GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יונה יהב: עכשיו אני שואל את עצמי, אם אני צריך ללכת לנסות עם כל מיני גויים ואחרים, כי ממשלת ישראל לא מממנת לי את הפתרון.
קריאה: הקמת בית ספר לכבאות.
יונה יהב: זאת הנקודה.
יונה יהב: לא צריך ועדת חקירה,  אני אתן לך בעשר נקודות מה צריך לעשות, ואני לא אקספורט.
יונה יהב: בעשר נקודות אני נותן לך מה צריך לעשות, באיזה לוחות זמנים, פשוט כי אנחנו פה, אנחנו עובדים עם זה, זה הכל.
יוחנן פלסנר: מה עם הרחבת כח אדם באמצעות שירות אזרחי בהנחה שה---
יונה יהב: אני שמעתי שאריה דרעי בא עם הרעיון של החרדים.
יוחנן פלסנר: לא, זה רעיון שאנחנו בדקנו אותו לפני---
יונה יהב: קודם כל חרדים היום משתלבים בהרבה מקומות, הם יעשו את הפעולה הזאת והם יעשו אותה מצוין, המשמעת שלהם היא עילאית---
יוחנן פלסנר: אדוני ראש העיר, את הנושא הזה בדקנו לפני כחודשיים, חלק מההתנגדות היתה דווקא מהאיגודים שלא רצו ש---
יונה יהב: כי בשבת הם לא---
יוחנן פלסנר: שחששו שזה יבוא על חשבון תקנים, אז הם אמרו 'אנחנו לא רוצים לקבל מתנדבים'.
יונה יהב: צריך להזכיר את זה.
יונה יהב: חוץ מזה, למה החרדים צריכים להיות מתנדבים?
יונה יהב: הם צריכים להיות כבאים במשכורת.
יוחנן פלסנר: לא, אם זה שירות אזרחי.
יונה יהב: שירות אזרחי, שנתיים לא מספיק?
יונה יהב: ואם כבאי חרדי רוצה להתגייס, שיתגייס לשלום, אני משוכנע שזה לא יעורר שום התנגדות בשום מקום, מתוך ידיעה שבשבת ובחג הוא לא משתתף, אלא אם כן זה פיקוח נפש.
אברהם מיכאלי: קודם כל, יונה, זה לא נכון.
אברהם מיכאלי: מבחינת פיקוח נפש, כמו בזק"א, תאמין לי, הם יתנדבו ראשונים, לפני כולם.
אברהם מיכאלי: לא זאת הנקודה.
יונה יהב: נכון, אין שום בעיה.
יונה יהב: הניסיון שלי בעבודה של חרדים הוא מצוין.
יונה יהב: אין בעירייה שום דבר שגורר פניות של אנשים שרוצים להתגייס, יותר מאשר כיבוי אש.
יונה יהב: זה לא יאומן כמות האנשים הצעירים שרוצים להיות כבאים, זה פשוט לא יאומן.
יואל חסון: כל ילד קטן אומרים לו 'כשתהיה גדול, תהיה כבאי'.
אברהם מיכאלי: השאלה היא, האם הניסיון במגדל שלום בתל אביב לפני כחודש, זה מאוד מאוד מטריד את כל המערכות, כי שם ההתמודדות היתה מאוד בעייתית.
יונה יהב: אומרים לי שבכל הבתים הגבוהים שבונים בתל אביב אין סולמות בסדר גודל הזה.
אברהם מיכאלי: גם בעיר יש לך, לא מגדל שלום, אבל יש מספיק מגדלים.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם אתם ערוכים לזה, חלילה וחס, שאם קורה---
יונה יהב: מה הגובה המקסימלי של הסולמות שלנו?
יונה יהב: מה זה אומר?
קריאה: קומה 13.
יואל חסון: אני רוצה לשמוע את הדובר של מגן דוד אדום.
יואל חסון: כולם אומרים שאם מצב הכבאות היה כמו המצב של מגן דוד אדום, היינו במקום אחר.
יואל חסון: אז אל"ף, האם זה נכון, האמירה הזאת, ובי"ת, תספר לנו קצת על ההיערכות שלכם והאם אתם צריכים משהו.
קריאה: עם תחילת האירוע הבאנו צוותים שהחזיקו כוננות מיידית.
קריאה: ממש איך שהתחילה השרפה הראשונה בעוספיה, יצאו לשם הסגנים שלי, יחד עם צוותים של ניידות טיפול נמרץ ואמבולנסים רגילים, להחזיק כוננות.
קריאה: כשזה התחיל להתפשט ולאור האירוע שהתקרב ובסופו של דבר המצער שקרה, אנחנו היינו בשלב הזה עם תגבור מאוד גדול של צוותים, גם למרחב וגם למרחבים שכנים.
קריאה: אנחנו הגענו לשלב של האירוע רב הנפגעים עם בסביבות מאה האמבולנסים סביב המרחב פה, כשחלק גדול זה מהמרחב והרכבים הנוספים וכל צוותי האמבולנסים, הפרמדיקים והנהגים החובשים הבכירים שלנו שהיו, הגיעו למרחבים שכנים.
קריאה: לאחר האירוע המצער אנחנו חברנו לחפ"ק האחוד שנוצר באוניברסיטה, משם כולנו דיברנו, פעם בכמה שעות עשינו ישיבה בינינו ובדקנו, כל אחד אמר את שלו ולפי זה עשינו הערכות מצב.
קריאה: אני יכול לומר בכנות שקיבלנו גיבוי מאוד מאוד יפה ומאוד מאוד מסודר מהמרחבים השכנים שצמודים למרחב כרמל, אבל את החיבוק הגדול קיבלנו מראש העיר ומצוות העובדים פה.
קריאה: זה היה מדהים לראות את החיבוק, את היחס, וזה באמת ייאמר לזכותם, בקטע של ההבנה המשותפת במהלך השנה, כשבסופו של דבר מה שעובד בשגרה עובד גם בחירום, וכך זה באמת עבד.
קריאה: אנחנו קיבלנו את כל מה שהיינו צריכים במקום, כל פנייה שלנו, שפנינו לחפ"ק העירוני, התקבלה בברכה וטופלה מיידית.
קריאה: ובסך הכל מבחינת מגן דוד אדום, נערכנו בהתחלה עם כוחות בשלב מסוים עם כוחות מסוימים ולאט לאט הורדנו חלק מהכוחות, כשהותרנו כוננות במספר מקומות, כולל טירת הכרמל, ניר עציון ובאוניברסיטה, כאשר החפ"ק ישב באוניברסיטה ונתן את המענה מבחינת כל המקומות שהצטרכנו לתת תשובה.
יואל חסון: העובדה שהיו בעיות לכיבוי אש ולאחרים, איך זה השפיע עליכם, עם התפקוד עם גורמי החירום האחרים, הסנכרון איתם, עם התיאום איתם, גם התיאום מבחינת מקומות האש, גם מבחינת התניידות, גם מבחינת מיקום הנפגעים.
יואל חסון: האם זה עבד טוב, לא עבד טוב, מבחינת הסנכרון של כל מערכות החירום?
קריאה: מבחינתנו הדברים עבדו מצוין.
קריאה: ברגע ששלחנו צוותים של מגן דוד אדום לאירוע מסוים, חברנו לצוותי הכיבוי ואם היינו צריכים גם לבדוק את זה לפני כן בחפ"ק, היינו בודקים את זה בחפ"ק.
קריאה: החפ"ק העביר לנו נתונים לאיזה איש כיבוי או לאיזה שוטר להגיע במקום מסוים וממנו, שם לקבל את הפצועים, או את הנפגעים ששאפו עשן, ולפנות אותם למקומות הבטוחים יותר.
יואל חסון: אדוני ראש העיר, הבאתי לך הפתעה, שאני משתדל שהיא תהיה איתי בדרך כלל בכל הסיורים, לפחות שקשורים לתחומים האלה, וזו גב' קרן טרנר ממשרד האוצר.
יואל חסון: אני רוצה לשמוע ממנה מה התכניות שלה עם העיר חיפה.
יואל חסון: אני גם רוצה התייחסות לגבי שיקום הטבע, שיקום של שמורות הטבע, הר הכרמל, מבחינה סביבתית, מה---
יונה יהב: שאלת לגבי השיקום, גם תוך כדי האירוע אני שמעתי מהמפקדים של הציוד הכבד, יש ויכוח עצום בין הגופים הירוקים, אם לעשות שבילי אש, אם להכניס היברנטים, לא להכניס היברנטים.
יונה יהב: היברנטים זה אלה שאתה מחבר והמים יוצאים.
יונה יהב: אני חושב שצריך לעשות שבילי עזר, זה פוגע ביופי הכללי של הפארק, אבל זה היה משאיר לנו חלק מהפארק.
יונה יהב: ככה אין לנו כלום ואין לנו יופי, ולהכניס היברנטים זה דבר---
יוחנן פלסנר: אם הרוח חזקה, זה עדיין היה עוזר?
יונה יהב: זה ודאי היה עוזר, האש לא היתה עוברת ממקום למקום, אלא---
יונה יהב: אתה יודע מה?
יונה יהב: את דניה שבילי האש האלה הצילו.
יונה יהב: ברור שהרוח העיפה גיצים מהאוויר, אז צריך לפתור את הבעיה הזאת וגם צריך להחליט...
יונה יהב: יש התגייסות עצומה בכל העולם לתרום עצים, אז צריך לנהל את זה באיזה שהיא צורה.
קריאה: למרות שעדיף לא לעשות שום דבר, לתת לטבע---
יונה יהב: המומחים של אוניברסיטת חיפה נותנים לטבע לעשות את שלו.
יונה יהב: בעצם השרפה יוצרת איזה שהם תהליכים באדמה וגם את זה ראינו כבר ב-98'.
יואל חסון: גב' קרן טרנר, מה התכניות לגבי חיפה?
יונה יהב: אגב, קרן טרנר זה שם של קרן כספית רצינית.
יואל חסון: קרן טרנר, היא תמיד עם הכסף.
קרן טרנר: לגבי העיר חיפה.
קרן טרנר: קודם כל, מר יונה יהב, אני מברכת אותך על הצוות שלך, על ההיערכות ועל הסדר שאתה עושה פה בעיר, ובאמת אני חושבת שהתושבים של עיריית חיפה הם במצב טוב יותר מהתושבים של הרבה מאוד יישובים אחרים.
קרן טרנר: זה המצב העצוב שקורה בארץ, גם המצב הכספי---
יונה יהב: מעניין שחדשות לבקרים עולות הצעות חוק בכנסת להפקיע מאיתנו ארנונה, כדי להפוך אותנו גם לעניים.
יונה יהב: אז אני מבקש לרדת מהמגמות הנלוזות האלה שרוצים לקחת מאיתנו ארנונה ולהעביר למקומות אחרים.
יונה יהב: בכל המקומות האחרים, כשתהיה גבייה של 96%, אני מבטיח לך שכל מקום ניתן לניהול.
יונה יהב: כשיש גבייה של 96%, כל מקום ניתן לניהול, ולא להתחיל להפקיע את ההפקעות האלה, שכל הזמן אנחנו צריכים להילחם נגדן, שלא תהיינה, כי זה יהפוך אותנו לנון פורדנטים בצורה מוחלטת.
קרן טרנר: לא, אני חולקת עליך בעניין הזה.
קרן טרנר: אני חושבת שכמה ערים בפריפריה גם ב-100% ארנונה יתקשו לנהל.
יואל חסון: לא שומעים אותך וכל מלה שלך יקרה.
גאלב מג'אדלה: הם לא יכולים לנהל לא רק בגלל שהם לא יודעים לנהל, אלא גם בגלל שהארנונה לא מספיקה, כי אין להם אזורי תעשייה ואין להם בנייני משרדים.
גאלב מג'אדלה: רעננה עשירה לא בגלל שהאזרחים משלמים 100%, אלא בגלל 42 מיליון שקל בשנה ממקומות תעשייה ומשרדים.
גאלב מג'אדלה: אז לא לבלבל את הציבור שהעיריות קורסות בגלל שראשי הערים לא יודעים לנהל.
גאלב מג'אדלה: העיריות קורסות בגלל שאין להן מספיק הכנסה.
קרן טרנר: אני אמרתי דבר הפוך, שיש עיריות שגם אם ינהלו---
יואל חסון: חבר הכנסת מג'אדלה, אין לי פטיש פה.
גאלב מג'אדלה: אבל יש לי זכות להגיב, אז אתה לא צריך פטיש.
קרן טרנר: אני מתייחסת לשאלה שלך, אנחנו שומעים הרבה מאוד ביקורת על משרד האוצר, ויש משהו מאוד מתסכל ועצוב בעניין הזה, כי בעצם עד 2008 היו הרבה ועדות חקירה, כולם ידעו מה המצב, כולם יודעים את הכשלים שיש במבנה הקיים, שהמבנה הקיים לא יכול לשמש את מדינת ישראל בשעת חירום, ואם יש מדינה שזקוקה לעורף חזק ומוכנות לשעת חירום זו מדינת ישראל.
קרן טרנר: ב-2008 הגיע אגף התקציבים ואמר 'יאללה, אני לוקח את זה, אני שם הצעה'.
קרן טרנר: השר בר-און הוביל את העניין הזה אז, יחד עם הממונה על התקציבים, מר ויניקוט.
קרן טרנר: הוא אמר 'אנחנו הולכים עם זה ומביאים לממשלה הצעה, עם שינוי סדרי עדיפויות'.
קרן טרנר: היה ברור שרפורמה שלמה תחייב הקצאת מקורות מאוד מסיבית לעניין הזה, ויש מערכת התחשבנות מאוד מורכבת, הרי הנכסים, הרכבים במימון משותף, הנכסים הם בבעלות האיגודים שמורכבים מהעיריות, והיה ברור שהולכים לעשות מהלך כזה.
קרן טרנר: ב-2008 קיבלנו החלטת ממשלה עם העקרונות של הרפורמה.
קרן טרנר: אגב, לעניין הכבאים המבוגרים...
קרן טרנר: ובעצם כולם מדברים על הרפורמה כאילו זה דבר ברור, אבל משרד האוצר הוא זה ששם את זה על הפרק ב-2008.
קרן טרנר: מאז לא נעשה הרבה, נשלחו מכתבים ממשרד הפנים שחסרים הרבה מאוד תקציבים למערך הכבאות ובעצם החלטת הממשלה מיולי השנה היא בעיניי החלטה שמטפלת בעניין בצורה הוליסטית.
קרן טרנר: היא לא רק מקצה כספים ואומרת 'אוקי, הנה, קחו עוד תקציבים', שמהם הרבה מאוד הולך לכח אדם ויחסית מעט להצטיידות, היא אמרה 'בואו נעשים 100 מיליון שקלים', רובם יילכו לציוד, לפערים מידיים, אבל קבעה גם לוחות זמנים לקידום הרפורמה.
קרן טרנר: כן, סוף סוף הממשלה באה ואומרת 'בואו נטפל בזה כמו שצריך, לא נַתְנֶה, ניתן משהו מיידי, אבל---
יואל חסון: למה זה לא היה קודם?
יוחנן פלסנר: את הכסף נתנו,  אבל לוחות הזמנים כבר לא התקיימו.
יוחנן פלסנר: הרי לא הוגש התזכיר---
יואל חסון: העניין הוא קודם כל שצריך לומר על הממשלה הקודמת, שהתקבלה החלטה במאי 2008, ואחר כך כשהיו טיוטות החוק, פוזרה הכנסת.
יואל חסון: זאת אומרת הכנסת פוזרה ולא היה ניתן להמשיך לקדם את החוק.
יואל חסון: אבל אחר כך, בדיון שהיה, ומבקר המדינה מציין את הדבר הזה, התנה אז שר האוצר יובל שטייניץ, הוא לא עשה את מה שאת אומרת עכשיו, שהוא אמר 'כן, נעביר בשלב הראשון הצטיידות מהירה, אבל בואו נמשיך עם הרפורמה', אלא הוא אמר 'אני לא אעביר כלום, עד שלא תהיה רפורמה'.
יואל חסון: וברגע שהגיעה הטיוטה של מבקר המדינה אל שולחנם של השרים, אז פתאום התעוררו וקיבלו את ההחלטה המהירה להעביר 100 מיליון, שמתוכם הגיעו 35 מיליון.
יוחנן פלסנר: ודיברו על איזה שהוא משהו אמורפי, על רפורמה בתסקיר חוק ש---
יואל חסון: יפה, אבל---
גאלב מג'אדלה: אומרים רפורמה, קודם כל הציבור צריך לדעת את האמת, הוא גם צריך לדעת את הכוונות הסמויות.
גאלב מג'אדלה: באותה הזדמנות שמפעילים רפורמה כדי לייעל את השירות, רוצים למנוע מהעובדים התאגדות.
גאלב מג'אדלה: זה מה שתקע את הרפורמה, זאת האמת.
גאלב מג'אדלה: אף אחד לא יכול לעבוד עלינו בעיניים.
גאלב מג'אדלה: מה שתקע את הרפורמה הטובה ביותר הזאת, שמקצה 574 מיליון שקל, ובאמת מעלה את מערך הכבאות לסדר יום אמיתי ורציני להתמודדות בשעת חירום, זה שתבעתם והתניתם את הכל במניעת העובדים להתארגנות והתאגדות, וזה מה שתקע את הרפורמה.
גאלב מג'אדלה: תסירו היום את הדבר הזה, שמונעים מהעובדים להתארגן, ואז הכל יילך חלק ובלוח זמנים הרבה יותר קצר ממה שאתם מציעים.
אורי אורבך: חבר הכנסת מג'אדלה, השבוע הצבענו בכנסת על הצעת החוק של חבר הכנסת דוד אזולאי.
אורי אורבך: אם הצעת החוק שמונעת התאגדות מהעובדים---
גאלב מג'אדלה: אני יודע, אבל מה מנע ממנה עד השבוע הזה?
אורי אורבך: אני כופר בתמונה הזאת.
אורי אורבך: רפורמה זה תהליך מאוד מורכב, לעומת זאת השרפה זה דבר פשוט ובמכה אחת, ואחרי זה עושים את כל מה שהיה צריך לעשות קודם.
אורי אורבך: ברור שרפורמה זה דבר תהליכי ומורכב, בכל שטחי החירום, לאו דווקא נושא הכבאות, שאי אפשר להתקשקש בלי סוף ולהשיג את הכל בלי באמת לא לעשות כלום, כי מדובר במצבי חירום.
אורי אורבך: אני לא מזלזל בדברים אחרים, ישנם מערכת חינוך, הבריאות, וכל מיני דברים שהם גם תהליכיים, אבל אסונות, אסונות טבע ואסונות אחרים, אלה דברים שיכולים לקרות בכל רגע נתון ופה צריך לעשות דברים הרבה יותר מהר.
אורי אורבך: לא צריך 12 שנות לימוד כדי להבין את זה.
אורי אורבך: חבל לבזבז 12 שנות לימוד על זה.
אורי אורבך: שרפה, מגן דוד אדום, כמו שאמר ראש העירייה, אלה שירותי חירום, חירום זה מיידי.
אורי אורבך: ולכן לא צריך יותר מדי דוחות, גם לא צריך פה יותר מדי ועדות חקירה שיבדקו מה היה.
אורי אורבך: אנחנו צריכים ועדת בדיקה שתגיד מה יהיה, זה הכי דחוף.
אורי אורבך: רק בחודש האחרון היו שרפות שזכו למעט מאוד תשומת לב, פחות אפילו מהקריסה של סלקום.
אורי אורבך: היתה במגדל שלום שרפה בקומות העליונות, לא קרה שום דבר, אז לא קרה שום  דבר.
אורי אורבך: והיה פה אסון ב---
אברהם מיכאלי: ---נס גדול.
אורי אורבך: נס, נס, אבל אנחנו לא מחכים לנסים.
אורי אורבך: והיה בקריות פה, שלושה נהרגו בדליפת חומרים מסוכנים.
אורי אורבך: בחלם, כשקנו מכונת כיבוי חדשה, ישבו חכמי חלם שבוע לחשוב מה לעשות עם המכוניות הישנות.
אורי אורבך: בסוף הם החליטו שזה יהיה לאזעקות שווא.
אורי אורבך: פה אצלנו, אנחנו לא כמו חלם, את המכוניות הישנות שולחים לשרפות האמיתיות.
אורי אורבך: ולכן עם כל הבדיקות ועם כל הרפורמות, יש כסף שצריך לשחרר אותו, האוצר, גב' טרנר, את האוצר פה, שלחו אותך.
אורי אורבך: תגידי לאוצר, שם למעלה, האוצר צריך, אני לא רוצה להשתמש בביטוי 'כיבוי שרפות', זה יהיה נכון במקרה הזה, אבל האוצר צריך באופן מיידי, עוד לפני השלמת כל הרפורמות, לעשות את הדברים הכי חירומיים קודם כל, שממילא יצטרכו לעשות אותם, ואת הרפורמה לעשות יותר בנחת.
יואל חסון: שאלה קצרה של חבר הכנסת פלסנר ואני אתן לך להמשיך.
יוחנן פלסנר: הסנטימנט שאני שומע גם מחבר הכנסת אורבך וגם מראש העיר, שכולנו יודעים מה צריך לעשות ובואו רק נעשה את זה, ואני מתחבר לזה, אבל אני רוצה להכניס קצת קורטוב של ריאליזם לעניין הזה.
יוחנן פלסנר: הרי דיברה גב' טרנר על ההחלטה מיולי 2010, החלטת ממשלה, שדיברה על הקצאה של 100 מיליון שקלים.
יוחנן פלסנר: עכשיו אני רוצה לשאול אותך, הרי את פקידה מקצועית, שמייצגת את הממשלה, כמה בפועל מה-100 מיליון האלה הוצאו?
יוחנן פלסנר: הרי ראינו שהם לא באים לידי ביטוי בתקציב של 2011 ו-2012, אז מה שיצא, כמה יצא בפועל?
יוחנן פלסנר: אנחנו יודעים, זה היה בנוי מ-40 מיליון של האוצר, 30 של משרד הפנים ו-30 של הרשויות.
יוחנן פלסנר: משרד הפנים אמר, בשם הרשויות ובשם משרד הפנים, שאין לו את הכסף, ולכן אני סקפטי.
יוחנן פלסנר: הבנתי שהאוצר מהחלק שלו כבר התחייב על משהו כמו 26 מיליון.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת החלטת ה-100 מיליון המפורסמת, בפועל היא היתה החלטה של 26 מיליון, והיתר לא מופיע בתקציב המדינה.
יוחנן פלסנר: אותו דבר באותה החלטה מפורסמת של יולי, שבה את אמרת שכבר נכנסו והתחילו לטפל בסוגיה אחרי קיפאון של שנתיים, מאז מאי 2008, והיה שם גם דיבור שתוך חודש להגיש תזכיר לשינוי מבני.
יוחנן פלסנר: מה עם התזכיר הזה, אנחנו רואים שהוא לא הוגש.
יוחנן פלסנר: כלומר האם סגורים בכלל על העקרונות?
יוחנן פלסנר: כי יש כאן הרבה מאוד ויכוחים.
יוחנן פלסנר: ולכן אני מבקש שיבדקו לנו את השאלה הזאת.
יוחנן פלסנר: כמובן יש את תוצאות הסקר שהזמין ראש הממשלה לגבי מערך הכבאות, האם הוא הגיע, כיוון שזה היה עוד חסם בפני המשך הרפורמה, זה שהוא צריך קודם לקבל עוד סקר.
יוחנן פלסנר: לאור שלוש השאלות האלה, אדוני ראש העיר, אני קצת סקפטי לגבי התובנה שלך שכולם יודעים מה צריך לעשות ו'יאללה בואו נעשה את זה'.
יוחנן פלסנר: אני חושב שאם לא יוקם כאן גוף עם שיניים, שיישב על הממשלה וילחץ אותה וידרוש ממנה דיווחים ויהיה דיון של אחריות אישית, כמו בוועדת וינוגרד...
יוחנן פלסנר: הרי אתה יודע שרוב הפקת הלקחים ממלחמת לבנון נעשתה תוך כדי הפעולה של ועדת וינוגרד וכל הזמן עדכנו אותם באסמכתאות כי כולם רצו לצאת בסדר.
יוחנן פלסנר: אני אומר שהנושא הוא כל כך מורכב, ולא בכדי הוא נתקע, כי יש כאן המון מורכבויות, של ועדים, של הסתדרות, של מבנים, של חלוקות סמכות, של כסף, ולכן אנחנו נמצא את עצמנו באותו מצב בעוד שנה ועוד שנתיים, אלא אם כן יהיה את האיום הזה של ועדת חקירה, בין אם היא ממלכתית, שתוקם כאן ביום שלישי בוועדה הזאת, או בין אם היא תוקם על ידי הממשלה.
יוחנן פלסנר: זו ועדה שהיא גם תבדוק וגם תסייע, אבל היא גם תיצור איום כדי שכל הדברים האלה לא יהיו, כמו שאמר מבקר המדינה, בבחינת הכלבים נובחים והשיירה עוברת.
גאלב מג'אדלה: ואז, בעקבות כל מה שנאמר כאן, יהיו שני שירותים; שירות עני, בפריפריה, ביישובים קטנים, ושירות עשיר, חזק, לעיריות חזקות.
קרן טרנר: בעצם הרפורמה היא הלאמה של השירות, בניגוד למה שייחסה חברת הכנסת יחימוביץ באחד מהדיונים, שגם פורסמו בתקשורת האחרונה, לא מדובר בהפרטה, לא מדובר בעובדים זרים שנכנסו למערך הכבאות, מדובר בהלאמה, להפוך את מערך הכבאות לרשות ארצית לכבאות, משהו שיכול להסתכל בראייה ארצית, משהו שימתן את הפערים בין הרשויות החזקות והחלשות, ותושבי מדינת ישראל ראויים לכזה שירות.
קרן טרנר: אנחנו חשבנו שכזה מערך שמזכיר יותר את המשטרה או את הצבא, לא ראוי שפעילות החירום שלו תהיה נתונה לשביתות וללחצים של עובדים, הפעילות של הכבאים בעניין של רישוי עסקים, אותה לא התנינו בעניין הזה.
קרן טרנר: לשאלתך, חבר הכנסת פלסנר, לעניין 70 מיליון.
יוחנן פלסנר: 100 מיליון.
קרן טרנר: 100 מיליון, 70 המדינה ו-40 הרשויות.
קרן טרנר: החלטת הממשלה מיולי אומרת ש-100 מיליון שקלים יוקצו לעניין הזה, 40 מיליון מתקציב האוצר, 30 מיליון מתקציב משרד הפנים ו-30 הרשויות המקומיות נדרשות לשים על העניין הזה.
קרן טרנר: ה-30 מיליון של משרד הפנים, נקבע בהחלטה שיש להם שנה להקצות את הכספים האלה, משרד האוצר הקצה את ה-40 מיליון עוד השנה, 30 מיליון באשראי להתחייב, 30 מיליון במזומן נמצאים כבר בהצעת התקציב המקורית של מערך הכבאות.
קרן טרנר: כלומר עם אישור התקציב נמצאים כבר 30 המיליון, ומשרד הפנים הקצה את חלקו, יחד זה 70 מיליון, שהם בהחלט בהתאם להחלטת הממשלה.
קרן טרנר: 30 מיליון זה המטצ'ינג שנדרשות הרשויות לשים וכיוון ש---
יוחנן פלסנר: 30 מיליון של הפנים נמצאים בתקציב 2011 של מערך הכבאות?
יואל חסון: חבר הכנסת פלסנר, תשמור את זה לדיון ביום שלישי.
יוחנן פלסנר: כי מה שהוצג לנו בוועדת הכספים היה אחר.
יוחנן פלסנר: היה רשום שתקציב ההצטיידות היה 10 מיליון ב-2010 ו-10 מיליון ב---
יואל חסון: ביום שלישי יהיה לך את שר הפנים, את שר האוצר, את סגן שר הביטחון, כי שר הביטחון בחוץ לארץ, אז יהיו את כל הגורמים והכל יהיה בסדר.
יונה יהב: חבר הכנסת פלסנר, לאורך המון שנים, לאורך ההיסטוריה שלנו, היו פוגרומים כנגד היהודים ואיש לא זז.
יונה יהב: נאלצו להיהרג שישה מיליון ואז הדברים התחילו לנוע.
יונה יהב: לאור האסון המחריד של הפעם יש אווירה שרוצים לנוע, לכן אני חושב שהכנסת צריכה לחוקק חוק מיידי, מיידי, לגבי הרשות, ואחר כך נראה איך היא מתמודדת.
יונה יהב: קודם לירות את החץ ואחר כך לצייר את המטרה, ולא להתמזמז, כי ככל שיתמזמזו, ייכנסו עוד 7,000 כוחות שיפריעו לעסק.
יונה יהב: את זה צריך לעשות השבוע, השבוע.
יונה יהב: אפשר להתאחד קואליציה ואופוזיציה ולעשות את ההחלטה הזאת ולהעביר את החוק קודם כל על הקמתה של רשות---
אברהם מיכאלי: זה אושר.
יונה יהב: בטרומית.
יונה יהב: ראינו כבר איך אתם מעבירים בשלוש קריאות את ה---
אברהם מיכאלי: אתה יודע מאיזה קדנציה?
אברהם מיכאלי: מהכנסת ה-15, 16, 17 ו-18.
יונה יהב: לא משנה, אחר כך תעשה את השינוי, קודם תקבע את העובדה המרכזית.
יוחנן פלסנר: לא עניתְ לי לגבי הסקר שביקש ראש הממשלה לגבי מערך הכבאות, לפני שהוא מחליט.
קרן טרנר: אנחנו הקצבנו---
יואל חסון: גב' טרנר.
יואל חסון: זה לא עכשיו אתם מדברים.
יונה יהב: מה שלא אמרת, גב' טרנר, זה לגבי ההרשאות.
יונה יהב: אנחנו הגשנו חשבון ועוד אין לנו הרשאה להוציא את הכסף.
יואל חסון: זה מה שרציתי לשאול, בחיפה, אם יש להם הרשאה להתחייב על משהו מיידי כמו בטירת הכרמל.
קרן טרנר: להבנתנו, בחיפה עיקר ההוצאות הן הוצאות מים והוצאות כיבוי אש, אותן אנחנו בוחנים במשרד, לכל הרשויות, זה יתנהל במרוכז.
קרן טרנר: אזרחים קיבלו וגם יישובים קיבלו חשבונות מאוד גבוהים בשל השרפה, ופה אנחנו מנסים למנוע את זה.
קרן טרנר: לכן זה לא דרך משרד הפנים, אלא אנחנו מרכזים את העניין הזה, עכשיו בוחנים את העניין---
יונה יהב: יש לנו הוצאות שקשורות בביטול אירועי תרבות ענקיים, יש כל מיני.
יונה יהב: כל הדברים האלה.
יונה יהב: ולזה הגיע הזמן גם שייתנו לנו הרשאה.
יונה יהב: אז מתוך 5 מיליון, תנו לנו חצי להוציא מיד.
קרן טרנר: אנחנו נבחן את העניין, זה לא---
יונה יהב: הגשנו, ודאי, מה, אנחנו לא מסודרים?
קרן טרנר: נבחן את העניין יחד עם משרד הפנים.
יונה יהב: מטריד אותי שאת מחייכת.
גאלב מג'אדלה: פשוט זה רגיל שתרבות זה תל אביב, הם לא יודעים שחיפה היא עיר תרבות.
יואל חסון: נציג המשטרה עכשיו, בבקשה.
אמיר גולדשטיין: אני המפקד הראשון שהגעתי לשרפה.
אמיר גולדשטיין: די מהר התבררו הממדים.
אמיר גולדשטיין: בשלב הראשון פינינו את האוכלוסייה של עוספיה, שהאש התקרבה אליהם.
אמיר גולדשטיין: שוטרים עזבו את בשגרה, מהר מאוד ביקשתי טיפול נמרץ, כי אין מספיק, טיפול נמרץ זה קוד שמקפיץ תחנות שלמות לעזרה.
אמיר גולדשטיין: מהר מאוד הגיע מפקד התחנה, מהר מאוד הגיע מפקד המרחב, שלקח את האחריות, תחנת חיפה קיבלה את האחריות על בית אורן, ...
אמיר גולדשטיין: פיקד על עוספייה ודליה.
אמיר גולדשטיין: אחרי שמפקד המרחב עשה את החלוקה לאזורי האחריות, מפקד המחוז הזעיק את כל היסמ"מים של הצפון, את כל הטרנזיטים של הצפון, כל מנהלת בצפון נחלקה לפינוי אוכלוסייה.
אמיר גולדשטיין: היו שתהו למה כל כך מהר, אבל מסתבר שהיינו צריכים אותם.
אמיר גולדשטיין: אני הקפצתי את שלוש המשמרות, משמרת בוקר, משמרת צהריים וגם משמרת לילה ירדה, והם צריכים להתארגן לשגרה למחרת, אבל לא היה מספיק.
אמיר גולדשטיין: באמת הגיעו כולם די מהר, הכל נעשה מהר, אבל כנראה שהאש עברה מקום.
אמיר גולדשטיין: כשאני עזבתי את בית אורן וירדתי למטה, אחרי שראינו כבאים שנלחמים שם כמו אריות באש, אי אפשר לתאר את זה, כבאית עולה על ההרים של בית אורן ומסתעף אחריה פקק, בגלל שהיא לא נוסעת, והיא יכלה להגיע לאזור הזה יותר מהר, כי כשאני ירדתי...
אמיר גולדשטיין: אם הכבאית היתה נוסעת, היא היתה מגיעה.
אמיר גולדשטיין: וכל מי שהיה אחריה גם היה מגיע.
אמיר גולדשטיין: גם במשטרה נאלצנו להזעיק כוחות, אני שוב אומר שההחלטות שם היו מהירות, להזעיק את כל היסמ"מים של המחוז הצפוני, את כל הטרנזיטים בשלב כזה מוקדם, זאת החלטה של מישהו שמאוד מבין ומקצועי שצריך לעשות את זה.
אמיר גולדשטיין: הפינוי של הכלא היה קשה, אחרי זה אני הייתי אחראי גם על הפינוי של שכונת דניה, ולכוחות הזה לוקח זמן להגיע.
יצחק שגב: עוד משפט אחד על מה שהמשטרה אמרה, כנציג של המשרד לביטחון פנים.
יצחק שגב: אנחנו לא דנים על המשטרה ולא על היקף כח האדם של המשטרה, אבל אנחנו מדברים על אירוע מרכזי, שהמשטרה, כמו שנאמר פה, ריכזה שם הרבה מאוד כוחות.
יצחק שגב: והיה ואירועים כאלה יהיו בנוסף, כמו שקרה בחיפה בשעת חירום, אני חושב שגם על זה צריך לערוך דיון , ואני ממליץ ליושב ראש, שמכיר את הבעיות של המשטרה, בהחלט לתת את הדעת עוד לפני הפקת לקחים מהאירועים הבאים.
יוסף משלב: ברשותך, שתי מלים.
יוסף משלב: אני חושב שכן נכון לומר לפרוטוקול, אדוני היושב ראש.
יוסף משלב: עיריית חיפה זאת עירייה שמוכנה לחירום, מהאירועים שדיברנו עליהם, גם שריפה וגם מלחמת לבנון השנייה.
יוסף משלב: הצוות עבד ללא דופי, אנחנו היינו צמודים לראש העיר, כולל ההתלבטויות, והתלבטויות לא קלות.
יוסף משלב: לגבי הבעיות שעלו כאן, סך הכל נזקים בתוך היישוב לא היו, כי האש נעצרה.
יוסף משלב: הוגשה רשימה של 5 מיליון שקלים, שבנויה בגדול משני סוגים, נזקים על מים, הכבאיות שמילאו מים, ויש גם ביטול אירועים שהיו כאן, נשמע את זה גם במקומות אחרים, ויש גם את נושא אגרת הכיבוי.
יוסף משלב: אני רוצה רק לומר לחברי הוועדה שהסיכום לגבי מחירי המים.
יוסף משלב: אנחנו ביקשנו שאיגודי הערים לכבאות לא יחייבו את האנשים, לא יוציאו להם חיוב.
יוסף משלב: רק זה חסר, בן אדם שנשרף לו הבית, עוד מקבל אגרה לשלם.
יוסף משלב: זה הולך להיות מרוכז אצל נציב המים ואנחנו והאוצר נעשה את השינוי ולא נכניס את זה ל...
יוסף משלב: כנ"ל לגבי עלויות המים.
יוסף משלב: ביקשנו מראשי הרשויות את חשבונות המים של דצמבר ושלושה חודשים אחורה, להעביר ישירות אלינו, יבדקו אותם ועלויות המים יכוסו על ידי המשרד.
יוסף משלב: זה פחות או יותר חצי מה-5 מיליון והחצי השני הוא לפעולות שראש העיר ביצע אותן עם הפינוי וכולי.
אברהם מיכאלי: ---משלמים על המים של הים?
יוסף משלב: לא, אנחנו לא סופרים את המים של הים.
יוסף משלב: חברי הוועדה, אתם תשמעו את שר הפנים ביום שלישי.
יוסף משלב: אני רוצה להגיד שהגיע הזמן שפעם אחת יעשו סדר בין הגורם האחראי שנמצא בשטח לבין הגורם שמקבל החלטות.
יוסף משלב: אם בא משרד הפנים ואומר 'אני צריך בשביל המהלך הזה 500 מיליון שקלים', ואומרים לו 100 מיליון, אז מי שמקבל את האחריות על הפחות, 400, הוא יצטרך לדעת על מה הוא מחליט.
יוסף משלב: זו נקודה שראוי להקשיב לה.
קרן טרנר: היו דיונים עם נציב הכבאות.
קרן טרנר: באחד הדיונים הציגה נציבות הכבאות לשנת 2011, 70 מיליון שקלים כדי בעצם לצמצם את הפער, וזה ה-100 מיליון שיהיו ביולי השנה.
קרן טרנר: זאת אומרת, זה כן תאם את---
אברהם מיכאלי: אבל היו 600 מיליון שמשרד הפנים הציג לכם---
קרן טרנר: משרד הפנים, גם כשזה היקפים קטנים יותר, מציג שהוא צריך תוספת עלות---
יואל חסון: אנחנו נדבר על זה ביום שלישי.
יוחנן פלסנר: אנחנו סיכמנו כאן בדיון על היערכות לתרחישי עורף שראשית צריך לשים את האצבע על המקום שיש בו את הפער הכי משמעותי לגבי אירוע גדול ורחב, חוץ מנושא מערך כיבוי האש, זה כל הנושא של מיגון בתים, מרחבים מוגנים דירתיים, רעידות אדמה ותרחישים של מחסור במרחבים דירתיים מוגנים.
יוחנן פלסנר: אם יש נושא מקרו אחד שיש בו פער גדול מול תרחישים שאנחנו יודעים שלצערנו הם מאוד ריאליים, זה הנושא הזה, ושווה עכשיו לנצל את האווירה ולשים את זה על סדר היום.
יונה יהב: חבר הכנסת פלסנר, את האווירה ניצלנו ב-2006, והתחלנו מסע של בניית ממ"דים, ואז החלטתי שבשבועיים אנחנו נותנים את הרישיון.
יונה יהב: שבועיים רישיון, עוד לפני שינוי החוק, החלטתי שמרחב מוגן דירתי יהיה 15 מטרים.
יונה יהב: כרגע בנויים 2,500 ממ"דים בעיר.
יונה יהב: כמה מהם לדעתך מתוך 2,500 בונים במסלול ירוק של שבועיים?
יונה יהב: אתה מוכן לנחש?
יונה יהב: 40.
יונה יהב: למה?
יונה יהב: מכיוון שאזרחי ישראל, היהודים, חושבים שמי שגר מסביב זה שוויצרים ואפשר להתנגד ואפשר לעשות את המוות, ולקחת אחד את השני לבתי המשפט ולוועדות ערר.
יונה יהב: רק 40 מרכזי מיגון דירתיים הלכו במסלול ירוק, אתה מאמין?
יונה יהב: מתוך 2,500.
יוחנן פלסנר: אבל זה מצב---
אברהם מיכאלי: אתה אומר גם בשינוי תכנית מתאר 38, לגבי אחוזי התנגדות של---
יונה יהב: אני חושב שמרכז מוגן דירתי זה צורך ואם נהרסת קצת הגינה, אז כפרה על הגינה.
יונה יהב: זה מספיק דברים על חוסר סדר עדיפויות?
יונה יהב: ועדת התנגדויות.
יונה יהב: בנינו ועדת התנגדויות, שגב' חדוה אלמוג עומדת בראש, תשמע את הסיפורים.
יואל חסון: חברים, אני מבקש לסכם סיכום ביניים את החלטות הוועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: קודם כל הוועדה לביקורת המדינה מבקשת לחזק את ידיהם של ראש העיר, של גב' חדוה אלמוג, סגניתו וממלאת המקום של ראש העיר, בעלי התפקידים בעיר, ולהודות להם על העבודה החשובה שנעשתה, וחשוב גם להזכיר את זה, גם במלחמת לבנון השנייה וגם עכשיו באירוע הזה, שהוא בהיקף הרבה יותר מצומצם, אבל גם היקף משמעותי בראייה קדימה.
יואל חסון: אנחנו מחזקים את ידיכם על הפעולה הזאת, גם של הממונה על המחוז ופעולותיו החשובות, מר משלב, וכרגע להחלטות הספציפיות.