GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלית אסף שנהר: כשאר ברבעון האחרון של השנה  יכנסו לחפירות שלושת הפירים שהראיתי.
גלית אסף שנהר: זה הדבר היחיד שהביצוע שלו יתחיל בשנת 2011.
גלית אסף שנהר: זאת תכנית העבודה לשנת 2011.
גלית אסף שנהר: אתם רואים כאן בשקף את התכנית הרב שנתית, הכחול זה התכנון והאדום הביצוע.
שוקי אורן: אני חייב להעיר כאן הערה כי כאן זה מוצג כולל ראשון לציון.
גלית אסף שנהר: אני אמרתי שקיימת אפשרות גם לראשון לציון.
גלית אסף שנהר: הדבר נבחן.
גלית אסף שנהר: זה באוויר, זה גם קו מקוקו ואמרתי שיש אפשרות לראשון לציון.
יואל חסון: התקציב לא כולל את ראשון לציון.
גלית אסף שנהר: לא כולל.
גלית אסף שנהר: כשנגיע לתקציב אני גם אומר.
גלית אסף שנהר: כאן אפשר לראות את לוחות הזמנים, התכנון בכחול הביצוע הוא באדם.
גלית אסף שנהר: שנת 2011 כמו ששאלת ואני אחזור על זה היא בעיקר שנה של תכנון מפורט שברבעון האחרון אנחנו מתכוונים להתחיל בחפירות שלושת הפירים.
גלית אסף שנהר: הפעלה של הקו כאמור בשנת 2017, עם אופציה מוקדמת להפעלה ב- 2016 – גם זה משהו שנבחן היום.
גלית אסף שנהר: אלו חבילות המכרזים שאנחנו מציעים לממשלה.
גלית אסף שנהר: מכרז לפירים, מכרז לביצוע הקופסאות, מכרז למינהור, מכרז לתחנות התת קרקעיות.
יואל חסון: האם המכרזים הם מכרזים המנוהלים על ידכם או על ידי החשב הכללי?
גלית אסף שנהר: על ידנו.
גלית אסף שנהר: בפיקוח ועדת ההיגוי העליונה.
יואל חסון: אני מכיר את המכרזים שיוצאים מהחשב הכללי, הקצב שלהם לפעמים הוא מאוד בעייתי.
יואל חסון: השאלה אם הקצב שלכם הוא קצב שאני יכול להגדיר כקצב המגזר הפרטי?
גלית אסף שנהר: אתה יכול לבחון אותנו, אנחנו עד סוף הרבעון הראשון יוצאים עם מכרזי התכנון.
גלית אסף שנהר: כל חבילה שאני מראה היא חבילת מכרזים שמתחילה עם מכרזי תכנון, ייעוץ, בקרה וכמובן מכרזי ביצוע שיבואו בהמשך.
גלית אסף שנהר: כמו שאמרתי עד סוף הרבעון הראשון אנחנו מתוכננים להיות עם מכרזי התכנון בחוץ.
גלית אסף שנהר: אנחנו מדברים על עשרות מכרזים, עשרות קבלנים, הרבה מאוד מתכננים וקבלנים ישראלים וכמובן בהשקעה של מיליארדי שקלים.
גלית אסף שנהר: כאן יש דוגמה למכרזי תכנון.
גלית אסף שנהר: אנחנו מדברים על כ – 20 מכרזי תכנון.
גלית אסף שנהר: המכרזים המסומנים באדום הם מכרזים שפורסמו עד כה.
גלית אסף שנהר: עד סוף הרבעון הראשון אנחנו מתכננים להוציא את כל השאר.
גלית אסף שנהר: אתם יכולים לראות כאן את תכנון המנהרות, מכרזים בינלאומיים, מכרזים לתכנון התחנות, מכרזים לקונסטרוקציות, מכרזים ישראלים וגם המבצעים יהיו ישראלים.
גלית אסף שנהר: גם כשאנחנו מדברים על מכרזים בינלאומיים יש את הנושא של העדפת תוצרת הארץ ורכש גומלין.
גלית אסף שנהר: אנחנו מחייבים אותם לקחת מתכנני משנה ומבצעי משנה ישראלים, אנחנו מעודדים את זה.
יואל חסון: נדרשים לשם כך עובדים זרים בפרויקט הזה?
גלית אסף שנהר: ידרשו כאן עובדים זרים.
יואל חסון: שיש להם היתר?
גלית אסף שנהר: כרגע עוד לא.
גלית אסף שנהר: חלק מההתכוננות לביצוע יהיה הנושא של העובדים הזרים.
יואל חסון: שזה לא יתקע את העניינים.
אלכס מילר: ככה זה גם ברכבת לירושלים, נתנו ל"שפיר" היתרים לזרים.
יואל חסון: היו שם עיכובים בתחום הזה?
גלית אסף שנהר: אבל בשיטת חפירה כיסוי אנחנו מדברים על הרבה יותר עובדים ישראלים ועל הרבה פחות עובדים זרים לעומת מה שהיה נדרש בשיטה של הזכיין.
קריאה: מדובר על מומחים בעיקר.
גלית אסף שנהר: נכון.
גלית אסף שנהר: אלה המכרזים לביצוע וניתן לראות שהתכנון שלנו להוציא אותם בשנת 2011, החל ממחצית השנה הזאת ועד סוף 2012.
גלית אסף שנהר: האומדן עם הפריסה הרב שנתית – האומדן לקו כמו שהוא ובלי הארכה לראשון לציון, ובלי הפעלה מוקדמת.
גלית אסף שנהר: כאשר במונחים של היום אנחנו מדברים על 11.3 זה ה- 10.7 שדובר בהחלטת הממשלה.
גלית אסף שנהר: אפשר לראות את ההתפלגות לאורך השנים.
גלית אסף שנהר: שנת 2011 היא שנה שבה אנחנו מבקשים 256 מיליון שקלים במזומן מהממשלה לביצוע התכנון ותחילת הביצוע ברבעון האחרון.
גלית אסף שנהר: שנים 2012-13-14-15 אלו הן השנים הכבדות של הביצוע.
גלית אסף שנהר: שנים 2016-17 לקראת ההפעלה.
יואל חסון: כמה בשנת 2011?
גלית אסף שנהר: בשנת 2011 אנחנו מדברים על 256 מיליון שקלים לתכנון ותחילת הביצוע.
יואל חסון: לשנת 2012?
גלית אסף שנהר: 1.2 מיליארד שקלים.
גלית אסף שנהר: זה לגבי הקו האדום.
גלית אסף שנהר: אם יש שאלות אני אשמח לענות.
גלית אסף שנהר: בקצרה, יש עוד קווים שאנחנו מקדמים.
גלית אסף שנהר: זו הרשת, אלו נתוני הרשת.
גלית אסף שנהר: אנחנו מדברים על רשת ש-34.6% מהתושבים בטווח הליכה שמוגדר עד 500 מטר מהתחנה.
גלית אסף שנהר: ו- 45.3% של מקומות העבודה בטווח הרשת.
גלית אסף שנהר: זה החזון שלנו לקדם את כל הרשת הזאת.
גלית אסף שנהר: הקו הסגול, בקצרה, הוא הקו שמגיע מקריית אונו ומפתח תקווה, זה הקו השלישי שמדובר עליו בשיטת BRT, שגם לגביו אנחנו מתכננים כעת תכנון.
גלית אסף שנהר: הקו הירוק – קו כבד מאוד, זה מול עיריית תל אביב שמגיע מראשון לציון וחולון דרך אבן גבירול לאוניברסיטה בתל אביב.
גלית אסף שנהר: גם הוא מקודם בתכנון - - -
ניצן הורוביץ: סליחה, תת קרקעי בתל אביב?
גלית אסף שנהר: אנחנו מתכננים שני תוואים באבן גבירול, את התת קרקעי ואת העל קרקעי עד להסמכה בנושא הזה.
גלית אסף שנהר: אנחנו מקדמים תכנון בשתי חלופות.
גלית אסף שנהר: החלופה של אבן גבירול מקודמת גם כעל קרקעי וגם כעל קרקעי עד להסמכה בין הממשלה לעירייה.
ניצן הורוביץ: באיזה אורך התכנון התת קרקעי?
גלית אסף שנהר: כ- 2.5 קילוטמר.
גלית אסף שנהר: מלווינסקי עד נורדאו, יותר מ- 2.5 קילומטר.
גלית אסף שנהר: וגם הוא בשנת 2011 - - -
יואל חסון: יש לעיריית תל אביב עמדה בעניין?
אבי בן זאב: המנהרה ארוכה.
אבי בן זאב: יש לנו עמדה ברורה והיא קו תת קרקעי.
יואל חסון: יש עמדה בממשלה?
קריאה: לא. אנחנו מזהים שקשה להעביר את הקו הסגול עילי בתור העיר, עם הרבה ויתורים.
אלכס מילר: אנחנו חושבים שהקו הירוק שהוא מערכת על קרקעי בקטע של אבן גבירול, גם אין שם הרבה נוסעים שמצדיקים.
אלכס מילר: אנחנו חושבים שהמערכת תפעל טוב על הקרקע.
אלכס מילר: מאחר והמחלוקות עיכבו את הפרויקט הזה הרבה שנים אמרנו שאי אפשר יותר לסבול עיכובים בגלל מחלוקות וגם שהפרויקט לא יצא לדרך.
אלכס מילר: הפשרה הייתה תכנון בשתי חלופות ואנחנו נקבל את ההחלטה על החלופה.
אלכס מילר: עיריית תל אביב הסכימה להשתתף בחלק מהעלות של חלופה הכבדה, של המינהור.
אלכס מילר: מאחר והפערים היו באומדנים גסים אמרנו שנעשה לזה רמת תכנון מסוימת כדי שהעובדות תהיינה ברורות למקבלי ההחלטות ושיוכלו לקבל החלטה מושכלת על החלופה שתבוצע.
יואל חסון: דן הראל אתה רוצה להעיר משהו?
דן הראל: לא. אני ביום השלישי שלי במשרד התחבורה.
דן הראל: למרות שכיבדו אותו וכתבו פה בדף המוזמנים שאני המנהל הכללי של משרד התחבורה אני בעצם מיועד, ועדיין לא עשיתי בכלל את הפרוצדורה.
דן הראל: אני מסתכל מהצד.
דן הראל: אתמול הייתי קצת בנת"ע ולא צריך לייחס לזה יותר מדי חשיבות.
דן הראל: אני חושב שההחלטה לעשות את שתי החלופות התכנון היא נכונה.
דן הראל: המחיר שלה יחסית יותר קטן מהמחיר האלטרנטיבי שנמשיך להתנצח.
דן הראל: נמשיך עם זה, וכרגע זה לא על הפרק.
שוקי אורן: אנחנו הולכים בדרך חדשה ובקטע הזה אנחנו צריכים להיות פחות מעורבים.
שוקי אורן: אנחנו ניתן לזה את כל התמיכה.
שוקי אורן: אני חושב שלפני שמגיעים לחלומות הגדולים שעוסקים בהם כל הזמן, המטרה שלנו היא באמת להגיע שהיעד של 2017 יהיה בר השגה.
יואל חסון: שוקי אני רוצה לשאול אותך שאלה שהיא לדעתי בלתי נמנעת לאור הדיונים שעשינו כאן עד הרגע הזה, על הכישלון של הפרויקט מבחינת כל ההסכמים עם החברה המבצעת שכבר לא מבצעת.
יואל חסון: למדתם משהו מהתקלות שהיו ביניכם, בהסכמים, באי עמידה בלוחות הזמנים, בכל נושא הסגירה הפיננסית?
יואל חסון: למדתם מזה משהו?
יואל חסון: מאוד חשוב לדעת את זה לעתיד.
שוקי אורן: עסקנו לא מעט בקדימות הנושא הזה.
שוקי אורן: בלי ספק זה מקרה שאנחנו לא אוהבים אותו והוא גם יוצר פגיעה לכל הפרויקטים של שיתוף פעולה של PPT  . המזל שמחר פותחים את הנתיב המהיר לתל אביב, אז אפשר לראות שיש גם פרויקטים של PPP שאפילו המדינה מקבלת מהם צ'ק והם עומדים בלוח זמנים סביר.
שוקי אורן: בפרויקט הזה אחת הבעיות המרכזיות הוא שהפרויקט הזה מורכב בתוך מרקם צפוף ביותר.
שוקי אורן: כאשר רב הנסתר על הנגלה.
שוקי אורן: מהבחינה הזאת גם התחרות שהייתה בין אלה שהגישו את ההצעות הייתה מאוד אגרסיבית וגרמה לנו להגיע למצב שהם הכניסו את עצמם מראש לפרויקט שמבחינתם היה הפסדי מלכתחילה.
שוקי אורן: כאשר בחלק גדול מהמקרים בונים על זה שבמהלך הדרך המדינה תשפר את מצבה.
שוקי אורן: כאן אני חושב שאחת המסקנות הברורות, אגב יש פרויקט שאנחנו חתכנו אותו, פרויקט בכביש 531 שהיה מקרה דומה, חתכנו אותו והפסדנו את הפרויקט כדי שהמגזר הפרטי יבין כשאנחנו את הפרויקטים האלה עושים אותם בצורה נקייה וראויה כמו שצריך לעשות, ולא שאנחנו לאחר מכן נכנס למסכת אין סופית של משאים ומתנים איך לשפר את החוזה שעליו חתמנו.
יואל חסון: איפה אתם הייתם בעניין לבוא לחברות הפרטיות "חבר'ה אתם מגישים הצעות לא ריאליות".
יואל חסון: איפה הייתה כאן הבחינה שלכם.
יואל חסון: לבחון את ההצעות ולומר זה לא נורמאלי.
יואל חסון: נכון שאתם רוצים את המחיר הכי טוב אבל בכל זאת יכולתם לומר שהם מציעים הצעות לא ריאליות ואחר כך יבואו ויבקשו עוד כסף.
יואל חסון: כל זה היה צריך להיות קודם.
שוקי אורן: כאן אחת הבעיות הגדולות.
שוקי אורן: אני יוכל להראות הרבה פרויקטים שהצליחו ושהם קיימים כולל הפרויקט שיפתח מחר בו היה מכרז על המענק שהמדינה תשלם.
שוקי אורן: במכרז לנתיב המהיר לתל אביב היה על הסכום שהמדינה תשלם מענק הקמה לזכיין שיפעיל את זה.
שוקי אורן: הנה כאן יש מענק שהמדינה מקבלת, כלומר גם לפי שיטה זו זה חרג מהמודלים שהמדינה בדקה.
שוקי אורן: לכן קשה לבוא מראש ולומר "אתם לא יכולים לקיים את זה".
שוקי אורן: יש את החשש שהם לא יוכלו לקיים את זה.
שוקי אורן: לכן אנחנו במקרים האלה מקיימים שימועים וכדומה כדי לוודא שהם יכולים.
שוקי אורן: הם אומרים שכן אבל העניין במקרה הנוכחי הוא שאנחנו הולכים עד הסוף.
שוקי אורן: מימשנו את הערבויות.
שוקי אורן: אנחנו לא מוותרים כדי שגם ילמדו להתנהל בכאלה מקרים.
יואל חסון: חשוב להסיק את המסקנות מהפרויקט הזה.
יואל חסון: לכם כחשב הכללי היה חלק מכריע בעניין הזה.
יואל חסון: אני חושב שכמי שמובילים ומאוד רלוונטיים בפרויקטים האלה צריך ללמוד היטב מהטעויות שהיו כאן, והיו כאן טעויות ללא שום ספק.
יואל חסון: ראשית אני רוצה לברך את תלמידי הישיבה התיכונית מדעית ממעלה אדומים שנמצאים איתנו כאן.
יואל חסון: ברוכים הבאים, אני שמח לראות אתכם איתנו כאן.
ניצן הורוביץ: רציתי לשאול את שוקי אורן, מה דעתך על רמת התקצוב של הדבר הזה.
ניצן הורוביץ: טוב שעכשיו זה מבוצע.
ניצן הורוביץ: זה ריאלי?
שוקי אורן: אחד ההבדלים שצריך לקחת בחשבון, זה סיכון ואני חושב שכולנו יודעים אותו.
שוקי אורן: כשאתה הולך על פרויקט שהוא מגזר הפרטי יחסית אתה יותר מגודר בצד התקציבי.
שוקי אורן: הדוגמה הטובה היא אפילו ירושלים.
שוקי אורן: יש היום את הפרויקט עם המגזר הפרטי שהמדינה משלמת יותר בסופו של דבר אבל גם המגזר הפרטי משלם יותר.
שוקי אורן: יש משא ומתן ויש מי שסופג את העלויות.
שוקי אורן: כאן חלק גדול מזה, הרי הפרויקט הזה מתוקצב ובהחלט שיהיו כל מיני ולת"מים במהלך הדרך.
שוקי אורן: אני מקווה שהניהול הנכון והמאמץ המושקע עכשיו יגרום באמת שהפרויקט יבוצע בזמן ובתקציב.
שוקי אורן: האם הוא יכול לחרוג?
שוקי אורן: – אני חושב שזה יהיה לא רציני שאני אגיד שאין את הסיכון שהוא יחרוג.
ניצן הורוביץ: למה לחרוג?
ניצן הורוביץ: – אולי פחות.
שוקי אורן: אני מניח שכאן אנחנו לא נופתע לטובה.
שוקי אורן: אני מניח שבסך הכול חשוב ביותר שזה יבוצע מקצועי.
שוקי אורן: אגב, כל עוד הדברים נעשים בצורה מקצועית ורצינית אני חושב שלדעת מראש בכזה פרויקט מורכב, זה פרויקט מורכב ושאף אחד לא יתבלבל כאן, מדברים על רכבת תת קרקעית, יש מים בתל אביב, יש לטפל במים בתל אביב.
שוקי אורן: זו הייתה אחת הבעיות הגדולות.
שוקי אורן: לבוא ולחשוב שאנחנו יודעים כל אגורה שתוצא זה פשוט לא רציני.
שוקי אורן: צריך לקחת בחשבון שיכול להיות שזה יעלה יותר כסף.
שוקי אורן: אני חושב שברמה האסטרטגית כל עוד זה עוד ינוהל נכון ושנראה שהעסק הזה מתבצע כמו שזה צריך, זאת לא הנקודה הקריטית.
יואל חסון: אתה רואה מצב שבגלל תוספת של 10%, 20%, 30% בתכנון התקציבי יעצרו את התכניות, את הפעילות בשטח?
שוקי אורן: לא תוכל לעצור את זה.
שוקי אורן: אני לא רואה מצב כזה.
שוקי אורן: זה אחד הדברים כשאני הגעתי לאוצר למדתי שהמושג שמשתמשים בו הכי הרבה היה המושג "להיכנס לתעלה".
שוקי אורן: במקרה הזה זה תרתי משמע.
שוקי אורן: צריך להיכנס לתעלה, שנית זה הרבה תכנון.
שוקי אורן: דרך אגב אותו הדבר היה בירושלים.
שוקי אורן: ברגע שאתה נמצא כאן זה פרויקט קשה, הזכיינים סבלו בו קשות.
שוקי אורן: הרכבת עכשיו בנסיעות מבחן והיא תיסע בירושלים.
ניצן הורוביץ: אחרי הניסיון של ירושלים מה דעתך על סוגיית לוח הזמנים?
ניצן הורוביץ: עם התקציב הבנו שצפיות הפתעות.
ניצן הורוביץ: אבל מבחינת לוח הזמנים האם גם שם תהיינה לנו הפתעות?
שוקי אורן: אני מקווה שכאן תהיינה לנו הפתעות טובות.
דב חנין: אנחנו מסכימים על ה- 17 השאלה היא רק באיזו מאה.
שוקי אורן: אני מקווה שכאן תהיינה הפתעות לטובה.
סטלה אבידן: אני חייבת להסכים איתך דב חנין.
שוקי אורן: אני חייב להגיד שיש פרויקטים בשיתופי המגזר הפרטי ויש פרויקטים תקציביים.
שוקי אורן: יש הרבה יתרונות לפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי, בחלק מהמקרים גם בלוחות הזמנים.
שוקי אורן: במקרה הזה אני חושב, אני בתור זה מוביל את הפרויקטים עם שותפים הפרטיים זה היה טעות ללכת שוב עם המגזר הפרטי.
שוקי אורן: הלכנו על התקציבי ואני חושב שבעניין הזה יש קונצנזוס מלא.
שוקי אורן: התקציב בנושא הזה לדעתי יוצר לוח זמנים מהיר יותר כי רמת אי הוודאות כאן הייתה גובהה מדי.
שוקי אורן: לכן גם אם היזם היה מתחיל לעבוד אנחנו מהר מאוד היינו יכולים להיתקע בכל מיני בעיות שהיו יכולות להיות תקציביות.
שוקי אורן: אבל כמדינה שחתומה מול הצד השני היינו אומרים 'לא, אתה מחויב תעשה את זה'.
שוקי אורן: אז היינו יכולים בכל פעם להיתקע בלוחות זמנים.
שוקי אורן: ברגע שמדובר בפרויקט תקציבי אני מאמין שלוחות הזמנים יוכלו להיות מהירים יותר.
יואל חסון: למרות שאני חשבתי שהמנהל הכללי של משרד ראש הממשלה חשב אחרת בעניין הזה, אפילו המנהל הכללי לשעבר של נת"ע לשעבר אמר שלדעתו זו החלטה לא נכונה להעביר לנת"ע.
שוקי אורן: קודם כל המילה נת"ע היא לא מילה גסה, נת"ע כגוף הוא הגוף שהוקם לכאורה לצורך הנושא של נתיבי תחבורה עירוניים באזור, כך שזה בסדר.
שוקי אורן: החשוב ביותר זה הערכות נכונה של החברה.
שוקי אורן: אם החברה תיערך נכון, מבנית ועבודה נכונה מול משרד התחבורה בעיקר אלו הדברים שיכולים לייצר כאן את ההצלחה.
שוקי אורן: יש חברות כמו מע"צ היום שהיא חברה ממשלתית שבונה היום כבישים בישראל, היא עושה את זה בצורה מצוינת ועובדת עם מכרזים מסודרים, עומדת בלוחות זמנים.
שוקי אורן: כך שזה לא מה שמפחיד אותי.
שוקי אורן: אני רוצה לראות שהחברה תהייה ערוכה, אני חושב שהיא נערכת.
יואל חסון: אני חשוב שאחד היתרונות כאן, זה שנוכל לעשות השוואה בין המסלול שהלכנו בו תקציבי לבין מסלול שהלכנו עם המגזר הפרטי ונוכל אולי לראות איך הדברים עובדים.
שוקי אורן: בדברים האלה זה כמו בפוליטיקה, כל אחד יכול להביא דוגמאות מהחיים להסביר כמה הוא צודק.
שוקי אורן: אני בטוח שגם כאן.
שוקי אורן: יש פרויקטים שאנחנו יודעים בוודאות - - -
יואל חסון: פרויקט הרכבת בירושלים מול הרכבת הזאת לא ניתן לעשות השוואה כדי לראות מה עובד יותר גם בתהליך?
שוקי אורן: אני לא בטוח שתמיד ההשוואות נכונות.
שוקי אורן: בירושלים תהיה רכבת קלה.
שוקי אורן: אין ספק שפרויקטים כאלה במגזר הפרטי בתוך עיר הם קשים יותר ומסובכים יותר.
שוקי אורן: זה גם אחד הדברים שאנחנו רואים.
שוקי אורן: בכל זאת יש לנו פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי, גם תחבורתיים, כמו מנהרות הכרמל וכמו כביש 6 וכמו הנתיב המהיר, פרויקטים שעובדים בצורה יפה.
שוקי אורן: יפה מבחינת הביצוע, מתקני ההתפלה הם בוודאי הדוגמה הטובה ביותר שגם ביעילות וגם במהירות וגם במים זולים.
שוקי אורן: פרויקטים כאלה בלי ספק הם מורכבים יותר.
שוקי אורן: ההשוואה בין ירושלים לתל אביב מאוד קשה.
שוקי אורן: אני מקווה שלשתי הערים האלה תהיה תחבורה.
שוקי אורן: ירושלים תהיה קודם.
דב חנין: תודה אדוני היושב ראש, אני מאוד מודה לך שכינסת את הישיבה הזאת.
דב חנין: אני חושב שזו ישיבה חשובה.
דב חנין: אני רוצה לפתוח בכמה מילות תודה למר יעקב גנות שנאלץ לצאת, אני חושב שתרומתו כמנהל הכללי של משרד התחבורה הייתה מאוד חשובה.
דב חנין: אני מצטער על עזיבתו.
דב חנין: בקדנציה הקודמת היו לי איתו הרבה ויכוחים, הוא היה בתפקיד אחר כמנהל רשות ההגירה, כמנהל הכללי של משרד התחבורה מאוד נהניתי לעבוד איתו.
דב חנין: אני גם אנצל את ההזדמנות לברך אותך מר דן הראל לכניסתך לתפקיד הזה.
דב חנין: אמרתי לך קודם ואני אומר שוב, אתה חשבת שניהלת דברים מסובכים בצבא, כעת אתה תראה מה זה לנהל דברים מסובכים.
דב חנין: אני חושב שזה אתגר בלתי רגיל.
דב חנין: אני חושב שמשרד התחבורה מכל המשרדים הוא המשרד שיש לו את ההשלכה הכי דרמטית על חיי אזרחי ישראל.
דב חנין: אני גם רוצה לברך על החלטת הממשלה לקחת את הפרויקט הזה למימון תקציבי.
דב חנין: זה נדיר בכנסת שאני מברך את אנשי אגף התקציבים, אבל הפעם ממש מגיעה להם הברכה, למר אודי אדירי שאני לא רואה אותנו כאן – הרפרנט לענייני תחבורה.
דב חנין: הוא העבר לענייני תשתיות.
דב חנין: אני חושב שהגישה שלהם וגם אדוני החשב הכללי, הייתה גישה פתוחה, עניינית ורצינית מאוד.
דב חנין: ידעתם לקבל את ההחלטה הנכונה שצריך היה לקבל.
דב חנין: אני חשבתי שהיה צריך לקבל אותה מזמן.
דב חנין: טוב שקיבלתם את ההחלטה הזאת וקיבלתם את הפרויקט הזה למימון המדינה.
דב חנין: אדוני המנהל הכללי של משרד התחבורה, אני חושב שהתמזל מזלך להגיע לדיון בסוגיה הכי חשובה שעומדת על שולחנך כמנהל הכללי של משרד התחבורה.
דב חנין: נתונים שפורסמו בזמנו אנשי אגף התקציבים במשרד האוצר אומרים ש- 80% מהזמן החברתי שהולך לאיבוד בגלל בעיות תחבורה בישראל הולך לאיבוד בגוש דן וסביב גוש דן.
דב חנין: אני יודע שמשרד התחבורה עוסק בפרויקטים חשובים כי נתיבי ישראל ורכבות, פריסה וקווים לכל מיני מקומות.
דב חנין: הבעיה הגדולה, הקשה, הסבוכה ביותר עם המחיר הכלכלי והחברתי הכי קשה נמצאת בגוש דן וסביב גוש דן.
דב חנין: מאוד חשוב לאבחן בצורה מאוד מדויקת איפה נמצאת הבעיה.
דב חנין: ישנם תחומים בהם יש התקדמות, למשל יש לנו היום רכבות יותר טובות לתל אביב מאזור חיפה, מהשרון, מרחובות, שנוסעות.
ניצן הורוביץ: כשהן נוסעות.
דב חנין: כמו שאומר חבר הכנסת ניצן הורוביץ כשהן נוסעות, אבל בסופו של דבר יש לנו כאן פתרון עם קשיים זמניים שנתגבר עליהם.
דב חנין: בשנה הבאה יכנס גם קו הרכבת של ראשון לציון מערב שהוא מאוד חשוב.
דב חנין: אנשים באופן עקרוני יכולים להגיע ובעתיד, עוד כמה שנים - - -
ניצן הורוביץ: השנה כבר יכנס.
דב חנין: בשנת 2011.
דב חנין: אנשים יוכלו להגיע יותר בקלות ויותר בנוחות לתל אביב.
דב חנין: אבל עדיין הרוב המכריע, רוב עצום של האנשים שצריכים להגיע לתל אביב ויכולים להגיע לתל אביב ברכבת בוחרים להגיע ברכב הפרטי, למרות הפקקים, למרות זיהום האוויר, למרות בעיות החניה נוסעים ברכב הפרטי לתל אביב.
דב חנין: השאלה הגדולה היא למה.
דב חנין: כדי להתמודד עם השאלה הזאת יש חוליות מסוימות שצריכות שיפור ברכבת, יותר קרונות, יותר מקומות וכדומה.
דב חנין: מטופל.
דב חנין: יש נושא שאני מקווה שיהיה במרכז תשומת לבך, אחד מהנושאים שיהיו במרכז תשומת לבך, הוא איך להקל על האנשים להגיע לתחנת רכבת.
דב חנין: זה שיש תחנת רכבת זה נהדר אבל אם לאנשים ממושבי השרון למשל אין להם איפה לחנות בתחנת הרכבת בשרון הם לא יעלו על הרכבת.
דב חנין: הם יעדיפו לעשות את הדרך ולמצוא בעיות חניה בתל אביב ולא לחפש חניה ליד תחנת הרכבת.
דב חנין: בכנסת יש יוזמה של חניונים בחינם, זה עולה כסף בתחנות רכבת, כדי לעודד אנשים לבחור להגיע לרכבת ברכב הפרטי שלהם ממקומות שאין בהם תחבורה ציבורית – כל אזורי הפריפריה הקטנים מאוד.
דב חנין: זאת יוזמה שנמצאת על שולחנכם.
דב חנין: אני מקווה שהיא תקודם.
דב חנין: בעיית הבעיות היא מה קורה בתוך גוש דן.
דב חנין: בעיית הבעיות היא של אותו תושב מנתניה או מרחובות שכבר מגיע לתל אביב, הוא כבר הגיע לתחנת הרכבת בתל אביב, מכאן הוא אבוד.
דב חנין: מכאן הוא אבוד כי מערכת התחבורה הציבורית בתל אביב ובגוש דן היא פשוט 'על הפנים'.
דב חנין: היא פשוט 'על הפנים'.
דב חנין: זו מערכת תחבורה לא ידידותית, לא הגיונית, לא רציונאלית, חלק מהקווים בכלל נוסעים בנתיבים היסטוריים, האוטובוס תקוע בפקקים עם כלי רכב פרטיים.
דב חנין: זה אסון !
דב חנין: אתה מגיע ואתה מבין שאתה בעונש.
דב חנין: לכן בוחרים בתחבורה הציבורית רק אלה שאין להם בררה.
דב חנין: זה הקהל השבוי – אנשים שאין להם רכב פרטי.
דב חנין: כל היתר בוחרים בחירה רציונאלית.
דב חנין: לא בגלל שהם אנשים רעים ורוצים לזהם, או רוצים דווקא לנסוע ברכב פרטי.
דב חנין: הם בוחרים בחירה רציונאלית, בוחרים מה הכי הגיוני מבית לבית וזה לקחת את האוטו ולנסוע לתל אביב, יהיו קצת בעיות חנייה ובסוף נפתור אותם.
קריאה: היום זה גם המשרד שלו.
דב חנין: לכן השאלה של תחבורה ציבורית בתל  אביב היא שאלה קריטית.
דב חנין: הקו האדום כמובן הוא דבר חשוב אבל כמו שכולנו יודעים, ונכון אמרה ממלאת המקום ואולי בעתיד המנהלת הכללית של נת"ע, אני מאחל לך, התפיסה חייבת להיות תפיסה של רשת.
דב חנין: אף קו אחד בפני עצמו לא ייתן פתרון.
דב חנין: קו נותן פתרון למי שגר ליד הקו ורוצה להגיע ליד הקו.
דב חנין: הרשת היא משהו שתאפשר לאנשים לנוע ממקום למקום.
דב חנין: השאלה הגדולה היא שאלה רשתית.
דב חנין: כאן אני חייב לומר שמצבנו מאוד גרוע למרות שיש ניסיונות מאוד טובים בעולם איך עושים את זה.
דב חנין: אגב, לא צריך לחפור את העיר, לא צריך להרוס את העיר ולבנות אותה מחדש.
דב חנין: יש מודלים שעובדים בצורה מצוינת ופועלים בדיוק כמו רכבת תחתית מבלי שהם רכבת ומבלי שהם תחתית.
דב חנין: הם פועלים על פני האדמה על בסיס של אוטובוסים מהירים שמקבלים עדיפויות דרך.
דב חנין: לא עומדים בפקקים, לא עוצרים ברמזורים.
דב חנין: מערכת שעובדת כרשת וניתנת לביצוע תוך שנה.
דב חנין: תוך שנה אנחנו יכולים את גוש דן להפוך למשהו אחר לחלוטין.
דב חנין: אנחנו בכנסת קיימנו לפני שבוע דיון מעקב בוועדה אחרת על תיקון 84 לפקודת התעבורה.
דב חנין: זה תיקון שנעשה במסגרת "חוק אוויר נקי" ומייצר מערכת מנגנונים שמאפשרים לעשות דבר כזה.
דב חנין: הוא נותן את הסמכות לרשות המקומית לעשות את זה.
דב חנין: אבל אם הרשות המקומית לא מצליחה לייצר פתרון הוא נותן לכם, למשרד התחבורה, את הכוחות להפקיע מהרשות המקומית את הסמכות ולעשות במקומה.
דב חנין: ריב הסמכויות בין הרשויות המקומיות לבין משרד התחבורה הוא משהו שצריך להתגבר עליו.
דב חנין: תיקון 84 אומר שבררת המחדל היא הרשות המקומית.
דב חנין: הרשות המקומית יכולה להכין תכניות, לבצע עדיפויות תחבורה ציבורית, לעשות את מה שצריך.
דב חנין: אם היא לא עושה את זה משרד התחבורה יכול להגיד שהוא לוקח את זה על עצמו ואז הוא צריך לעשות את אותם דברים.
דב חנין: אני יודע שזה מוקש פוליטי, זה לא פשוט לריב עם רשויות, לקבל החלטות.
דב חנין: אבל אם רוצים אין בררה אלא לעשות את הדברים האלה.
דב חנין: פשוט אין בררה.
דב חנין: אני חושב שאם אנחנו לא נעשה מהלך דרמטי של טיפול עכשיו בבעיות התחבורה בתל אביב, אנחנו לא יכולים להמשיך ולהמתין.
דב חנין: אני מאוד מקווה שזה יהיה בשנת 2017, 2016.
דב חנין: הלוואי, אני בעד זה.
דב חנין: אבל לא יכולים להמשיך להמתין לזה.
דב חנין: צריך לייצר מהלך דרמטי של קווים מהירים של אוטובוסים בתוך העיר עם עדיפויות דרך.
דב חנין: אם אתם לא מצליחים להסתדר עם הרשויות המקומיות קחו את הסמכויות האלה אליכם.
דב חנין: תשתמשו בהם.
דב חנין: הציבור רוצה את זה, הציבור צריך את זה.
דב חנין: אנחנו חייבים להתקדם בתחום הזה כי בסופו של דבר יש כאן גם שאלה כלכלית, גם שאלה חברתית, גם שאלה תחבורתית, גם שאלה סביבתית.
דב חנין: זה מה שצריך לעשות עכשיו.
ניצן הורוביץ: ראשית ברכות לדן הראל.
ניצן הורוביץ: אני אמשיך בדיוק מהמקום שחבר הכנסת דב חנין סיים.
ניצן הורוביץ: הסיפור בגדול במדינת ישראל, בשנים האחרונות נוספים סדר גודל של 250,000 מכוניות חדשות כל שנה.
ניצן הורוביץ: פשוט אחרי שאתה גורע מה שירד נכנסים בערך 250,000, אולי 300,000 בגלל העלייה ברמת החיים.
ניצן הורוביץ: 300,000 מכוניות חדשות כל שנה.
ניצן הורוביץ: זה סדר גודל של 800 מכוניות ביום חדשות שעולות לכבישים.
ניצן הורוביץ: מתוך זה הרוב מגיע לגוש דן כי רוב מקומות העבודה נמצאים בגוש דן.
ניצן הורוביץ: היות ואלו מקומות עבודה זה מה שנקרא של יממות, אנשים שנוסעים במסלול קבוע כמו שאני נוסע כל יום לכנסת בשעה קבועה, מנקודה קבועה בשעה קבועה.
ניצן הורוביץ: אדם נוסע לעבודה, ללימודים וכדומה.
ניצן הורוביץ: יממות קלאסי לתחבורה ציבורית.
ניצן הורוביץ: בכל העולם רוב תנועת היממות היא תחבורה ציבורית.
ניצן הורוביץ: רק בארץ העיוות הגדול הוא שתנועת היממות מסתמכת על רכב פרטי כי התחבורה הציבורית בארץ לא טובה.
ניצן הורוביץ: זה חייב להשתנות.
ניצן הורוביץ: אני יודע שזה השתנה.
ניצן הורוביץ: התחלף הדיסקט כבר כמה שנים.
ניצן הורוביץ: יושב כאן אלכס לנגר, ממשרד התחבורה - הצמרת המקצועית, הדיסקט השתנה.
ניצן הורוביץ: אלא שבפועל הדברים לא ממש השתנו.
ניצן הורוביץ: יש גישה של גם וגם.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת גם תחבורה ציבורית וגם רכב פרטי ואנחנו רואים את הנתיב המהיר שהיא דוגמה קלאסית לגישת הגם וגם.
ניצן הורוביץ: יש את סוגית מטרופולין גוש דן מבחינת הפתרונות בתוך גוש דן.
ניצן הורוביץ: כאן אני אמשיך בדיוק בנקודה שדב חנין הפסיק.
ניצן הורוביץ: הסיפור של רכבת מול אוטובוס.
ניצן הורוביץ: או החלטה ההיסטורית שהתקבלה ללכת על רכבת, תחילה קראו לזה מטרו,  החלטה שהייתה מלכתחילה לאו דווקא מבוססת על שיקולים הגיוניים או ניתוח ראלי של העניין מבחינת היקף הנשואה, הצורך בדברים, כמה אנשים יש לנו לאורך הקו ומי משתמש.
ניצן הורוביץ: בוא נקרא לזה יותר משיקולי תדמית וגם דברים פוליטיים.
ניצן הורוביץ: מטרו בתל אביב, פעם זה היה מבחינת 'מכונית לכל פועל', איזו סיסמה שזרקו אותה.
ניצן הורוביץ: ראשי ערים בזה אחר זה, שרי תחבורה בזה אחר זה  המשיכו לגלגל את הרעיון "מטרו בתל אביב, מטרו בתל אביב".
ניצן הורוביץ: אז כל פעם כשסיים ראש עיר או כשסיים שר תחבורה את הקדנציה אמרו "איך זה שלא הוגשם המטרו בתל אביב?"
ניצן הורוביץ: . לא באמת בדקו האם יש צורך במטרו בתל אביב.
ניצן הורוביץ: כשאני אומר מטרו בתל אביב הכוונה לקו תת קרקעי.
ניצן הורוביץ: קו תת קרקעי!
ניצן הורוביץ: את העלויות העצומות ראינו לפנינו.
ניצן הורוביץ: מבחינת קשיי הביצוע, ממלאת מקום המנהל הכללי, הציגה את זה בצורה קצת מנומסת.
ניצן הורוביץ: אבל מדובר, ושיהיה כאן ברור וצריך להגיד את זה, דובר בסיוט ביצועי לגוש דן שיתקע את המדינה הזאת למשך שנים רבות.
ניצן הורוביץ: קטעים של מאות מטרים בצירים המרכזיים ביותר, ברחוב ז'בוטינסקי, דרך בגין בתל אביב, במרכז רמת גן.
ניצן הורוביץ: כשהתפוצץ צינור לכמה שעות בשדרות רוקח כל המדינה מחדרה ועד גדרה הייתה תקועה כמעט יום שלם.
ניצן הורוביץ: תארו לכם עבודות שנמשכות שנים, שנים בצירים הכי מרכזיים אליהם מתנקזים מאות אלפי כלי רכב כל יום – זה סיוט ביצועי.
ניצן הורוביץ: אני אומר לשוקי אורן משהו, אני לא יודע שוקי אם מבחינה מקצועית-מעשית יש טעם לחשוב מחדש על הקו האדום מבחינת האופציה התת קרקעית.
ניצן הורוביץ: אם היינו בנקודת זמן אחרת אולי היה כדאי.
ניצן הורוביץ: היות וכאן אנחנו מדברים רק על קו אחד ויש עוד בצנרת את הקו הירוק ואת הקו הסגול, אגב לא הוצגו כאן לוחות זמנים.
ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים כאן על משהו עתידי ודי תיאורטי, אני חושב שיש מקום לחשוב מחדש על העניין התת הקרקעי של הקווים האחרים.
ניצן הורוביץ: אני חושב שמשום שאת הניסיון ואת מסע הייסורים של הביצוע על פני השטח ראינו בירושלים.
ניצן הורוביץ: יש לנו את הניסיון על פני השטח וראינו בכמה ייסורים זה כרוח.
ניצן הורוביץ: בירושלים לא קוראים לזה רכבת קלה, קוראים לה רכבת קללה.
ניצן הורוביץ: תחשבו על אותו דבר רק תת קרקעי ומתחת לגוש דן.
ניצן הורוביץ: אני לא יודע אם יש כאן נציגים מעיריית תל אביב.
ניצן הורוביץ: שאלתי נציגים מעיריית בני ברק ורמת גן האם הם ערוכים להתמודד עם ביצוע כזה, עם מה שזה אומר שזה יעשה לעיר שלהם, שצירים מרכזיים יהיו סגורים למשך חודשים ארוכים.
ניצן הורוביץ: מה תעשו?
קריאה: יש אלטרנטיבה.