירותים, עיקר הבעיה היא במשטרה.
מרינה סולודקין: ראיתי את זה אבל אני מבקשת לדעת מהו ההיקף, הדוח ברור מאוד.
אייל כהן: לא נכנסנו לנתונים פרטניים של הסכומים אלא לבעיות העקרוניות.
מרינה סולודקין: אבל זה חשוב.
אייל כהן: אהוד לנגרמן לא נעשתה בחינה כלכלית להפעלת ההקצאות הזמניות של מאגר כלי הרכב ולא נמצאו קריטריונים ברורים כסיווג כלי רכב והקצאתם.
אייל כהן: המינהל משתמש במאגר כלי הרכב שלו עד למכירתם כהקצאות זמניות ומעביר אותם למשרדים.
אייל כהן: לא מצאנו ממצא כלכלי להשוואת העלויות הכרוכות בפעילות הזאת אל מול החלופה, למשל להשכרה מחברה חיצונית, לא לתת למשרדים חלופות זמניות מהמאגר אלא להביא אותם דרך השכרה מחברות חיצוניות.
אייל כהן: הפיקוח והבקרה של מינהל הרכב ותפעול צי הרכב של משרדי הממשלה לוקים בחסר בשלושה-ארבעה תחומים, אני אמנה את התחומים העיקריים.
אייל כהן: האחד הוא תחום הבטיחות – מספר קציני הבטיחות המועסק במינהל נמוך מהדרישה של משרד התחבורה, בין היתר הם מועסקים בנושאים מנהלתיים שאינם בתחום תפקידם ובניגוד לתקנות התעבורה.
אייל כהן: תחזוקה – אגף הפיקוח הטכני של מינהל הרכב מופעל באופן לקוי, אין כמעט ביקורת על משרדים ומוסכים.
אייל כהן: מרבית כוח האדם של המפקחים הטכניים עומד לפרוש לגמלאות, מחוז הצפון אינו מאויש.
אייל כהן: המפקחים הטכניים לא עוברים מספיק הכשרות מקצועיות עדכניות בהתאם להתפתחויות הטכנולוגיות בעולם הרכב – זה דבר מאוד חשוב.
אייל כהן: בתחום הפיקוח והבקרה של המינהל - לא נמצא שיש הליך פיקוח על התקינה – אין בכלל פונקציה של מנהל תקינה במינהל, במינהל אין ביקורת תקינה ביחידות הממשלה.
אייל כהן: לכן בהתאם לצרכים והתקינה שאושרה, במינהל בעצם אין פיקוח על השימוש בכלי הרכב באופן יעיל.
אייל כהן: למשל, הייתה תכנית עבודה לשנת 2009 שהמינהל הכין אבל היא לא יצאה אל הפועל.
אייל כהן: בין היתר הוא הכין תכנית עבודה שאמורה הייתה לצמצם את רכבי האיגום של המשרדים, אבל כאמור התכנית לא יצאה אל הפועל.
מרינה סולודקין: ומשרד התחבורה שותק בנושא הזה?
אהוד לנגרמן: נמצא כאן נציג משרד התחבורה.
עופר זיו: תסביר מה זה תקינה כי לפי השאלה נראה לי שיש כאן - - -
מרינה סולודקין: אני לא בזה.
מרינה סולודקין: אין מספיק פיקוח, אני מבינה שזה מצד משרד התחבורה.
אהוד לנגרמן: לא.
אהוד לנגרמן: זה מצד מינהל הרכב שלא עושה פיקוח על הרכבים המוחזקים במשרדי הממשלה.
אהוד לנגרמן: שליש מרכזי התחבורה הם אותם רכזי תחבורה שנמצאים במשרדים והמטפלים ברכבי אותו משרד, כשליש מהרכזים מהמשרדים מכהנים בתפקידם בלי שקיבלו הכשרה מתאימה לביצוע תפקידם.
אהוד לנגרמן: יש תכנית הכשרה במינהל אבל היא לא מתבצעת.
אהוד לנגרמן: הפעם האחרונה שהיה קורס רכזי תחבורה, בכל אופן ממה שאנחנו מצאנו, היה בינואר 2005, זאת אומרת שכשש שנים לא היה קורס הכשרה.
אהוד לנגרמן: הנושא הנוסף, היה מעבר בשיטת הרכב באמצעות ליסינג תפעולי לרכישת כלי רכב באמצאות המינהל, אחרי שהייתה הפסקה ברכישה באמצעות ליסינג חזרו לשיטת רכישה דרך ליסינג אבל ללא השוואה כלכלית ומעמיקה בין החלופה של רכישת כלי רכב על ידי הממשלה לבין חכירתם באמצעות ליסינג תפעולי.
אהוד לנגרמן: בעצם לאחר שהפסיקו להתקשר עם אותה חברה שסיפקה רכבים לממשלה השיטה הזאת נזנחה לגמרי ללא קבלת החלטה מסודרת ומתועדת.
אהוד לנגרמן: אני מדגשים שתהליך קבלת ההחלטות לא היה ראוי, לא מסודר ולא מתועד.
מרינה סולודקין: באיזה מקום לדעתכם צריך להחליט בין החלופות?
אהוד לנגרמן: אנחנו לא נכנסים לסוגית המדיניות האם ראוי לרכוש או האם ראוי לפעול בשיטת הליסינג.
אהוד לנגרמן: אנחנו הסברנו שתהליך קבלת ההחלטות במעבר בין רכישה באמצעות ליסינג לבין רכישה עצמית היה לקוי.
אהוד לנגרמן: אבל השאלה האם לרכוש או לחכור זו שאלה של מדיניות של משרדי הממשלה או הגורם הרלוונטי, אבל מי שמקבל אותה חייב לקבל החלטה באופן ראוי ויעיל ובצורה מתועדת.
אהוד לנגרמן: את זה בדקנו.
אהוד לנגרמן: נושא נוסף בנוגע לחברת הליסינג הוא נקודתי יותר הוא; שנתונים כספיים של אותה חברה שזכתה במכרז עסקת הליסינג בשעתו לא הוצגו במועד בפני מקבלי ההחלטות, באותו מועד שהחליטו על הצורך האם יש לחלט את הערבות שהפקידה בידי המדינה או לא.
אהוד לנגרמן: הייתה בזמנו החלטה לא לחלט את הערבות אלא להחליף אותה בערבות אחרת.
אהוד לנגרמן: הבדיקה שאנחנו עשינו העלתה שלכאורה הנתונים הכספיים המשופרים של הקבוצה שהחברה הזאת שייכת אליה היו טובים אבל הם לא הובאו לידיהם של מקבלי ההחלטות על מנת לבחון באופן מתוקן האם באמת לא היה צריך לחלט את הערבות או לא לחלט את הערבות.
אהוד לנגרמן: לא נכנסנו לסוגיה אם לחלט או לא אלא רק לכך שהנתון הזה היה צריך להגיע.
אהוד לנגרמן: שוב, אנחנו לא נכנסים להחלטות עצמן.
אהוד לנגרמן: הנושא האחרון שאני רוצה להדגיש בשלב זה הוא לגבי וועדת ההצמדות שחליטה על הצמדת כלי רכב ממשלתיים.
אהוד לנגרמן: הפרוטוקולים של הוועדה לא מפורטים, לא מנומקים ולא חתומים על ידי חבריה כפי שדורשים נהלי הוועדה.
אהוד לנגרמן: זה הנושא השני והאחרון שרציתי בשלב זה לעלות.
אהוד לנגרמן: היו נושאים נוספים שעלו בדוח.
מרינה סולודקין: נתי בלזם אתה רוצה להמשיך?
נתי בלזם: בעיקרון בתוך הדוח הכנסנו נתונים סופיים שיכולים אולי לעניין את הוועדה.
נתי בלזם: מדובר על נושא בחינת הפעלת הנשואה, האם לגבי רכבים הנמצאים בשירות הממשלה יש לבחון את הנשואה שלהם או לא.
נתי בלזם: בנושא הזה הצבענו שכדאי לעשות איזו פעילות חשיבה שצריכה להתבצע.
נתי בלזם: בעניין מערכות איתור של רכבי איגום לצורך ניהול מערכת צי הרכב הממשלתי, כלומר לדעת מה קורה איתו, מה עושים איתו וכדומה.
נתי בלזם: מדובר רק על רכבי האיגום ולא על הרכבים הצמודים.
נתי בלזם: מערכת המידע – מערכת המידע הקיימת היום במסגרת המינהל אינה עדכנית, אם הבנו נכון עובדים כיום על החלפתה אבל כרגע מצבה בכי רע.
מרינה סולודקין: יש נתונים על הקילומטרז' הממוצע שרכב ממשלתי עושה?
נתי בלזם: לא בחנו את הקילומטרז' הממוצע.
נתי בלזם: צריך להבין שמדובר על מערכת ניהול שהיא קצת בעייתית, היום אין מערכת לאיתור הפעילות הקיימת בכלי הרכב.
נתי בלזם: אבל אם אנחנו יודעים מה קורה במשק הישראלי ובכלל רכבי הליסינג או רכבים צמודים שלא ברשות הבעלים, הם עושים בסדר גודל של פי שלושה כמעט מהממוצע מרכבים שהם רכבים פרטיים, אין הדבר אומר שכך הדבר בממשלה, אבל סביר להניח שיש סטייה מסוימת בין המצב שהרכב שלך לבין מצב של רכב שמקבלים מהמעביד, וראוי שהנקודה הזאת תבחן באופן מקיף יותר.
מרינה סולודקין: אין תמריצים לחסוך?
נתי בלזם: כיום אין תמריץ לחסוך.
מרינה סולודקין: לא מעודדים את החיסכון בנושא הזה.
אייל כהן: להוסיף שני נושאים, אני לא יודע עם הזמן יספיק לדון בהם.
אייל כהן: מדובר על סוגית הדבקת מדבקות, זה נוהל של משרד התחבורה שמאחורי כל רכב שמקבלים ממעביד מציניים מספר טלפון, באמצעותו יש אפשרות לדוח אם הנהג עבר עבירת בטיחות או תעבורה.
אייל כהן: בחלק גדול מהביקורת שנעשתה, נתונים שקיבלנו ממינהל הרכב עצמו, נמצא שחלק גדול מהנהגים מסיר את המדבקה הזאת.
מרינה סולודקין: ואין פיקוח של המשרדים.
אייל כהן: נכון, תחילה מדביקים ואחרי זה חלק מורידים אותה.
אייל כהן: הנושא הנוסף הוא ההתחייבות העצמית לפי 'חוק יחסי מעביד' אם אתה לא מחתים את העובד על ההסכמה שלו להשתתפות עצמית במקרה של תאונה לא תוכל לנכות לו מהשכר – זה משהו שטעון שיפור.
מרינה סולודקין: ראיתי את זה בדוח ולדעתי זה נושא חשוב.
מרינה סולודקין: גבי שוחט בבקשה.
גבי שוחט: אני אתן התייחסות כללית לגבי מינהל הרכב, מה הוא עובר ואילו שינויים נכנסו כדי לתת מענה.
גבי שוחט: אני רוצה לציין שכבר בדוח עצמו ניתנו התשובות גם על ידי המבקר כתוצאה מחומר שהוא קיבל וממצאים שהוצגו בפניו.
גבי שוחט: לדוגמה; שיטת הסבסוד הצולב ושאלות הפיקוח וכל הפעילות שלא נעשית, דברים שעלו במסמך ובדוח עצמו.
גבי שוחט: בנוגע לשאלת הסבסוד ופעילויות אחרות של יכולת מעקב צמוד יותר היא שאלה שנוגעת למערכת המידע.
גבי שוחט: אנחנו כבר לפני שלוש שנים זיהינו את הבעיה האמיתית שקשורה למערכת מידע מיושנת, זה גם נאמר בגוף הדוח, זו מערכת שאינה יכולה לתת תשובה, אין כלי שיכול לתמוך במגוון הפעילויות של מינהל הרכב.
גבי שוחט: הנושא הזה קיבל התייחסות בעדיפות גבוהה, למעשה מערכת המידע שהייתה אמורה לתת תשובה גם לשאלת הסבסוד הצובל וגם לשאלת חיובי משרדים כולל משטרת ישראל וכולל מספר פרטים שהמבקר התייחס אליהם, אמורה לקבל תשובה במסגרת מערכת המידע - - -
מרינה סולודקין: אתה יכול להסביר בנוגע לחיוב של משטרת ישראל.
מרינה סולודקין: איך זה מתחיל ולמה ביחד?
גבי שוחט: אני חושב שהמבקר לקח את הנושא של סבסוד צולב בעיקר בכל מה שנוגע למשטרה בצורה קיצונית.
גבי שוחט: בסופו של דבר יש לא מעט פעילויות, שגם בחשב הכללי או במסגרת החטיבה שאני ממונה עליה, שמתבצעות ללא גבייה מהמשרדים, בין אם מדובר במשטרת ישראל שסובלת ממחסור בתקציבים, זה קורה וזה יכול לקרות.
גבי שוחט: אני לא פוסל את האפשרות הזאת ואני לא הייתי רואה את זה ברמה של סבסוד צולב, גם אם נתייחס בניתוח של ממצאים כאלה זה לא בשמיים ולא יקרה שום דבר אם אנחנו סופגים את הפעילות הזאת.
גבי שוחט: בסופו של דבר צריך לזכור שמשטרת ישראל במצוקה שלה, במספר הרכבים שלה, בצי הרכב שהיא מנהלת וביכולת שלה לתחזק צי רכבים כזה – זה הגוף היחידי שלא מחליף מכוניות למרות שלדעתי למבצעים הוא צריך להחליף אותם בקצב שלא אחת לשלוש שנים או לארבע שנים, היא לא חליפה אותם כתוצאה ממצוקה.
גבי שוחט: אני לא חושב שאני- מינהל הרכב צריך לבוא ולגבות את אותם שקלים כדי לממן פעילויות אחרות.
גבי שוחט: אנחנו מדברים על תקציב מדינה ולא קורה שום דבר ולא יקרה שום דבר אם המשטרה מקבלת מאיתנו שירותים מסוימים ואנחנו סופגים אותם, אני לא רואה בזה רע.
גבי שוחט: אין בעיה, אנחנו בעקבות הדוח ובעקבות ההתארגנות שלנו אנחנו נתחיל לחייב את משטרת ישראל.
גבי שוחט: מה יקרה?
גבי שוחט: – משטרת ישראל תבוא לאגף התקציבים ויתחיל להתנהל כאן משא ומתן בעניין הזה וידרשו מאיתנו לא לגבות.
גבי שוחט: זה על חשבון פעילויות אחרות שהן לא פחות חשובות.
גבי שוחט: אני לא רואה עם פסול, אבל יחד עם זאת לאור הערות המבקר אני אכנס לנושא החיוב ובעניינים האלה אנחנו נפסיק "לסבסד" משרדים.
גבי שוחט: כי בסופו של דבר לא מדובר בתקציבים גדולים.
גבי שוחט: נשאלה שאלה מה גובה הסבסוד, מדובר במשהו שולי שבסופו של דבר צריך לראות איך תקציב מינהל הרכב בנוי לצורך עניין.
גבי שוחט: הוא בנוי מתקציב שמשרד האוצר מממן ולא יקרה שום דבר בעניין הזה.
גבי שוחט: אני לא רואה בזה פסול ואני לא חושב שהנושא הזה היה צריך בכלל לקבל התייחסות.
גבי שוחט: מאחר והייתה התייחסות אנחנו ניתן לעניין תשובה בהתאם ואנחנו נפסיק לסבסד את השירותים של משטרת ישראל בנושא הזה.
מרינה סולודקין: אבל אתה לא עושה טובה למשרד המבקר.
גבי שוחט: אני אומר שזה עלה, בדרך כלל אני מאמץ את ההערות של המבקר ואני עוקב אחרי היישום ואני מבקש ליישמן.
גבי שוחט: אנחנו נבחן את הדרך איך אנחנו עושים את זה, נגיע להבנות ולהסמכות עם משטרת ישראל כדי לטפל בנושא הזה, אז לא נסבסד.
מרינה סולודקין: מה בנוגע לקילומטרז' שאנחנו רוצים לדעת?
גבי שוחט: אנחנו נגיע לזה.
גבי שוחט: עלו פה שורה של נושאים ואנחנו נתייחס אליהם אחד לאחד.
גבי שוחט: יש כאן התייחסות כוללת שהייתי חייב לתת תשובה.
גבי שוחט: שאלת הפיקוח – במסגרת המגעים שהיו לנו עם משרד המבקר שישבנו איתם במהלך הביקורת העלנו את הבעיה של כוח אדם, בעיה של מבנה ארגוני ובעיה של תשתית כוח אדם.
גבי שוחט: צריך לזכור שמינהל הרכב עבר לא מעט זעזועים במהלך השנים האחרונות כתוצאה מהצמצומים הדרסטיים שנעשו במערכת הממשלתית, קיצוצים שלא פסחו עלינו – זה אחד.
גבי שוחט: מה שבמסגרת התקציב בהחלט לא הקל על הפעילות שלנו ועל הצורך שלו להתמודד עם שינויים והתמורות שחלו בענף הזה, ובעיקר בענף הליסינג, ובכלל בענף הרכב, וגם בכלל השנויים הטכנולוגיים שחלו בענף.
גבי שוחט: יכול להיות שהיכולת של מינהל הרכב להתמודד עם הנושא הייתה בעייתית.
גבי שוחט: כרגע אנחנו בשלב התארגנות והערכות לנושאים האלה, יש מהלך של שינוי ארגוני ויש מהלך להיעזר בשירותי תמך חיצוני כדי לתת מענה ופתרון לשאלת הפיקוח כולל נושא של קציני בטיחות.
גבי שוחט: אחת הנקודות שעלו במסגרת הדוח הייתה שאלת קציני הבטיחות מבחינת הרכבים, עם כל הכבוד, זה בלתי אפשרי ובלתי ישים.
גבי שוחט: עלתה שאלה שנגעה בהפעלת קצין בטיחות גם למשימות אחרות, אני לא מבין מה רע בכך שאני לוקח קצין בטיחות ואולי באותה יום, באותו שבוע או באותה תקופה כשאין לו פעילות מלאה שאני אפעיל אותו לצרכים אחרים.
גבי שוחט: אם אני סובל ממצוקת כוח אדם אז מה הבעיה שאני מפעיל אותו למשימה אחרת בעיקר בתחום מינהל הרכב?
גבי שוחט: – אני חושב שכל פעילות מינהל הרכב היא שאלה שנוגעת לבטיחות, היא לאו דווקא פעילות שנוגעת בנושא של קצין הבטיחות עצמו, אני לא חושב שזה רע.
גבי שוחט: זה יחייב אותנו לפנות לאגף התקציבים ולבקש עוד עשרה תקנים, כולנו יודעים מה המצב בנושא כוח אדם היום.
גבי שוחט: אני לא רואה בעיה אם אני יכול להפעיל את קצין בטיחות שאמון לטפל בכל נושא הבטיחות והפיקוח, שאפעיל אותו גם לצרכים אחרים וברור שזה לא על חשבון הנושאים עליהם הוא צריך לתת תשובה, אני לא רואה בזה בעיה.
גבי שוחט: לדעתי אם אנחנו יכולים לנצל לטובה את כוח האדם שיש לנו זה טוב, זה נכון וזה יעיל ובלבד שזה על חשבון דברים אחרים.
גבי שוחט: השאלה של קצין בטיחות עלתה באיזה שלב גם על ידי המבקר.
גבי שוחט: בחינה כלכלית של מאגר ההקצאות - גם בנושא הזה מתבצעת בדיקה כלכלית, שכרנו שירותים של חברה שאמורה לבצע בחינה כלכלית של כל הנושא.
גבי שוחט: הנושא הזה יקבל התייחסות גובהה במהלך התקופה הקרובה.
גבי שוחט: אגב זו לא הבדיקה היחידה, יש שורה של בדיקות שאמורות להיעשות במינהל הרכב וגם המבקר לא התייחס אליהן, זו הזדמנות שנערוך אותן כדי לבחון את עבודות האיזון, כדי שנתייחס לקילומטרז', להקיף שימוש ברכב, מתי נכון להצמיד רכב ומתי לא.
גבי שוחט: נבחן שאלות שעלו במסגרת הדיונים הכלליים, ובין היתר בעקבות דוח המבקר אנחנו ניתן את הדעת במסגרת הבדיקות שלנו.
גבי שוחט: אני מקווה שבמהלך טווח החודשים הבאים נסיים את כל הבדיקות ונקבל החלטות בנושאים האלה.
גבי שוחט: בנושא הפיקוח ברמה הטכנית מבחינת התשתית המקצועית – נכון, יש מפקחים טכניים שהם ותיקים ונכון שהם עומדים לקראת פרישה, אנחנו מכירים ומודעים לעניין, זה חלק משינויים ארגוניים שאנחנו עומדים לעבור, מה לעשות?
גבי שוחט: – יש קושי בניידות של עובדים כאלה שהם בעלי ותיק לא קטן במערכת הממשלתית.
גבי שוחט: זה יקבל התייחסות במסגרת השינויים הארגוניים שלנו ויש כוונה לתת לזה תשובה במסגרת ההיערכות החדשה.
גבי שוחט: אני מקווה שאפילו עד סוף השנה נסיים את שלב ההיערכות הארגונית בנושאים האלה, ואכן חלק מהדברים נעשו.
גבי שוחט: צריך לזכור שלא פשוט לקלוט אנשים מקצועיים במערכת, אנחנו מנסים לבדוק את הנושא הזה עם נציבות שירות המדינה ולקבוע את רמות השכר שלהם - - -
מרינה סולודקין: מה הבעיה?
מרינה סולודקין: אין השכלה מתאימה?
גבי שוחט: יש בעיה, גם כשיש השכלה יש בעיה של רמת השכר ולא קל לגייס היום מהנדסים בתחום של רכבים או אנשים מקצועיים ברמה כזאת שנוכל להעסיק אותם בדירוג השכר שלנו.
גבי שוחט: זו בעיה מוכרת, זו בעיה ידועה.
גבי שוחט: כרגע אנחנו במגעים עם ניצבות שירות המדינה, אני מקווה שגם הבעיה הזאת תיפתר.
גבי שוחט: גם אם היא לא תיפתר יש כוונה לגייס באמצעות שירותים חיצוניים, באמצעות חברה מנהלת, כמובן שזה לא יבוא על חשבון העובדים ואני מקווה שלא נגיע לאיזה משבר ביחסי עבודה.
גבי שוחט: גם הסוגיה הזאת אמורה לקבל פתרון באמצעות חברה מנהלת שאמורה בין היתר לתת מענה ופתרון לשאלת הפיקוח שהוא נורא נורא מוגבל במסגרת כוח האדם כפי שהוא היום, אבל בהחלט הוא יצור לנו גמישות ויכולת לווסת בהתאם לפעילות, לווסת את הקצאת כוח האדם בנושא הזה.
מרינה סולודקין: מי יערוך את ההכשרה המקצועית לרכזי הרכב במשרדים?
גבי שוחט: אני מחלק את ההכשרה לאנשים בתוך מינהל הרכב להכשרה במשרדים.
גבי שוחט: גם בתחום הזה יש בעיה, צריך לזכור שמוסמך לרכב במשרד ממשלתי זה תפקיד מוגדר.
גבי שוחט: במרבית המשרדים מוסמך לרכב זה בנוסף לתפקידו הרגיל, אין הכשרה למוסמך לרכב ויש רמות למוסמכים.
גבי שוחט: אנחנו יכולים לראות את זה בכל משרד, בכל ארגון לא כולם זהים ולא כולם יכולים לעמוד באותן דרישות וזה תלוי גם בהיקף צי הרכב שהוא מנהל במשרד, לא דומה משרד גדול עם צי רכב גדול למשרד קטן עם שלושה כלי רכב, לכן ההכשרה הזאת לא יכולה להתאים.
גבי שוחט: יחד עם זאת ישנן הכשרות שאנחנו גם מבצעים אותן ברמה שמינהל הרכב מבצע כולל הכשרה של נהג זהיר, כולל הקניית מיומנויות לנהיגה נכונה, למניעת תאונות וחיסכון.
גבי שוחט: יש הכשרות ואני מודה שלא מספיק.
גבי שוחט: ישנה כוונה להרחיב את הפעילות הזאת גם מול משרד התחבורה, לבחון מה ניתן עוד לעשות בנושאים האלה כדי לתת הכשרה יותר מעמיקה לאותה אוכלוסייה.
גבי שוחט: בנושא ההשתתפות העצמית של הנהגים – שוב, זו בעיה שנוגעת למערכת המידע, אני מקווה שמערכת המידע שלצערי הייתה צריכה לעלות כבר באפריל וזה נדחה בגלל בעיית כוח אדם.
גבי שוחט: אני מאוד מקווה שעם המעבר כבר בשנת 2012 יינתן מענה לנושאים האלה.
גבי שוחט: כמובן ששאלת השתתפות עצמית נוגעת לשכר וכדומה אבל במסגרת חוות משפטית והתצהירים עליהם החתמנו את אותה אוכלוסייה יינתן המענה, אם כי בחלק מהמקרים גם ברמת היכולת ותשתית המידע כפי שהיא קיימת ניתן מענה לחלק מהמקרים.
גבי שוחט: אני לא יכול לומר שהתמונה כרגע טובה אבל אין ספק שהדבר הזה יקבל פתרון במסגרת מערכת המידע שקיבלה תשובה בנושאים האלה.
גבי שוחט: הגבלת הנסיעה – הנושא הזה נבחן בעבר.
גבי שוחט: הנושא הזה עולה כתוצאה ממחירי הדלק שממריאים לפעמים, אבל ככל שאנחנו בדקנו את העניין הדבר הזה הוא בלתי ישים, בלתי אפשרי כי לא כולם נוסעים אותו דבר וגם למרחק מקום המגורים מהעבודה גם תפקידים שונים יש משמעות, יש עם זה בעיה,.
גבי שוחט: היכולת להגביל היא בלתי ניתנת ליישום, אם רוצים להגביל יש משמעויות שמתבטאות מבחינת כוח האדם.
גבי שוחט: נקודה נוספת היא שאלה שנוגעת להיבטי המיסוי, זקיפת ההטבה.
גבי שוחט: זקיפת ההטבה משמעותית מאוד, אני לא כל כך בטוח שיש לנו את היכולת, אני גם לא בטוח משפטית אם אנחנו יכולים לבצע איזו הגבלה בנושאים האלה.
גבי שוחט: זו שאלה משפטית, ככל שאנחנו רצינו להגביל השאלה המשפטית עלתה גם על ידי רשות המיסים – עד כמה אנחנו יכולים לאכוף את העניין הזה.
גבי שוחט: גם אם נרצה לאכוף מה נקבע?
גבי שוחט: – שיעור אחוז?
גבי שוחט: מהי היכולת שלך לאכוף את זה?
גבי שוחט: ומה היכולת שלך באמת לבדוק את זה?
גבי שוחט: ומהי נסיעה בתפקיד ומהי נסיעה פרטית?
גבי שוחט: איפה כאן המסגרת?
גבי שוחט: נצטרך כאן מספר מנגנונים שיצטרכו לנהל מעקב באופן שוטף, אנחנו נשתק את הפעילות של האנשים.
גבי שוחט: מה יקרה אם במהלך חצי שנה-שנה יבוא עובד "מצטער אבל במסגרת המגבלה שלך חצית את ההיתר".
גבי שוחט: נקים כאן וועדות שיתחילו להתמודד עם העניין הזה?
מרינה סולודקין: לגבי שיחות הטלפון מצאו מנגנון.
גבי שוחט: מעבר לזה העובד משלם, מה העניין?
גבי שוחט: קבעו מכסה ומעבר לזה בטלפונים העובד משלם.
מרינה סולודקין: מדבריך הכול הוא בלתי ישים, מתעוררת אצלי שאלה גדולה, למה משרד מבקר המדינה ערך את הדוח שלו.
גבי שוחט: אני לא בטוח שגברתי חושבת שאני יכול לחייב נהג מעבר לקילומטרז' מסוים מכיסו הפרטי, אני לא חושב במיוחד שמדובר ברכב שאתה נותן לו לצרכי תפקיד, כמובן שהוא משלם על כך זקיפה לנסיעות פרטיות.
גבי שוחט: איך אני אחייב?
גבי שוחט: לפי מכסת קילומטרז' שנתית?
גבי שוחט: אני אתחיל לחשב את זה ברמת רבעון או שנתי?
גבי שוחט: –אני מוכן לשמוע הצעות אבל אני אומר שזה לא ישים.
מרינה סולודקין: אני מבקשת את תגובתו של משרד המבקר.
אייל כהן: הרכבים של מינהל הרכב מחולקים לכמה קטגוריות, יש רכבים לאנשים מדרג א' כמו למשל הרבנים הראשיים, יש רכבים שצמודים של רשות שמורות הטבע והמשרד לאיכות הסביבה, גם שם לכאורה הדרישה הזאת לא ישימה.
אייל כהן: אבל הרכבים שצמודים במשרדי ממשלה רגילים , יש מנגנון ואגב זה נעשה גם בצה"ל, לוקחים את הממוצע שנסע אותו עובד במהלך השנה האחרונה מוסיפים לזה תוספת של 10%-15% ואז כשהוא עובר את המכסה הזאת המערכת תדלוק מאפשרת לו לתדלק בכרטיס האשראי שלו, זאת ההמלצה שלנו לשקול לגבי העובדים הספציפיים האלה.
אייל כהן: מבחינה משפטית זה ישים, בצה"ל עשו את זה וגם בחברות שיש להם רכבים צמודים עשו את זה.
ליאור אגאי: זה לא כמו בצה"ל, כי בצה"ל קצין שמקבל רכב צמוד לרוב אם הוא גר מעל מרחק מסוים כמו הוא יקבל דירה קרוב לבסיס שהוא נמצא.
ליאור אגאי: לכן רוב הנסיעות מעבר לקילומטרז' מסוים יהיו נסיעות פרטיות.
ליאור אגאי: כאן בשירות המדינה כשמגיע לך סמנכ"ל מרמת השרון, לרוב דרג ב' זה מסמנכ"ל ומעלה, על מה תחייב אותו?
ליאור אגאי: –על זה שהוא מגיע לעבודה?
ליאור אגאי: עיקר הבעיה כאן שבגלל המרחקים חלק יפלו בגלל שהם גרים בירושלים.
ליאור אגאי: היו שתי וועדות בנושא, גבי שוחט לא אמר שבחנו את העניין.