GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום ג'רבי: יתכן שבמגזר הערבי מי שרוצה לשרת בבית ספר ובגן אין לה אפשרות.
שלום ג'רבי: אגב זה גם במגזר היהודי.
אורי אורבך: כמה עולה תקן?
שלום ג'רבי: יש תקנים של המנהלת שאנחנו מקבלים בחינם ונותנים אותם.
שלום ג'רבי: חוץ מזה תקן במגזר היהודי כמו במגזר הערבי אם זה בת בית זה 1,450 שקלים לתקן אחד.
שלום ג'רבי: זה לחודש וזה כולל את דמי הכיס שלה, את העלויות, נסיעות, ביטוח וכדומה.
שלום ג'רבי: אנחנו מתקדמים, וגם במגזר הערבי המספר עולה.
שלום ג'רבי: במגזר הערבי החסמים הם גדולים וקשים מאוד.
שלום ג'רבי: לצערי ההנהגה הערבית, לא כולה אלא רובה, - - -
נסים זאב: תקנים לבתי חולים למשל.
שלום ג'רבי: לבתי חולים הם תקנים פרטיים שקונים אותם.
שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לדעת שמתוך ה- 14,000 מתנדבים 8,000 תקנים הם משרדי ממשלה.
שלום ג'רבי: שאר התקנים הם תקנים פרטיים.
שלום ג'רבי: יש קריטריונים מי יכול לרכוש מתנדב או מתנדבת של השירות הלאומי או האזרחי.
שלום ג'רבי: כמובן שהוא צריך להיות מוסד ללא כוונות רווח.
שלום ג'רבי: הוא צריך לעשות פעילות למען ולטובת החברה.
שלום ג'רבי: זה לא יכול להיות לבעל חברה - - -
נסים זאב: כמה זה עולה לאוצר?
שלום ג'רבי: בסופו של יום משרדי ממשלה זה האוצר.
נסים זאב: זה יכול גם לצאת מהתקציב של כל משרד ומחלקה.
שלום ג'רבי: אבל בסופו של דבר את אותה מחלקה משרד האוצר מתקצב.
קריאה: כמה תקנים יש למנהלת?
שלום ג'רבי: למה בכלל יש תקנים למנהלת?
שלום ג'רבי: – יש תקנים שהמנהלת רואה לנכון להגיד מאחר והעמותות ומכיוון שהגופים המפעילים לא רוצים לרכוש או לקחת אותם.
שלום ג'רבי: המנהלת עושה חשבון מה כדאי, איך כדאי ואיפה כדאי, ובאה ונותנת את המתנדבים למקום שלא עולה להם כסף.
שלום ג'רבי: דיברנו על נוער בסיכון, על בעלי צרכים מיוחדים, מתנדבים במגזר הערבי.
שלום ג'רבי: יש לנו בעיה כי יש חוסר מודעות גם בקרב הגופים המפעילים וגם בקרב המתנדבים בשני המגזרים.
שלום ג'רבי: גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי.
אורי אורבך: יש התנגדות בקרב הגופים במגזר הערבי והאוכלוסייה החרדית לקחת בני שירות אזרחי מסיבות - - -
שלום ג'רבי: בעיקר מסיבות אידיאולוגיות.
שלום ג'רבי: לדוגמה במגזר הערבי לפני מספר חודשים הגיעה רכזת למקום מסוים, נתנו לה מכות והיא אושפזה בבית חולים.
שלום ג'רבי: לפני כחודשיים ראש מועצה מסוימת החליט על דעת עצמו להעיף ארבע - - -
ניצן הורוביץ: איזו רכזת , באיזה מוסד?
שלום ג'רבי: מאיזו עמותה.
ניצן הורוביץ: אחת הבעיות עם המגזר הערבי היא שיש התנגדות אידיאולוגית.
שלום ג'רבי: העמותות עצמן, מה שנקרא הגופים המוכרים, יש שבע עמותות כאלה.
שלום ג'רבי: בעמותה "לשוויון" הרכזת היא ערביה, כל העמותות מגייסות גם בנים וגם בנות מכל המגזרים, וגם העמותה הערבית מגייסת יהודים.
שלום ג'רבי: אף אחד לא מונע מאף אחת לגייס מתנדבים, להיפך אנחנו מעודדים שיבואו כמה שיותר.
שלום ג'רבי: אותה בחורה הגיעה למקום מסוים, חטפה מכות ואושפזה בבית חולים.
שלום ג'רבי: לחבר'ה הצעירים, אני מזמין אותך לסיור איתי, קוראים להם בוגדים ומשמיצים אותם.
שלום ג'רבי: כלומר הילדים החמודים שרוצים להתנדב, אגב הם מתנדבים בקהילה ובחברה.
שלום ג'רבי: לא לוקחים אותם עכשיו לשרת ביהודה ושומרון או בשירות לבטחון כללי.
שלום ג'רבי: הם באים ומשרתים בקהילה ובחברה וממש מנדים אותם.
שלום ג'רבי: ההתמודדות קשה מאוד.
שלום ג'רבי: למזלנו המתנדבים הם חבר'ה איכותיים ונהדרים.
שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת.
שלום ג'רבי: ההתנגדות הקשה היא של וועדת ההנהגה וההנהגה הפוליטית.
שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים איתם ובסוף החבר'ה מצביעים ברגליים והגרף עולה.
שלום ג'רבי: התמודדות שלהם היא התמודדות לא קלה ולא פשוטה.
שלום ג'רבי: חוק טל – יש מספר תחומים שמתנדבים בחוק טל יכולים להתנדב והם: ברווחה, בריאות, בריאות הציבור, עלייה, הגנת הסביבה, בטחון פנים ושירותי הצלה.
שלום ג'רבי: השירות לא מתבצע בתחום החינוך למעט חינוך מיוחד.
שלום ג'רבי: כך שכל ההשמצות על כך שהם משרתים שירות לאומי במקום בו הם לומדים הם לא נכונים.
שלום ג'רבי: השר התייחס לזה, השם ישיבה למקום שהם משרתים זה רק סמנטיקה ומדובר בעצם במוסד לעבריינים.
שלום ג'רבי: כמו שאמרנו קהל היעד הוא מגיל 22 נשוי פלוס ילד או בן 26 רווק.
שלום ג'רבי: היום אנחנו עומדים על 1,552 מתנדבים ולפני שנה היינו עם 1,000 מתנדבים.
שלום ג'רבי: שוב, ההתלבטות שלנו היא התלבטות קשה גם בנוגע למגזר החרדי וגם עם המגזר הערבי האם לפרסם יותר ולהשקיע בקמפיין.
שלום ג'רבי: יש צדדים לכאן ולכאן ואנחנו עדיין לא יצאנו בקמפיין נרחב לא למגזר החרדי וגם לא לערבי כי אומרים שאם נרחיב את הקמפיין תהייה התנגדות קשה וגדולה יותר.
שלום ג'רבי: זאת הסיבה שאנחנו הולכים בקמפיין עדין בשני המגזרים האלה.
נסים זאב: אבל למה צריך שיהיה - - -
דניאל הרשקוביץ: זה באמת חלק מהצעת המחליטים שאתמול לא הגיעה לממשלה והיא תגיע בשבוע הבאה.
שלום ג'רבי: מדובר על גיל 22 שיכול להיכנס לתחומי ההצלה, ובן 24 נשוי בלי ילד יכול כבר להיכנס לכל מסלולי השירות האזרחי, בגיל 26 נשוי פלוס ילד.
שלום ג'רבי: אני מסתובב הרבה בקרב הציבור החרדי כמו שאני מסתובב בציבור הערבי, לצערי גם בציבור החרדי וגם בערבי יש חוסר מודעות בקרב החבר'ה עצמם שאינם יודעים שהאפשרות קיימת.
שלום ג'רבי: יש חששות שמא אחר כך זה יהיה חובה ויחייבו אותם ושהם יצטרכו להצהיר הצהרות.
שלום ג'רבי: אין הצהרות וזה לא קשור לצבא, לא קשור לא בכלל למשרד הבטחון.
שלום ג'רבי: אני מכריז שהכל מתבצע באופן ברור ומסודר.
אורי אורבך: מסקרן אותי אם אתם הייתם רוצים לפרסם מודעות בעיתונות החרדית.
אורי אורבך: זה לא עולה על הדעת?
שלום ג'רבי: זה עולה על הדעת.
שלום ג'רבי: יש לנו כל מיני שיטות, אתה כאיש תקשורת לשעבר בוודאי יודע ואולי נתייעץ איתך בעתיד.
שלום ג'רבי: יש כתבות יזומות ודברים נוספים שאנחנו רוצים לעשות ועושים אותם.
שלום ג'רבי: לדעתי בסך הכל גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי, אתה אדוני היושב ראש התייחסת לכך - - -
אורי אורבך: תנסה לפרסם את זה ב"יתד נאמן" ונראה עם זה שווה, אם תהייה התנגדות.
שלום ג'רבי: אנחנו מהלכים כאן על חבל דק.
ניצן הורוביץ: יש הטבות בשירות הלאומי והאזרחי, אז אולי כדאי לפרסם אותן.
אורי אורבך: אפשר לפרסם רק את ההטבות ולא את השירות.
שלום ג'רבי: נכון מאוד וזה חלק מהעסק.
שלום ג'רבי: באמת הם לא יודעים מהן ההטבות.
שלום ג'רבי: אנחנו מוציאים כעת חוברות מסודרות לשני המגזרים שכמובן תופיע גם בערבית, גם את ההטבות וגם את החובות שלהם, וגם את האופציות שיש להם בתום השירות.
שלום ג'רבי: זו חוברת שיורדת לדפוס.
שלום ג'רבי: דברתי על שני המסלולים, האחד מסלול מלא במשך שנה של 40 שעות שבועיות.
שלום ג'רבי: זה 37%, ולמי שזה מפוצל זה 62%.
שלום ג'רבי: התפלגות תחומי ההתנדבות – איכות הסביבה, רווחה, זהירות בדרכים, חירום ובטחון, בריאות ורפואה וכדומה.
שלום ג'רבי: בסך הכל אנחנו מדברים על השילוב שלהם בקהילה.
אורי אורבך: אתה יכול בשורה אחת לציין מהן ההטבות למי שמשלים את השירות?
שלום ג'רבי: ההטבות הן כמו בת שמתנדבת בשירות האזרחי לאומי וכמו של משרת בצבא.
שלום ג'רבי: הזכויות וההטבות של משרת בשירות הלאומי או האזרחי הן כמו של מי ששרת בצבא בשירות עורפי.
שלום ג'רבי: כמובן ביחס למספר החודשים שהוא שירת.
שלום ג'רבי: זאת אומרת אם בחור שירת שנים עשר חודשים הוא יקבל את אותן ההטבות של חייל בשירות עורפי ששירת אבל לפי שנים עשר חודשים ולא שלושים ושישה חודשים.
שלום ג'רבי: גם אם הבת שלך שתשרת וגם בן או בת ששירת בשירות האזרחי.
שלום ג'רבי: זה נכון גם לגבי המגזר הערבי.
אורי אורבך: בניגוד למה שפורסם היום שההטבות כמו שירות צבאי מלא.
שלום ג'רבי: יש המון הטבות למשל שכולם משרתים רק בקהילה שלהם ובמשרדי ממשלה.
שלום ג'רבי: לקחנו משרד יחסי ציבור שיעשה עבודתו נאמנה.
שלום ג'רבי: הדבר לא פשוט אבל אנחנו מתמודדים.
שלום ג'רבי: אמרתי ואני חוזר, יש לנו שיתוף פעולה, מאחר והוא יושב ממולי והוא מסמיק אני לא אוסף, אני חוזר ואומר שיש לנו שיתוף פעולה יוצא מהכלל עם האוצר, בדרך כלל על השולחן הזה חובטים בהם ואני כאן מלטף אותם.
אורי אורבך: תודה רבה אדוני.
אורי אורבך: אנחנו נפתח את הדיון עם אחד מחבר כנסת ולחלופין אחד מהמשתתפים שאינו חבר  כנסת.
אורי אורבך: בבקשה חבר הכנסת ניסים זאב.
נסים זאב: אני מציע שנשמע את אנשי המקצוע.
שחר בוצר: אני לא אכנס לפרטים בפרט שיושבים כאן אנשים שמבינים בזה יותר מאיתו ומכירים את הנושא לעומק.
שחר בוצר: אני רק אגיד באופן הכללי שהתאחדות הסטודנטים מתכוונת לקיים דיון עוד החודש בנשיאות על הנושא של שוויון בנטל.
שחר בוצר: אנחנו הגדרנו את זה כאחד הנושאים החברתיים העיקריים בו אנחנו מתכוונים להתעסק בשנה הקרובה.
שחר בוצר: גם במובן המאבק שעלה אתמול בממשלה להצבעה בנושא חוק האברכים, אבל לא פחות ואולי יותר חשוב מבחינתו, נושא השוויון בנטל בין אם בשירות צבאי או שירות אזרחי.
שחר בוצר: אני חושב שנכון יהיה, ובטח שאחרי שאתמול הצביעו בממשלה על נושא שוויון בנטל, הצעה שעברה סוג של מחטף, וגם בנושא האברכים שבאמצעות הוועדה או דרך חברי הכנסת קבעו דיון בנושא הזה.
שחר בוצר: לפחות בנושא האברכים, אגב גם בנושא השירות הצבאי שנדון בבית הדין הגבוה לצדק, בשני הנושאים האלה בית הדין הגבוה לצדק ביקש שתתקבל החלטה במליאה – החלטה בחקיקה.
שחר בוצר: הניסיון הזה של הממשלה להעביר את זה בהחלטת ממשלה - - -
אורי אורבך: אתה מדבר על חוק האברכים.
שחר בוצר: כן.
שחר בוצר: אבל גם החלטה בנושא גיוס צבאי שהתקבלה בהחלטת ממשלה.
שחר בוצר: בסוף זה לא הבדל.
שחר בוצר: יש כוונה, לפחות הייתה כוונה ויכול להיות שהם הורידו את זה ברגע האחרון.
שחר בוצר: הוגש איזה דוח לשרים והם היו אמורים להציג.
שחר בוצר: אני חושב שבשני הדיונים האלה יהיה נכון שיתקיים דיון במליאה והכנסת תיתן את דעתה ולא רק הממשלה.
אורי אורבך: אני אומר לכם כסטודנטים וגם לאחרים, השר בעצמו אמר שאין כאן בשוויון בנטל כיוון שמדובר בשירות שהוא פחות משירות צבאי.
אורי אורבך: אנחנו מתחילים בהתחלה של נשיאה בנטל.
אורי אורבך: זה לא ברמה מספקת אבל זו המגמה אם אנחנו מאמינים לתכנית.
אורי אורבך: תסתכלו גם על אלמנט השינוי לעומת מה שהיה בעבר.
שחר בוצר: אנחנו מקבלים את זה לגמרי, אני חושב שהיה אפשר לראות את זה גם בעמדה שפרסמנו ביום שישי למרות שאנחנו חושבים שהרפורמה בנושא האברכים לא מספקת וזה לא המאה אחוז לו פיללנו.
שחר בוצר: גם זה מבחינתו הוא שינוי מגמה חיובי.
שחר בוצר: אין ספק שגם צריך להסתכל במבט אנושי על הנושאים ולא לצפות לשינוי של מאה אחוז מהיום למחר.
שחר בוצר: אנחנו מסתכלים על זה בצורה מאוד ריאלית.
אורי אורבך: אני רוצה לשמוע את עמדת האוצר.
אורי אורבך: נציג האוצר בבקשה.
רן רידניק: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.
רן רידניק: ברשותכם אני בשלוש ארבע מילים אדבר לגבי החלטת הממשלה, כמו שאמר השר שלא נידונה ואנחנו מקווים שהיא תידון בישיבה הקרובה או בחודש הקרוב.
רן רידניק: מבחינתו מדובר באמצע הדרך, בקביעת יעדי גיוס ארוכי טווח שאפתניים  ברי השגה שבמסגרתם חלק מהותי מהציבור החרדי יתגייס לשירות צבאי מותאם או דרך שחר או דרך נח"ל חרדי או מסלולים אחרים, או לשירות אזרחי במסלולים מותאמים.
רן רידניק: לדעתי וגם כמו שאמרתם יש כאן ראשית שילוב בחברה האזרחית והתחלה בנשיאה בנטל.
רן רידניק: יש חשיבות לשילוב בשוק העבודה שזה נשיאה בנטל הכלכלי – אצלנו זו החלטה מאוד שאפתנית וגם יש לה משאבים מוקצים בשבילה.
רן רידניק: כמו שההחלטה הזאת תבוא לדיון הבענו בדיונים קודמים את המחויבות לקידום השירות האזרחי.
רן רידניק: זה בא לידי ביטוי גם בפן התקציבי וגם מבחינת כוח אדם.
רן רידניק: זה מנוף מצוין הן בשילוב בחברה האזרחית והן שילוב בתעסוקה שאנחנו מתקצבים בהתאם.
רן רידניק: נתונים על התקציב – תקציב המנהלת ב- 2010 המקורי היה 30.5 מיליון שקלים ובשנת 2011 הוא יעמוד על  כ- 66 מיליון שקלים.
רן רידניק: אפשר לראות מהמספרים שיש גידול תקציבי ניכר.
רן רידניק: חלק מהגידול הניכר הוא כתוצאה  ממספר המשרתים החרדים בשירות אזרחי.
רן רידניק: בקרה ופיקוח – נושא שעלה, הוקצה 1.5 שקל לטובת מכרז בקרה ופיקוח - - - -
אורי אורבך: ההכפלה היא על תקנים או הכפלה כללית על כל הפעילות?
רן רידניק: ההכפלה היא בעיקר בגין מימון תקנים.
רן רידניק: כלומר יש גם את הסוגיה של מכרז בקרה ופיקוח שהוספנו לטובתו 1.5 מיליון שקל.
רן רידניק: זו נקודה שצוינה ואנחנו רוצים לחזק ותומכים.
רן רידניק: גם מבחינת כוח אדם בסיכום התקציבי לשנת 2011 המנהלת קיבלה תוספות כוח אדם, נדמה לי שזה היה 3.1 והיום היא עומדת על 13 עובדים ושני סטודנטים.
רן רידניק: זה גידול מהותי וזה אפילו יותר מצבת כוח האדם שציין מבקר המדינה בדוח לפני כשנתיים.
אורי אורבך: חבר הכנסת ניצן הורוביץ בבקשה.
ניצן הורוביץ: אני חושב שזה דיון מאוד חשוב.
ניצן הורוביץ: אני מכיר את הגישה של השר דניאל הרשקוביץ בנושא.
ניצן הורוביץ: אני יודע שהוא מודע לחשיבות ואני יודע שאתם עובדים.
ניצן הורוביץ: אני רק רוצה להגיד הערה כללית.
ניצן הורוביץ: הנושא הזה הוא בעל חשיבות עליונה כי כשאנחנו מסתכלים על כלל השנתון, ניקח בני ובנות שמונה עשרה, חותכים את השנתון ויותר מחצי בעצם בנים ובנות, יהודים וערבים, יותר מחצי מכלל השנתון לא משתתף בסיפור הזה שאנחנו קוראים נטל.
ניצן הורוביץ: לכן חשוב ביותר לעודד את המסלולים של שירות לאומי ושירות אזרחי.
ניצן הורוביץ: זה נכון לחרדים וזה נכון לערבים.
ניצן הורוביץ: אני אומר את זה גם לערבים בלי כחל וסרק.
ניצן הורוביץ: המגמה היא חשובה אבל כולנו מבינים שהמספרים הם קטנים מאוד.
ניצן הורוביץ: עדין זה סוג של טיפה בים.
ניצן הורוביץ: לכן אני הערתי שיש הטבות במסגרת המסלולים האלה שהן יכולות להיות אטרקטיביות להרבה מאוד אנשים וזה בהחלט לגיטימי לפרסם את הדברים ולהדגיש אותן.
ניצן הורוביץ: להדגיש את דמי הכלכלה שמקבלים המתנדבים, מענקי הסיום, את הפיקדונות שאתם נותנים.
ניצן הורוביץ: לדעתי רבים לא מודעים לכך וצריך לפרסם את העניין כי אני חושב שזה יכול לעודד רבים, לא נקרא לזה להתגייס אבל אולי להשתתף במסלולים האלה.
ניצן הורוביץ: אני הייתי רוצה לראות הרבה יותר כי באמת 1,500 זה מעט מאוד.
ניצן הורוביץ: אבל אני עדיין מברך על הדיון ואני לא רוצה לבקר או לתקוף.
ניצן הורוביץ: אני חושב שאתם מודעים לעניין שהמגמה חשובה.
ניצן הורוביץ: אני הייתי רוצה לראות שיפור בשנים הקרובות.
אורי אורבך: אני מבקש מנציגי המשרדים רלוונטיים שאצלם יהיה השינוי הגדול.
אורי אורבך: משרד החינוך בבקשה.
אורי אורבך: משרד החינוך לא מתעסק בשירות אזרחי אבל יש לו משמעויות- - -
שלום ג'רבי: במגזר הערבי כן משתמשים בשירות.
שלום ג'רבי: בבקשה הלל ברוכין מפקח הארצי על השירות הלאומי.
הלל ברוכין: השר אומנם ציין שהתקציב הוכנס לבסיס אבל הוא לא דיבר על שום תוספת שתבוא לתקציב.
הלל ברוכין: רציתי לציין שבעשר השנים האחרונות מספר התקנים של משרד החינוך לא השתנה כאשר הצרכים הוכפלו יותר מכפול.
הלל ברוכין: זאת אומרת, המודעות, הצורך והתביעה בשטח הם הרבה יותר גדולים.
הלל ברוכין: גם התקנים על פי הקריטריונים צריכים להיות הרבה יותר גדולים.
הלל ברוכין: היום אנחנו במצוקה שידועה למנהלת.
הלל ברוכין: אני לא יודע איך מתכוונים לפתור את הבעיה כי מדובר בחוסר גדול של בערך כ- 1,000 תקנים כדי להגיע לבסיס אפשרי להקצאה.
הלל ברוכין: למגזר הערבי אנחנו כבר כארבע שנים מקצים 150 תקנים.
הלל ברוכין: אנחנו יודעים שהאפשרות להקצות שם היא הרבה יותר גדולה.
הלל ברוכין: כמו שברור כאן ההקצאה באה על חשבון.
הלל ברוכין: זאת אומרת לא הוסיפו לתקציב כדי להקצות את ה- 150 תקנים האלה אלא אנחנו נאלצים מתוך המעט שיש לנו, מותחים את היריעה ומוציאים תקנים - - -
נסים זאב: אמרו שאין מגבלה בתקציב.
הלל ברוכין: אני לא יודע שאין מגבלה בתקציב.
קריאה: מדובר כאן על השירות הלאומי.
אורי אורבך: אבל השירות האזרחי אמור להיות כלול גם במשרד החינוך.
אורי אורבך: לשירות אזרחי במשרד החינוך יש תקנים ככל שהם ירצו?
שלום ג'רבי: יש ועדה בראשותו של ראש אגף התקציבים ובראשותי.
שלום ג'רבי: ישבנו פעם אחת ואנחנו נשב בעוד שבועיים.
שלום ג'רבי: אנחנו נשב עם כל משרדי הממשלה כדי לראות איך מרחיבים, איך מקצים תקנים נוספים לטובת המגזר הערבי ולטובת מסלולים חדשים למגזר החרדי.
שלום ג'רבי: במסלול הזה אנחנו מרחיבים ובין היתר גם למשרד החינוך נקצה.
שלום ג'רבי: אנחנו נבדוק איך גם למשרד החינוך נגדיל את התקנים למגזר הערבי.
נסים זאב: ראשית, אני שמח לראות שכל מה שמשמיעים בתקשורת נגד החרדים בוועדה זה בדיוק ההיפך.
נסים זאב: אנחנו רואים שהגרף עולה ושיותר חרדים משתלבים בשירות הלאומי ובשירות האזרחי.
אורי אורבך: בתקשורת זה על אלה שלא משתלבים.
אורי אורבך: כאן זה על אלה שכן משתלבים.
נסים זאב: כמו שציינת זו רק התחלה בנשיאת הנטל.
נסים זאב: צריכים לזכור מה נאמר לפני מספר ימים.
נסים זאב: "לא רוצים חרדים, לא בצבא ולא - - - -
קריאה: לא. לא.
נסים זאב: לא בתנאים שלהם.
נסים זאב: יש להם בעיה איך לשלב.
אורי אורבך: שמענו היום את הרמטכ"ל בקולו שלו, לא על ידי מלאך ולא על ידי שרף - - -
נסים זאב: אני יושב בוועדת טל וישנה בעיה אמיתית, מהותית גם בתקציב שהמדינה לא מוכנה והאוצר לא מוכן, הם מגבילים את זה ורק ליחידות מסוימות.
נסים זאב: אני אומר לך שיש בקשה.
נסים זאב: תראה בחיל האוויר, אני אומר לך שניתן להכפיל את המספר מ- 1,400 ל- 3,000, ניתן לעשות את זה מחר אבל אין מי שיקבל אותם.
נסים זאב: זה לא בדיוק מה שמציגים.
אורי אורבך: הם לא בדיוק מסתערים על הבקו"ם – בסיס קליטה ומיון.
אורי אורבך: כשבא בחור בן 40 עם שמונה ילדים עם אסטמה ומבקש להתגייס לגולני יכול להיות שלא ממש קופצים עליו.
אורי אורבך: אנחנו מנסים למצוא את האיזונים בין סגנון החיים החרדי לבין הצרכים.
נסים זאב: צריך לפתוח את הערוצים ולהוריד את החסמים ואז באמת יהיה ניתן לשלב יותר חרדים.
נסים זאב: גם בתכניות המיוחדות של וועדת טל שהיא ממליצה בעצם  אבל בפועל אינה יכולה לקלוט.
נסים זאב: גם בשירות האזרחי לדעתי להוריד את התנאי שיש לו ילדים, מה לעשות לי רק בגיל 30 היה לי ילד אז לא היו מקבלים אותי לשירות האזרחי בגלל ילד?
נסים זאב: זה לא באמת לא רלוונטי לעניין.
נסים זאב: אני אומר שאם מצד אחד רוצים להוריד את הגיל ומצד שני לאפשר ליותר ויותר אז צריך לפתוח יותר מקומות שיאפשרו להשתלב בהם.
נסים זאב: לא להגביל את זה רק לפי השורה כמו ששמעתי עכשיו בתחומי הבטחון, הצלה ואחרים.
אורי אורבך: מעניין אותי לשמוע דווקא את עמדתך שלך כאחד שמכיר את הגופים החרדים.
אורי אורבך: אני לא מדבר כרגע על המתנדבים או החרדים אלא הגופים שרוצים מתנדבים.
אורי אורבך: האם שם תהייה היענות גדולה יותר לעובדה שהם יכולים להיעזר במתנדבי השירות האזרחי או שתהייה רתיעה מזה?
נסים זאב: אני לא חושב שיש רתיעה.
נסים זאב: אני חושב שגם החרדיים ברגע שהבת מתאימה ורוצה להתנדב בבתי ספר אין שום מניעה ובעיקר בחינוך.
אורי אורבך: מדובר כרגע רק על בנים.
אורי אורבך: זו לא סוגית שירות לאומי לבנות.
נסים זאב: כן זה לא קיים.
נסים זאב: אבל אגב, גם בשירות אותן הבנות לא הולכות למקום שמבחינה חברתית לא מתאים להן.
נסים זאב: הוא הדין לגבי הבנים.
נסים זאב: לדעתי כל אחד מוצא את עצמו במסגרת שמתאימה לו, גם זה שמקבל וגם המתנדב צריכים שהאידיאולוגיה והרוח תתאים.
אורי אורבך: שירותי הרווחה  הוא המשרד העיקרי שקולט את המתנדבים לשירות אזרחי.
לישי משעלי: אני היועצת של המשנה למנהל הכללי.
לישי משעלי: משרד הרווחה והשירותים החברתיים בהקשר של המגזר החרדי לא מפעיל תקנים, הוא לא מעורב.
לישי משעלי: למשרד הרווחה יש כ- 20 תקנים לאוכלוסייה הערבית.
לישי משעלי: למשרד הרווחה יש 750 תקנים שרובם ככולם כמו שניתן להבין הם לשירות הלאומי אזרחי.
אורי אורבך: חבר הכנסת אברהם מיכאלי בבקשה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להוסיף לנקודה שקודם חידדת אורי אורבך ושאלת אם יש מתנדבים שמעוניינים להיכנס לשירות ומונעים מהם.
אברהם מיכאלי: אני כרגע מצטט את אנשי המקצוע שציטטו, לדוגמה בכבאות, סיפור ידוע שלפני שנתיים ביקשו להביא אלפי, אלפי מתנדבים לכבאות ובאוזן נרמז להם לא להביא אותם.
אורי אורבך: אלו איגודי עובדים.
אברהם מיכאלי: ארגוני עובדים, וגם אני לא בעד לפגוע בארגוני עובדים.
אברהם מיכאלי: אבל לא יתכן שזק”א היו מסוגלים לגייס 3,000 כבאים מתנדבים.
אברהם מיכאלי: הם לא יתנדבו לכבאות וזה חבל.
אברהם מיכאלי: זה מחוסר הרצון שציין חבר הכנסת ניסים זאב שלא רוצים אותם גם בצבא.
אברהם מיכאלי: אגב היום דיבר יושב ראש וועדת חוץ ובטחון בתקשורת, ידוע על גדוד נוסף שרוצים לגייס והצבא אומר "עד כאן לא מעוניינים לגייס באותם בתנאים שהם מבקשים".
אברהם מיכאלי: זה כמו שהיה בשירות הסדר גם שם לא קלטו בהתחלה בששון ושמחה.
נסים זאב: אפילו את "נצח יהודה" לא רוצים להכפיל.
נסים זאב: זה באמת שירות אדיר.
אברהם מיכאלי: זה קרבי לכל דבר וכלום יודעים שהגדוד הזה משרת היום בצבא כמו כל גדוד אחר.
אברהם מיכאלי: זו בדיוק הנקודה שיוצאים עם הרבה סיסמאות נגד נגד נגד ובסוף כשמגיעים לזה.
אברהם מיכאלי: אני אומר לך שזה יקרה אותו בדבר בשוק העבודה.
אברהם מיכאלי: בסוף יפתחו הרבה מאוד מקומות עבודה לחרדים ולא ירצו אותם ויגידו שהחרדים משתלטים על שוק העבודה.
אורי אורבך: אין ספק שהשינוי בחשיבה הוא לא נדרש רק מהציבור החרדי אלא גם מהגופים שחלקם זעקו כל השנים שהם רוצים.
נסים זאב: אתה חושב שניצן הורוביץ היה מסכים שאני אעבוד אצלו פעם?
ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד עם כל הכבוד להתחשבות, ואני בעד להתחשב.
ניצן הורוביץ: אף אחד כשאני הלכתי לצבא לא התחשב בי ולא שאל אותי, לא התחשב בצרכי, בהשקפותיי - - -
אורי אורבך: גם בצבא מתחשבים בצרכים.
ניצן הורוביץ: אני אתן לכם דוגמה אמיתית מדברים שאני מטפל בהם בחודשים האחרונים.
ניצן הורוביץ: הצבא טוען שהוא במצוקת כוח אדם והוא לוחם במה שהוא קורא 'משתמטים' על רקע כביכול נפשי וכדומה.
ניצן הורוביץ: הורידו הוראות לקציני בריאות הנפש להקשות על החיילים שטוענים שהם במצוקות, קשיים ודיכאונות.
ניצן הורוביץ: אני אישית טיפלתי בחודשים האחרונים בכמה חיילים שניסו להתאבד על הרקע הזה.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת שהצבא כאן לא משחרר בקלות.
ניצן הורוביץ: הצבא קשוח עם האלה ומכניס לכלא לחודשים ארוכים אנשים ולא נותן להשתחרר בטיעונים כאלה ואחרים.
ניצן הורוביץ: זה כולל אנשים שפגעו בעצם ואומרים לו "שיקרת" ואז הוא פוגע בעצמו בצורה יותר רצינית.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת שזו מציאות מאוד מאוד קשה.
ניצן הורוביץ: זה אומר שהצבא זה לא קייטנה או מקום של תחביבים שמתחשבים.
ניצן הורוביץ: זו מסגרת נוקשה ולוחצת, היא קשה ולחוצה לכל האנשים שמתגייסים.
ניצן הורוביץ: לכן יש גבול גם מצד החרדים והאחרים שמבקשים "תתחשבו בנו, תתחשבו".
ניצן הורוביץ: חברים, זה צבא.
ניצן הורוביץ: יש מסגרת, יש משמעת, הרבה אנשים סובלים מהדבר הזה ומתמידים בשירות למרות הסבל עד כדי מקרים קשים כפי שתיארתי מהחודשים האחרונים.
ניצן הורוביץ: לכן אני רוצה להגיד - - -
נסים זאב: מה אתה אומר שרמת הביצוע והדרישות, תנאים שהחרדים רוצים לחיות בהם.
ניצן הורוביץ: הצבא שואל אותי מהם התנאים שלי להתגייס?
נסים זאב: לך אין תנאים.
ניצן הורוביץ: מה זה אין תנאים?
נסים זאב: אני אומר לך שלך אין תנאים.
נסים זאב: אם היו לך תנאים לא היית מתגייס.
אורי אורבך: אנחנו באים כאן לא לפתור בעיה של שלומי או אלמוני אלא בעיה חברתית.
אורי אורבך: אם למשל תגיד שהכל אותו דבר וכלום אותו דבר ומתחילים מאפס וכולם מתגייסים בגיל 18.
אורי אורבך: אפשר להחליט החלטה.
אורי אורבך: כאן בממשלה יקרה עם זה משהו?
אורי אורבך: אנחנו מתחשבים בנתונים הלא שווים שיש בין אוכלוסיות.
אורי אורבך: אנחנו לא מתקנים את כל העוולות כעת.
אורי אורבך: הצבא הוא לא תכנית כבקשתך.
ניצן הורוביץ: גם לי לא בא להתגייס.
ניצן הורוביץ: גם אני רוצה ללכת לאוניברסיטה.
ניצן הורוביץ: לא רוצה שלוש שנים לרוץ שם.
אורי אורבך: הרבה אנשים שלא בא להם להתגייס מהמגזר שאתה מייצג אכן לא מתגייסים.
ניצן הורוביץ: אם תשווה את המספרים אז תראה את הפער.
אורי אורבך: זה לא שהצבא לא שואל את המתגייס לאן הוא רוצה להתגייס.
אורי אורבך: יש שאלונים ושואלים מה רוצים ומשתדלים להתאים.
נסים זאב: אבל לאותם אלה שמתגייסים ללימוד תורה במשך כל חייהם.
ניצן הורוביץ: גם אני רוצה.
אורי אורבך: רבותיי אני רוצה להמשיך.
אורי אורבך: זה דיון של 60 שנה ואנחנו לא מתכוונים לנהל אותו 60 שנה.
אורי אורבך: אני מבקש מנציג המשרד לבטחון פנים בבקשה.
יעקב גז: אני מייצג את כלל יחידות המשרד.
יעקב גז: אני ראש אגף למניעת פשיעה בקרב נוער בסיכון.
יעקב גז: לשמאלי שתי הגברות משירות בתי הסוהר והמשטרה שתשמחנה להרחיב אם יידרש.
יעקב גז: אנחנו הצטרפנו לחוויה המרנינה הזאת בשנה האחרונה.
יעקב גז: באמת לפתוח את הראש ולחשוב מחוץ לקופסה איך אנחנו משתפים את האוכלוסיות שלא לוקחות חלק במעגלי העבודה והם במעגל השירות האזרחי לקהילה.
יעקב גז: המוטו שלנו הוא שירות בתוך הקהילה.
יעקב גז: עד לפני שנה היו כ- 105 תקנים לשירות בתי הסוהר וכ- 280 תקנים למשטרת ישראל.
יעקב גז: משטרת ישראל שירות בתי הסוהר וגופי המשרד.
יעקב גז: כשאני אומר גופי המשרד הם הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, אגף מצילה – האגף שלי, ותכנית "עיר ללא אלימות".
יעקב גז: אנחנו משלימים מהלך של כניסה ל- 150 רשויות מקומיות ובתוך הרשויות האלה יש או את תכנית "מצילה" או תכנית "עיר ללא אלימות" או את הרשות למלחמה בסמים.
יעקב גז: לזה הגדרנו תפקידים.
יעקב גז: לקחנו את דוח מבקר המדינה כמו שהוא למרות שהדוח לא כלל אותנו.
יעקב גז: לקחנו את דוח מבקר המדינה ובנינו נוהל גיוס.
יעקב גז: נוהל  שמביא את הפקת הלקחים הנדרש.
יעקב גז: הקמנו מנגנון בקרה פיקוח וצוות היגוי מיוחד שיתאים תפקידים לדרישות מהשטח.
יעקב גז: זה לא הפוך.
אורי אורבך: היה משהו שהופתעתם בתום יום, מבחינת, ממה שחשבתם?
יעקב גז: כן.
יעקב גז: כשנכנסנו לתוך המהלך אמרו שיש מאות תקנים, אפילו אלפי תקנים שנוכל לקבל ולא היה.
יעקב גז: זה אחת.
יעקב גז: משטרת ישראל הגדירה ארבעה, חמישה, שישה או עשרה תפקידים וזה לא הספיק.
יעקב גז: ביקשנו ממשטרת ישראל לחשוב אחרת.
יעקב גז: ראיינו מועמדים לשירות אזרחי ושירות הלאומי ועל בסיס הראיונות נבנו תפקידים רק שיתאימו.
יעקב גז: חרדי לא יכול לנסוע, לא יכול לעשות משמרת עם שח"מית בניידת משטרה.
יעקב גז: אי אפשר לעשות משמרת לילה במוקד עירוני כשיש גם בנות.
יעקב גז: כאן אני אשתמש בביטוי, מפה עד חברון ההפתעות.
יעקב גז: ניסינו ואנחנו מנסים כל יום להתאים את ההיצע לביקוש.
יעקב גז: החסמים הגדולים ביותר שאני מזהה בשטח גם בשירות הלאומי וגם בשירות האזרחי הם בשטח.
יעקב גז: ברגע שראש רשות אומר "אני רוצה לקבל חמישה עשר תקנים של שירות לאומי אצלי בעיר".
יעקב גז: אחרי שאנחנו מגייסים אותו באמצעות העמותות הם אומרים שוועדת המעקב לא מאפשרת.
יעקב גז: משפט הסיום שלי אומר שאנחנו עם הראש ופתחנו את התקנים.
יעקב גז: יש גבול לזווית.
יעקב גז: יש גבול לזווית השפגאט.
אורי אורבך: שחר אילן סגן המנהל הכללי של עמותת חדו"ש – חופש דת ושוויון.
שחר אילן: ראשית יפה מאוד שהציגו כאן במלוא הרצינות את הרפורמה של הממשלה ואפילו את היעדים שלה.
שחר אילן: בואו נודה על האמת, זו רפורמת כזב.
שחר אילן: לרפורמה יש רק משמעות אחת והיא פטור גורף משירות צבאי לאברכים מגיל 22, פטור גורף לרווקים מגיל 24 וחיסול חובת השירות הצבאי לציבור החרדי.
שחר אילן: בעצם הממשלה הולכת לדון בסופו של צבא עם כצבא לציבור היהודי במדינת ישראל.
שחר אילן: דווקא בגלל זה, ואם זה יעבור ואם בית הדין הגבוה לצדק לא יעצור את זה חשיבותו של השירות האזרחי גדל	 פלאים.
שחר אילן: שירות האזרחי עושה דברים מאוד חשובים ואגב יש התקדמות מסוימת ועדיין בגלל כל הדברים האלה צריך להיות ברור כדי שהשירות האזרחי ייתפס כאן כאלטרנטיבה.
שחר אילן: כדי שמישהו יאמין למה שהממשלה קוראת ברפורמה שלה "שירות אזרחי בטחוני" חייבים הנתונים להשתנות.
שחר אילן: חייב להשתנות הנתון של 70% ברווחה, חייב להשתנות הנתון של 57% בציבור החרדי – אני מודה הוא טוב יותר מהפעם הקודמת שהיה 70%.
שחר אילן: חייב להיות מצב שהציבור הכללי ישתכנע שהשירות האזרחי הוא באמת שירות לטובת הציבור והוא לא עוד דרך לתקצב עמותות.
אורי אורבך: אנחנו לקראת סיום.
אורי אורבך: בבקשה ברכי בליצקי מהמשרד לאזרחים וותיקים בקצרה בבקשה.
ברכי בליצקי: תודה.
ברכי בליצקי: אני מייצגת את המשרד לאזרחים וותיקים.
ברכי בליצקי: רציתי להציג את העשייה שלנו בתחומים המדוברים.
ברכי בליצקי: המשרד פועל בקרב השירות הלאומי מזה שלוש שנים.
ברכי בליצקי: בשנה האחרונה פועל ביתר שאת הן במגזר הערבי והן במגזר החרדי.
ברכי בליצקי: במגזר החרדי החל מחודש יוני מפעילים פרויקט "והדרת פני זקן".
ברכי בליצקי: מפעילים אברכים בירושלים ובבני ברק כפיילוט.
ברכי בליצקי: כיום יש לנו כ- 45 אברכים ואנחנו בשאיפה לגדול ל- 150 אברכים, שזה בסיוע של משרד האוצר ואש"ל ואני מקווה שנגדל ב- 100 אברכים נוספים.