GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון תדמור: אני מודה לך על הדיון הזה, דיון שכבר היה צריך לקיים אותו מזמן ושבעצם מאפשר להעלות כאן על פני השטח הרבה מהדברים שמתרחשים מתחת לפני השטח, וצריך שאור היום תשזוף אותם.
גדעון תדמור: אמרת נשארו הרבה סימני שאלה, אני רוצה לתת כמה סימני קריאה, לסימני השאלה האלה.
גדעון תדמור: ועדת ששינסקי שקמה, בפעולתה, חרגה מהמנדט שלה.
גדעון תדמור: בעצם, גרמה לזה שתהיה חזרה מהתחייבויות שניתנו, ברורות, חד-משמעיות, גם בכתב וגם בעל-פה, והיום אנחנו אוכלים כולנו את אפקט ששינסקי, שעוד טרם שפורסמו המסקנות הסופיות, כבר הוועדה במסקנותיה גרמה לנזקים אולי בלתי הפיכים למשק הגז הטבעי בישראל ואני אפרט.
גדעון תדמור: ראשית, לגבי ההתחייבות של התגליות הקיימות, מסקנות הוועדה לא יחולו.
גדעון תדמור: זו היתה התחייבות חד-משמעית וכפי שחברת הכנסת תירוש הקריאה מהודעה לעיתונות שיצאה יחד עם מנדט הוועדה, נכתב הדבר במפורש.
גדעון תדמור: יתרה מזאת, אחרי שהוועדה הוקמה, שר האוצר בראיונות, חזר על אותה התחייבות, יתרה מכך, כשכתבו, השותף האמריקאי כתב מכתב לשר האוצר, הוא ענה במכתב תשובה ואפילו דייק בתאריך שהוא תאריך שמה שהתגלה עד אליו – בחוץ ומה שהתגלה אחריו – עשוי להיות בפנים.
גדעון תדמור: הדברים נמצאים בכתובים.
גדעון תדמור: כך שהדברים נאמרו.
גדעון תדמור: יתרה מזאת, לפני שהתקדמנו בהשקעה, בהשקעות האדירות ואנחנו היו מחויבים בתמר כבר ל- 1.3 מיליארד דולר מתוך סך-הכל תקציב של שלושה מיליארד דולר, דרך אגב, פרויקט התשתית הגדול ביותר שהוקם אי-פעם בישראל, מי שמזלזל בגודל המשימה, כדאי שישווה לפרויקטים אחרים, כתבנו מכתב ואמרנו האם אנחנו יכולים להתקדם על בסיס הנחת העבודה הזאת וקיבלנו תשובה מהממשלה – כן, כן, כן.
גדעון תדמור: וכל הדברים האלה, תוך כדי תנועה.
יואל חסון: התשובות האלה כתובות במסמכים?
גדעון תדמור: כן, הכל ממוסמך וכתוב והכל יועבר למי שיירצה לבדוק.
גדעון תדמור: והיום אנחנו נמצאים בפני שוקת שבורה כי מישהו שינה את דעתו בדרך אל הפורום.
גדעון תדמור: מה קרה כתוצאה משינוי העמדה הזאת, וכתוצאה ממסקנות הביניים שפורסמו?
גדעון תדמור: כל המודל העסקי והמודל המימוני של פרויקט תמר עמד בפני שוקת שבורה וצריך להבין, הבעיה היא לא רק מימון, הבעיה מתחילה מזה שיש עסק.
גדעון תדמור: אף בנק לא הולך לממן עסק, שהוא עסק שאין בו ודאות והפגיעה של ועדת ששינסקי והזיג זג שהיה, היא פגיעה קשה, לא רק באמון של הבנקים הזרים והמשקיעים הזרים והמערכת הממשלתית, אלא גם פגיעה אנושה במודל העסקי והמימוני שלא מאפשר להתקדם קדימה.
גדעון תדמור: ולכן הנזק המיידי שנגרם זה שהמסקנות האלה בפועל תקעו את הפרויקט.
דב חנין: אתם מוכנים להחזיר את הרישיון למדינה?
גדעון תדמור: אדוני, תן לי לסיים.
גדעון תדמור: ואני אתן לך גם תשובות בסוף לשלושת השאלות שלך ועל כל שאלה יש תשובה ואני מודה לך עליהן, אם תישאר לשמוע, אני אשמח.
גדעון תדמור: לגבי הנושא של החוזה, הכתובת היתה על הקיר.
גדעון תדמור: דרך אגב, היא עלתה כאן בוועדת הכלכלה.
יואל חסון: עם החברה לישראל?
גדעון תדמור: כן, עם החברה לישראל.
גדעון תדמור: עכשיו, צריך להבין, שוק הגז הישראלי מוגבל, זה חלק מהבעייתיות שקיימת בשוק הגז הטבעי בישראל, שהוא שוק מוגבל.
גדעון תדמור: זה לא כמו בארצות-הברית שכמה שתפיק, תצליח למכור.
גדעון תדמור: ולכן, איבוד של כל חוזה הוא משמעותי ביותר למודל העסקי.
גדעון תדמור: אנחנו התרענו על זה בפני שר האוצר, שר התשתיות, ראש הממשלה.
גדעון תדמור: שר התשתיות התריע.
יואל חסון: התרעתם על החתימה?
גדעון תדמור: לפני החתימה, לפני החתימה.
גדעון תדמור: ואמרנו – רבותי, אם לא תהיה כאן החרגה מיידית, כפי שהתחייב במקור, אנחנו נפסיד את החוזה.
גדעון תדמור: נפסיד את החוזה, נמנע מעצמנו את ההכנסות.
גדעון תדמור: נמנע מעצמנו את ההכנסות, כל המודל ישתנה ואולי המודל כבר לא יתפוש או צריך יהיה להעלות את המחירים ובסוף מה שיקרה זה שהאזרח ישלם יותר עבור הגז, אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
גדעון תדמור: והיה בוועדת הכלכלה וגם פורסם בתקשורת שמנכ"ל החברה לישראל בא ואמר, ואני אומר את זה חד-משמעית כאן ועכשיו, אלמלא ועדת ששינסקי, הם יכלו לחתום את החוזה אתנו.
גדעון תדמור: והחוזה היה צריך להיות על 100% מהכמות ולא על 50% מהכמות.
גדעון תדמור: כך התנהל המשא ומתן.
יואל חסון: איפה הוא אמר את זה?
גדעון תדמור: הוא אמר את זה, ניר גלעד אמר את זה.
גדעון תדמור: ויש גם נציג פה של החברה לישראל, יוכל לחזור על הדברים.
רונית תירוש: הוא אמר את זה ברדיו.
גדעון תדמור: אני רוצה לתת לוועדה הזאת את העובדות כהווייתן, לא ספינים, לא שטיקים ולא טריקים.
גדעון תדמור: לגבי זה, חד-משמעי, והתרענו וחזרנו והתרענו ואמרנו שההפסד הזה יהיה הפסד לכל המדינה, בגלל שבניגוד למה שאודי אומר, ואני מתייחס לדיווחים של חברות ציבוריות כמו אמפל, שמדבר על זה שסך-הכל החוזה עשוי להגיע לעשרה מיליארד דולר, ואם אני לוקח מעשרה מיליארד דולר האלה סדר גודל של כ- 40% או יותר, שזה מה שמשולם היום ואם לוקחים גם מע"מ זה גם 50%, כל ההכנסות האלה הן הופסדו על-ידי אזרחי ישראל.
גדעון תדמור: חד וחלק.
גדעון תדמור: והכספים האלה הלכו למצריים וכאן אני מגיע לנקודה השנייה של ועדת ששינסקי.
גדעון תדמור: למעשה, ועדת ששינסקי קבעה תקדים עולמי, שאפו.
גדעון תדמור: התקדים העולמי שאנחנו המדינה היחידה בעולם שיש אפליה לרעה של תוצרת הארץ, יש קידום אסור של ייבוא על חשבון תוצרת הארץ, וכאן אני נכנס לסוגיה נוספת ששווה כאן בדיקה – אותו משרד אוצר שמדבר היום על קידום תוצרת הארץ ועל קידום פיתוח שדות הגז, הוא משרד האוצר שבעבר נתן ליבואן המצרי, יבואן מצרי של גז טבעי, פטור ל- 20 שנה, הם קיבלו יציבות פיסקאלית ל- 20 שנה, פטור ל- 20 שנה ממיסים, ולכן כל מה שמשתלם להם בגין הגז לא מגיע בסופו של דבר לאזרחי ישראל ולקופת המדינה, ומי יחזיר לנו את הכסף הזה, כשאנחנו יודעים שכל כמות שאנחנו לא מספקים, לא נוכל לספק חלף אותה כמות.
יואל חסון: מר תדמור, אני רוצה רגע לשאול אותך שאלה, שכחתי לשאול את זה את אודי, אבל תענה אתה ואחר-כך אם אודי יירצה, יוכל להתייחס גם.
יואל חסון: כתוב בכתב מנדט שהוועדה נדרשת לבדוק, לעשות השוואה עולמית.
יואל חסון: אני רוצה שתגיד לי אתה, ואודי, אני רוצה שתקשיב רגע, אני רוצה שתגיד לי אתה, קודם כל, מר תדמור, ואחר-כך אודי יירצה, אודי, אני מרשה לעצמי לקרוא לך אודי, זה בסדר?
יואל חסון: אנחנו, בכל-זאת רשות מחוקקת, מבצעת, זה אנחנו אותו, אותה משפחה.
רונית תירוש: השוואה עולמית זה מדינות עולם שלישי.
יואל חסון: אני רוצה לשאול את מר תדמור, ואודי יירצה להתייחס – יתייחס אחר-כך, לנושא של האם באמת ועדת ששינסקי והמסקנות הלא סופיות שפורסמו, האם היו שם השוואות למדינות אחרות, אם כן – לאיזה מדינות, מה היו הערכים שנלקחו בחשבון שם?
גדעון תדמור: כיוון שלא קראתי את הניו-יורק טיימס אז לא ראיתי את ההדלפות לגבי מה הוועדה הולכת לפרסם היום בחמש, אבל אני יכול להתייחס למסקנות הביניים ומסקנות הביניים, בניגוד למנדט, גם בנקודה הזאת, הוועדה השוותה אותנו במקום למדינות ה- OECD, כפי שנכתב במנדט, השוותה אותנו ל- 16 מדינות שרק שלוש מהן הן מדינות OECD ורק שתיים רלוונטיות, ואני יכול למנות לכם המדינות מהזיכרון, אנחנו מדברים על נמיביה, מדברים על סוריה, אנחנו מדברים על בנגלדש, מדינה שקיימת, אנחנו מדברים על לוב, אנחנו מדברים על מדינות שמי שראה את הרשימה.
רונית תירוש: מאוריטניה.
גדעון תדמור: מאוריטניה, נכון.
גדעון תדמור: מדברים על המדינות האלה, אז אנחנו, טוב שיש ועדה, אנחנו נזכרים שהן קיימות.
גדעון תדמור: זה פשוט הזוי לחלוטין.
גדעון תדמור: יתרה מזאת, הוועדה גם אמרה שאחרי שעושים את ההשוואה, בגלל המצב המיוחד של ישראל, שהוא גז מוגבל, מצב גיאופוליטי, מים אולטרה עמוקים שבהם אנחנו מחפשים, שדרך אגב, רק אחוז מההפקה בעולם נעשית במים עמוקים כאלה, מחייבת התאמות לישראל, לא בוצע.
גדעון תדמור: אבל ברשותך, היושב-ראש, עוד נקודה אחת, כי אני חושב שהחריגה המשמעותית של המנדט היא לא רק בהעדפה של יבוא ואפליה לרעה של תוצרת הארץ, לא רק בזה שלא עשו את ההשוואות כפי שהתבקש בדו"ח, אלא אני מתייחס לסעיף 3. סעיף 3 הוא בדיוק הנקודה שאתה התחלת בה את הדיון.
גדעון תדמור: האם מסתכלים על הפוטנציאל האדיר הזה שתודה לאל נמצא לפתחנו, האם מסתכלים עליו בהיבט הרחב והאם מנסים לראות כיצד ניתן למקסם את התועלות.
גדעון תדמור: ואנחנו מדברים על תמר, שעליה כבר דנו, אבל יש גם כן את לווייתן, שהתבשרנו לפני כמה ימים על התגלית הזאת שהיא תגלית משמעותית עוד יותר מאשר תמר.
גדעון תדמור: כאן אנחנו מדברים בעצם על זה שמדינת ישראל, בגלל השוק המוגבל שלה לגז, יכולה להיפתח לייצוא.
גדעון תדמור: רבותיי, אם הגז הזה יישאר באדמה, כי לא נפתח אלטרנטיבת ייצוא, אף אחד לא ירוויח מזה.
גדעון תדמור: אז צריך ללכת היום להשקיע בפרויקט התשתית הגדול ביותר בעולם, הפרו את ההתחייבויות, לא מאפשרים לנו להתקדם, מורידים לנו פלח שוק ועכשיו כשמגיעים ללווייתן וצריך להשקיע כאן עשרות מיליארדי שקלים כדי לבנות פוטנציאל של ייצוא לאירופה בצנרת, או לאירופה ולאסיה ב- LNG, כדי להקים פרויקט כזה, צריך יותר מזה.
גדעון תדמור: לא רק שלא צריך לפגוע, צריך לעודד.
גדעון תדמור: כמו שמעודדים את אינטל, כמו שמעודדים את טבע, כמו שמעודדים את כל היצואנים.
גדעון תדמור: אז מה באים ועושים?
גדעון תדמור: במקום לעודד שהפרויקטים האלה יפותחו לתועלת כולנו, עושים הכל כדי שהפרויקטים האלה לא יפותחו, יישארו באדמה ואז יבוא אודי וידבר בשבח הגז המצרי.
גדעון תדמור: אני מודיע לך, אודי, אם לא היה גז ישראלי, לא היה גז מצרי ואם לא יהיה גז ישראלי, לעולם לא יהיה גז מצרי ומי שהפר התחייבויות חתומות ופתח חוזים בדיעבד, זה הגז המצרי ולא הגז הישראלי.
גדעון תדמור: אז תפסיקו לדבר בשבח הגז המצרי, תתחילו לחשוב על הגז הישראלי.
גדעון תדמור: שלוש תשובות קצרות לשאלות של חנין, שלוש תשובות קצרות.
גדעון תדמור: שאלה ראשונה – איך חילקו זיכיונות?
גדעון תדמור: אדוני, חבר הכנסת חנין, כשאנחנו עמדנו בתור להיכנס לתמר, התור היה ריק.
גדעון תדמור: משום ש- BG, כמו שאמר כאן מנהל רשות הגז, ברחה מכאן.
גדעון תדמור: אף אחד לא רצה לחפש.
גדעון תדמור: אנחנו היחידים שהסכמנו לחפש, חיפשנו ומצאנו.
גדעון תדמור: לא היינו הראשונים שם, רק לא היה למי לתת גם בתנאים הפיסקאליים הקיימים, ישראל לא אטרקטיבית.
גדעון תדמור: מדוע לא העלו  את התמלוגים בתחום הזה במשך שנים?
גדעון תדמור: אז אני חייב לתת עוד בשורה – מי שבא ואומר שבשנת 52 חוק הנפט לא נבדק – פשוט לא נכון.
גדעון תדמור: נעשתה בדיקה מעמיקה של חוק הנפט, בין שנת 2000 אחרי תגלית ים תטיס והסתיימה בשנת 2005 וב- 2006, אחרי שבדקו והגיעו למסקנה שלא צריך לשנות את התנאים, פרסם שר התשתיות קול קורא, בא ואמר – בדקנו, החלטנו שהתנאים לא השתנו, כולכם מוזמנים להשקיע.
גדעון תדמור: מי בא שוב להשקיע?
גדעון תדמור: נובל ודלק.
גדעון תדמור: מה הם עשו?
גדעון תדמור: השקיעו באמצע השבר הכלכלי הגדול ביותר ב- 2008 ומצאו.
גדעון תדמור: מה באים עכשיו לעשות?
גדעון תדמור: להכות אותם ואת מאות אלפי המשקיעים שיושבים כאן ושהשקיעו בתחום ושאף אחד לא שיפה אותם כשהקידוחים היו יבשים.
גדעון תדמור: ולשאלה האחרונה, סיכונים סביבתיים, אני חושב שזו שאלה מאוד חשובה ואני יכול רק לומר לך ויש על זה תיאום עם המשרד להגנת הסביבה, העבודה שנעשית על-ידי נובל כ- Operator נעשית לפי הסטנדרטים של המפרץ במכסיקו, אחרי התאמה והיו התאמות מאוד מאוד משמעותיות שהיו במפרץ, בעקבות האירוע שקרה עם BP, ויש פיקוח על הדבר הזה, על-ידי משרד התשתיות ועכשיו יש כניסה גם של המשרד להגנת הסביבה שנכנס גם הוא, על-מנת לוודא וזו נקודה מאוד חשובה.
גדעון תדמור: צריך להבין, ההנחיות החדשות האלה מייקרות את הקידוחים, מאריכות את משך הזמן של הקידוחים ואנחנו עומדים בסטנדרטים הטובים ביותר.
יואל חסון: תודה, אני מודה לך, מר תדמור.
יואל חסון: אודי, אני רוצה רגע לשאול אותך, באמת גם במסמכים שאני ראיתי, גם מסמכים פנימיים שלכם שהגיעו לידיי, באמת המנדט דיבר על מדינות ה- OECD, אני יכול לצטט לך את זה, מערב או משהו כזה, כתבתם שם.
יואל חסון: ובאמת אני ראיתי במסמכים שלכם השוואות למדינות שבהחלט לא נחשבות ה- OECD.
יואל חסון: מדוע דווקא ברחתם לצד הזה?
יואל חסון: אני יכול להקריא לך את המדינות, יש לי את הרשימה.
יואל חסון: אני חוסך לכולנו את זה.
אודי אדירי: יש לי פה.
אודי אדירי: אני אתייחס לזה בשני מישורים.
אודי אדירי: קודם כל, במסגרת הדו"ח עצמו, נתנו פריסה מאוד רחבה של מדינות, כל הקורא הנבון ייראה את המדינות שנתנו, עשרות מדינות, ויכול לעשות לעצמו את החישוב איזה מדינה הוא חושב יותר רלוונטית לישראל ואיזה פחות.
יואל חסון: לא, אבל אתם כתבתם בפירוש איזה מדינות אתם רוצים.
יואל חסון: בעולם המערבי הדמוקרטי.
יואל חסון: רוב המדינות שכתבתם שם, לא דמוקרטיות.
יואל חסון: או לא מערביות, בוודאי.
יואל חסון: הן אולי ערביות, אבל הן לא מערביות.
אודי אדירי: במסגרת קבוצת ההשוואה שנבנתה בדו"ח, באמת פנינו ולקחנו פה ממומחה בלתי תלוי, אגב, בהצעה אחת, שני המשרדים, מומחה שייעץ לנו וניסה לבנות לנו קבוצת השוואה ומצד אחד, כולנו רוצים לחשוב שאנחנו שבדיה והולנד, בסופו של דבר הוא אמר – תראו, אתם לא.
אודי אדירי: המשק שלכם הוא פחות מפותח, משק הגז שלהם פחות מפותח, דיברו על תנאים כאלו ואחרים, ולכן הורכבה איזו שהיא קבוצת התייחסות שיש בה גם מדינות מערביות, צריך להגיד, אוסטרליה, נורבגיה, בריטניה.
גדעון תדמור: וזהו.
קריאה: תקריא את כל המדינות.
אודי אדירי: רגע, רגע, אני אקריא, אין לי בעיה להקריא את כל המדינות ומה שאני אומר, ובאמת, מרבית המדינות אינן מדינות מערביות.
אודי אדירי: צריך להסתכל.
יואל חסון: אז למה?
יואל חסון: למה עשיתם את זה?
רונית תירוש: נורבגיה משתתפת שם?
רונית תירוש: נורבגיה כמדינה, משתתפת שם?
רונית תירוש: למה היא בכלל בקבוצת השוואה?
יואל חסון: אני יודע שאתה תסביר לי, אני אתן לך להסביר לי.
אודי אדירי: אני אגיד לך למה, אני אגיד לך למה.
אודי אדירי: בסופו של דבר, קודם כל, אנחנו לא מפחדים מהשוואה למדינות ה- OECD.
אודי אדירי: אנחנו לא מפחדים, אני אתן התייחסות.
אודי אדירי: במסגרת מדינות ה- OECD, יש מספר מצומצם של מדינות מפיקות גז ונפט, מצומצם מאוד.
אודי אדירי: עכשיו, אם היינו לוקחים מדינות ה- OECD, בואו נשים דברים על השולחן, אמרו לנו מייד – כן, אבל ישראל לא מדינת OECD, אין לנו משק גז מפותח כמוהם, יש פה סיכונים גיאופוליטיים.
רונית תירוש: אז למה כתבתם את זה בכתב המינוי?
רונית תירוש: לא ידעתם?
אודי אדירי: שנייה, אנחנו מדינה פחות יציבה.
אודי אדירי: זאת אומרת, אני מניח שאם היינו לוקחים מדינות OECD היינו שומעים טענות מסוג אחד.
אודי אדירי: לקחנו מדינות מסוג אחר, שומעים טענות מסוג אחר.
אודי אדירי: בסופו של דבר, החברות הגדולות בעולם שמשקיעות בפיתוח גז ונפט, משקיעות בטווח גדול של מדינות.
אודי אדירי: מרבית הגז בעולם לא מופק במדינות OECD, אבל כמו שאמרתי, הדבר הזה עלה במסגרת ההערות שקיבלנו בפנייה לעמדות הציבור ואנחנו נתייחס אליו, אנחנו לא מפחדים מהשוואה למדינות ה- OECD אבל צריך לזכור שיש מספר מצומצם של מדינות כאלה שמפיקות גז ונפט והנתונים לגביהם הם לא שונים באופן משמעותי ואנחנו נראה את זה.
יואל חסון: אני חושב שזה בעייתי.
רונית תירוש: לי יש מסקנה מכל ההתנהלות.
רונית תירוש: אתם ממש מחבלים בניסיון של חברות ישראליות להפיק פה גז.
אודי אדירי: זה אמירות קשות.
רונית תירוש: זה קשה, בדיוק כך אני מרגישה.
רונית תירוש: כותבים מדינות מערביות, עכשיו מספרים לנו שאנחנו לא OECD, כי אנחנו לא כאלה ולא כאלה.
רונית תירוש: מה, לא ידעתם את זה?
רונית תירוש: מה, אתם נולדתם אתמול, במשרד האוצר?
אודי אדירי: כמו שאמרתי, שמענו את ההערות האלה, אנחנו נתייחס לנקודה הזאת.
יואל חסון: אני רוצה להמשיך לשמוע את הנציגים שיש כאן.
יואל חסון: יש כאן נציגים של גבעות עולם?
יואל חסון: קדימה.
צביקה אריה בורודצקי: אני משקיע קטן, לא חברה ולא כלום.
יואל חסון: קודם כל, תגדיר לי, מה זה משקיע קטן?
יואל חסון: מה, אתה בעצמך הולך ומשקיע?
צביקה אריה בורודצקי: כן, בבורסה.
יואל חסון: יש פה גם נציגים של המוסדיים?
יואל חסון: הגיעו לכאן נציגי המוסדיים?
קריאה: כסף של אחרים פחות מעניין.
צביקה אריה בורודצקי: רגע, עוד מעט אני אסביר.
יואל חסון: אתם משקיעים קטנים גם, יחד?
צביקה אריה בורודצקי: כן, יש פה עוד כמה.
יואל חסון: אתה תדבר בשמם.
צביקה אריה בורודצקי: אני מדבר בשמי.
צביקה אריה בורודצקי: קצר, אני אנסה.
צביקה אריה בורודצקי: יושב-ראש הוועדה הנכבד וח"כים ואורחים נכבדים, אני אתחיל דווקא מהפתיח שלך, מר חסון, ואני מתייחס ברמה האסטרטגית.
צביקה אריה בורודצקי: בכתב המינוי, כתב המינוי ניתן לוועדה כדי להשוות אותנו לעולם המערבי, למדינות ה- OECD.
צביקה אריה בורודצקי: וזה לא בכדי.
צביקה אריה בורודצקי: גם בנושא תמלוגים ושינויים מיסויים רטרואקטיביים, זה לא קיים בעולם המערבי, זו המצאה שלנו.
צביקה אריה בורודצקי: לא רק גובה המיסים, אלא הנוהל הזה שמשנים רטרואקטיבית הסכמים עם משקיעים, זה חריג.
צביקה אריה בורודצקי: אנחנו גם בנושא הזה, מתנהגים אתנו ועם היזמים, כמו עולם שלישי.
צביקה אריה בורודצקי: לא רק בשמות שבחרו, כמו איראן או כאלה מדינות.
צביקה אריה בורודצקי: בעולם המערבי, לא עושים את זה.
צביקה אריה בורודצקי: במדינות ה- OECD לא עושים את זה.
צביקה אריה בורודצקי: זה לנושא, ברמה הגלובאלית, כשמדברים על ה- OECD.
צביקה אריה בורודצקי: עכשיו יש עוד כמה דברים קטנים.
צביקה אריה בורודצקי: אני רוצה ואני כמשקיע שהשקיע כ- 18 שנה בחברות לחיפושי גז ונפט, אני מעוניין שיעלו את התמלוגים למדינה.
צביקה אריה בורודצקי: אני חושב שזה צודק, אני חושב שזה סוציאל דמוקרטי, אני אהיה גאה להיות חלק מזה, כמו שנתתי שירות בצבא, כמו שאני מגדל את ששת ילדיי, גם זה צודק.
צביקה אריה בורודצקי: אך תעשו את זה כמו במערב – בין 42% ל- 52%.
צביקה אריה בורודצקי: ויותר מזה, אני בעד, על הגבוה, על ה- 52%.
צביקה אריה בורודצקי: מה עשתה ועדת שישינסקי, על-פי המספרים?
צביקה אריה בורודצקי: 85%, 90%.
צביקה אריה בורודצקי: על כל שקל, אני אקבל בין עשר ל- 15 אגורות.
צביקה אריה בורודצקי: זה לא מתקבל על הדעת.
צביקה אריה בורודצקי: לא בעולם המערבי.
צביקה אריה בורודצקי: ועם זה אני לא יכול לחיות בשלום.
צביקה אריה בורודצקי: באה המדינה, וחבל שחבר הכנסת חנין איננו, אף אחד לא נתן לא לתשובה ולא לכלום, ואני הפוך מתשובה, אני לא טייקון, אני אזרח קטן, לא נתנו.
צביקה אריה בורודצקי: המדינה, אחרי 300 קידוחים בלתי מוצלחים וכשלושה מיליארד שקל שכשלה, ביקשה מהיזמים ומהאזרחים הקטנים לבוא ולהשקיע שאולי נמצא משהו.
צביקה אריה בורודצקי: וסוף סוף מצאנו ואז משנים לנו את הכללים.
צביקה אריה בורודצקי: זה לא, לא היו קופצים על הרישיונות האלה.
צביקה אריה בורודצקי: זה היה הכל ברשות המדינה.
צביקה אריה בורודצקי: באה מדינה, אמרה – לא עוד, אין לנו כסף, כשלנו.
צביקה אריה בורודצקי: תחפשו אתם.
צביקה אריה בורודצקי: חיפשנו, מצאנו, למה אתם לוקחים מאתנו?
יואל חסון: OK, תודה רבה.
צביקה אריה בורודצקי: רגע, רגע, עוד נקודה קטנה.
יואל חסון: משפט אחרון, אני אחזור אליכם אחר-כך, אני אתן לכולכם.
צביקה אריה בורודצקי: בסדר, אבל עוד משהו קטן.
צביקה אריה בורודצקי: איך יכול להיות, משהו לא הגיוני בהתנהלות, מבחינת ניהול תקין של ועדה.
צביקה אריה בורודצקי: קמה ועדה עם כתב מינוי, נתנה, אני מנצל את תשובה כי זה פופוליסטי, זה פופולארי מאוד, לדבר על תשובה, אבל הוא לא היחיד.
צביקה אריה בורודצקי: השותפים הכלליים קיבלו בוועדה ימים שלמים.
צביקה אריה בורודצקי: תשובה, עם נציגיו, כל פעם שאתה מדבר, שאפו, תדמור, בחיי, אתה גם נציג שלי פה.
צביקה אריה בורודצקי: אבל קיבלה בוועדה הזאת שש שעות.
צביקה אריה בורודצקי: אני כמשקיע קטן, שמייצג 85% מהכספים בתחום, אתם קולטים?
צביקה אריה בורודצקי: תשובה, יש לו בערך 10% בסך-הכל.
רונית תירוש: כי אתם לא מאוגדים.
צביקה אריה בורודצקי: מה לעשות?
צביקה אריה בורודצקי: אבל שמעו אותי 40 דקות ברוטו.
רונית תירוש: אולי עיני ייקח אתכם.
צביקה אריה בורודצקי: יכול להיות.
צביקה אריה בורודצקי: קיבלנו 40 דקות.
צביקה אריה בורודצקי: אנחנו מעל 80% של הכסף שמושקע בתחום, וקיבלנו 40 דקות בוועדה.
צביקה אריה בורודצקי: בזה היא הסתפקה, היא שמעה אותנו.
צביקה אריה בורודצקי: היא יודעת מה הצרכים שלנו, היא יודעת מה היה, כמה לקחו מאיתנו, איזה סיכוי, איזה סיכון.
צביקה אריה בורודצקי: איך זה יכול להיות?
יואל חסון: You want to do it now?
יואל חסון: Two minutes, not more, we have limited time.
טוביה לוסקין: There are three geological problems in Israel, where gas and oil was found.
טוביה לוסקין: Deep water, shallow water, and on shore.
טוביה לוסקין: Deep water – three gas fields were found now, one of a middle size, and two: big, and giant size.
טוביה לוסקין: Shallow water – two small sizes of gas fields.
טוביה לוסקין: Look of how much more is available of shore, the fields occupy about, maybe 5 – 6%, of the economic water of Israel, and the rest is not explored yet, there is so much more to be found there.
טוביה לוסקין: I worked this industry for many years, probably 30 or more, and this is how it goes: you find the field, and then …...
טוביה לוסקין: Especially off shore, with today's technology, you could see how they drill success after success after success.
טוביה לוסקין: ברוך השם.
טוביה לוסקין: 100% gas supplies for Israel for 50 years, have probably a very conservative estimate.
טוביה לוסקין: On shore is a different story, there is one oil field found on shore, an old field which was found by us, by "Givot Olam", it supplied about 5% maybe 10% of oil for about 25 years.
טוביה לוסקין: Gas and Oil, are both considered to be energy, but they are very different, you can't mix them.
טוביה לוסקין: So, with one find, we have 5 – 10% supply.
טוביה לוסקין: Another major percent supply, why should we kill the oil exploration on shore Israel, if there is so much more?
טוביה לוסקין: This is 1% of the land territory, 99% is still available, and still can oil be found there, and possibly gas as well.
רונית תירוש: אדוני היו"ר, לא צריך תרגום לקהל הרחב?
טוביה לוסקין: Now, this is a history of oil exploration on shore Israel, territorial field found in the late 50's 60's, 1910 wells drilled there.
טוביה לוסקין: After that, the government of Israel drilled about 300 dry holes for 30 years.
טוביה לוסקין: Practically, a dry hole every month.
טוביה לוסקין: In 1994, the government of Israel said, there is no more oil and no more gas to be found in Israel, and we're getting out of it.
טוביה לוסקין: Anybody who wants to come in, welcome.
טוביה לוסקין: All for free, you'll pay us our duties and our taxes, ….
טוביה לוסקין: which will set in agreement …..
טוביה לוסקין: go and do it.
טוביה לוסקין: We came here in 1992, our chance of success was our first hole was less than one in a thousand, actually one in five thousand.
טוביה לוסקין: This is how we started, this was our chance of success.
טוביה לוסקין: Around us, people drilled dry holes another hundred wells, all the time, dry hole after dry hole, after dry hole.
טוביה לוסקין: We were consistent, we went to one area, we never moved, we started this and we proved that we're Jewish, and we succeeded, Baruch Hashem.
שמואל בקר: I didn't have any doubt that we are Jewish, and that's the truth.
טוביה לוסקין: So, Baruch Hashem, we succeeded, from 400 dry holes 4 oil wells and we have a field Baruch Hashem, and it's home original production, that's a given thing.
טוביה לוסקין: Comes Sheshinsky committee, recommendations, and said: OK, this is our latest estimate, a very conservative estimate by Baker …..
טוביה לוסקין: , they say NTV in a smaller area of our field, is 560,000,000$.
טוביה לוסקין: Modest, but good number.
טוביה לוסקין: Sheshinsky said: no way!!
טוביה לוסקין: We will tax you, 146 maybe or 49.
טוביה לוסקין: This is based on local economical relation of the production curves.
טוביה לוסקין: 74%  90% reduction of the holding of each share hold in the company.
טוביה לוסקין: If I hold today 100, in the evening he will recommend his reduction and tomorrow morning instead of 100 Shekels, I will have 10.
טוביה לוסקין: That's what they do?
טוביה לוסקין: Interesting,  we compare ourselves with other countries like: United States, Australia, Norway, United Kingdom, but we're not at all that kind of countries.
טוביה לוסקין: Everywhere else in the world, and listen to this very carefully, in every country in the world, to find oil and gas is the business of oil companies.
טוביה לוסקין: This is the list of oil and gas companies which I'm involved in Israel, do you see "Shell" here?
טוביה לוסקין: Do you see "Axon", "British Petroleum" or any other country, or smaller countries, or medium sized?
טוביה לוסקין: Do you see any of them here?
טוביה לוסקין: No, because they never came here, this is Arab boycott, this is Jewish boycott, these are all kind of boycott which we experienced here, and the people,  Israeli regular people said ok, we want this country to have oil and gas.
טוביה לוסקין: And they put money, 38 billion dollars today is the value of shekels of the companies, 15 billion is the value of shekels of this company.
טוביה לוסקין: This is all the people, how many people?
טוביה לוסקין: We know in "Givot Olam", which is right here, and we have 95% of shekels in our company from regular people, 14,000 investors.
טוביה לוסקין: If you take proportion to the rest of this company, only in public tense, 300,000 people invested in oil and gas.
טוביה לוסקין: This is national project, you don't need to nationalize it and destroy it, and this is national project.
טוביה לוסקין: 300,000, you take families, this is million, million and a half people, and this is 30% of the Jewish population in this country.
יואל חסון: Of course.
יואל חסון: Thank you very much, I appreciate that, thank you very much.
טוביה לוסקין: I want to add, just one more second please.
טוביה לוסקין: Sheshinsky committee, made a horrible mistake.
טוביה לוסקין: They were confused, they think they'll come up with a formula and this formula will lay golden eggs.
טוביה לוסקין: But that's confusion, this maybe in universities like this, in real life it's not like this.
טוביה לוסקין: Who lays golden eggs?
טוביה לוסקין: the industry.
טוביה לוסקין: You have to have oil and gas production in order to lay golden eggs.
טוביה לוסקין: The committee comes with their formula and destroy the chicken and instead of golden eggs you get chicken soup.
יואל חסון: Thank you very much, now we're going back to Hebrew.
יואל חסון: אודי, אני רוצה רוצה רגע לשאול אותך, אתם מכירים במשרד האוצר את כל המשמעויות של החלטה על ועדת ששינסקי או כל המעורבות גם של אנשיכם בוועדת ששינסקי, האם אתם לוקחים בחשבון מצד אחד את הכדאיות, במירכאות או ללא מירכאות, איך שאנשים רואים את זה, של הגדלת המס והתמלוגים של הכיוון הזה שזה נראה עכשיו, למול הפוטנציאל של אובדן המס או לא פוטנציאל, אובדן המס בפועל, אובדן המס בעקבות העסקה המצרית, או אפילו אם נגיע למצב שלא יפותח בסופו של דבר תמר, וההשלכות של כל הדבר הזה.
יואל חסון: זאת אומרת, האם בחנתם את כל ההשוואות האלו?
יואל חסון: זאת אומרת מצד אחד אתם אומרים – OK, אנחנו נרוויח מס מהתמלוגים ומהמיסים, מששינסקי, אבל ההשלכה של זה היה שאיבדנו הכנסה גדולה מאוד בעקבות החתימה עם החברה המצרית ומצד שני, יכול להיות שבכלל כל המסקנות של ששינסקי יובילו למצב שתמר, כדוגמה, כמי שלא רואה את עצמו חלק מהעניין או לא צפו שהם יהיו חלק מהעניין, פשוט ירימו ידיים ולא יהיה בכלל שם קידוח ולא יצא משם.
יואל חסון: האם לקחתם בחשבון את הדבר הזה?