GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: אי אפשר בכלל לקבל את הדבר הזה.
יואל חסון: הרי לא יכול להיות שמתקיים כאן ויכוח על השוויון בנטל ומצד שני מגיע הצבא ואומר "לא.
יואל חסון: גם אם אתם תחליטו שכן, אין לי מקום לכולם".
יואל חסון: זה צבא העם או לא הצבא של כולם?
אורי אורבך: אז היום נחה דעתך כששמעת את הרמטכ"ל?
יואל חסון: קצת יותר טוב ממה שהיה קודם, אבל עדיין מודאג.
אורי אורבך: אולי נתחיל בשלב הזה שכל החרדים ישבו וילמדו תורה, גם זה יהיה הישג יפה.
יואל חסון: אני מסכים עם הדבר הזה.
יואל חסון: באמת אני אומר שאין דבר כזה.
יואל חסון: בכל אופן אני אומר שיש את האמירה שאומרים שהצבא הוא צבא שיש לו מדינה.
יואל חסון: אני לא מוכן לקבל את הדבר הזה.
יואל חסון: למדינה שלנו יש צבא שנקרא צבא ההגנה לישראל, צבא שאנחנו גאים בו ומרוצים ממנו והוא חשוב לנו.
יואל חסון: בסופו של דבר הוא כלי.
יואל חסון: הוא צבא העם והוא צריך להתמודד עם העם על כל חלקיו.
יואל חסון: היה וזו תהייה החלטה, זה לא טיעון שניתן לקבל אותו.
יואל חסון: אני מבקש מהגברת לאה עוזיאל לחזור לשם התזכורת על המסקנות העקרוניות שהיו בעניין השירות הלאומי ולהיכנס קצת יותר לעניין של השירות האזרחי.
לאה עוזיאל: אני רוצה להזכיר שבנושא השירות הלאומי הצבענו על מספר לקויים.
לאה עוזיאל: מנהלת השירות התחילה בעצם את פעילותה רק בשנת 2008 ובשנה וחצי הראשונות אותן אנחנו בדקנו היא סבלה מחוסר ממשי של כוח אדם.
לאה עוזיאל: בנוסף לכך העבירו את האחריות על המנהלת ממשרד למשרד ומשר לשר.
לאה עוזיאל: הדברים האלה פגעו מאוד בתפקודה של המנהלת ובהתאם לכך גם במערך השירות הלאומי בעצמו.
לאה עוזיאל: הוזכר בדוח שהמנהלת הוקמה בעקבות מסקנות וועדת עברי ובעקבות החלטות ממשלה.
לאה עוזיאל: המסקנות של הוועדה והחלטות הממשלה לא יושמו במלואם.
לאה עוזיאל: שוב, גם בגלל מחלות הילדות של המנהלת.
לאה עוזיאל: העלנו לקויים שונים בנושא מערך השירות הלאומי כמו חוסר תקציב במשרד החינוך  -דבר הגורם מדי שנה לבעיה של חוסר במיליוני שקלים.
לאה עוזיאל: דובר על נושא המכרזים להפעלת מתנדבי שירות לאומי במשרדי ממשלה שיוצאים בתקופה מאוחרת של השנה, כך שקשה להיערך לקראת שנת ההתנדבות שהיא גם שנת הלימודים.
לאה עוזיאל: איחור ניכר בתשלומים של משרדי ממשלה.
לאה עוזיאל: אלו הנקודות העיקריות עליהן דיברנו בפעם הקודמת בנושא השירות הלאומי.
לאה עוזיאל: זה התזכור.
לאה עוזיאל: למנהלת השירות הלאומי יש לה פן נוסף וזה השירות האזרחי של תלמידי הישיבות לפי חוק טל.
לאה עוזיאל: בנושא הזה לא דיברנו ואני אפרט יותר בנושא.
לאה עוזיאל: מערך השירות האזרחי לפי חוק טל, אני אקרא לו השירות האזרחי כדי לא לחזור על כל המשפט כל הזמן, התחיל להיות מופעל רק בשנת 2008 עם הקמת המנהלת.
לאה עוזיאל: משכך זה שירות שהוא בתחילת דרכו ויש לבססו עם הנורמות הרצויות.
לאה עוזיאל: בשנת 2009 היו כ- 1,000 משרתים, היום כ- 1,500.
לאה עוזיאל: למשרתים הפוטנציאליים אין די מידע על מסגרות השירות הקיימות.
לאה עוזיאל: היות וסוגיית הפרסום מאוד מורכבת בגלל רגישות הנושא, ממליץ משרד מבקר המדינה, כי על המנהלת למצוא ערוצים מתאימים להפצת רעיון השירות האזרחי במגזר החרדי.
לאה עוזיאל: כמו כן עליה להנגיש את המידע העדכני לתלמידי הישיבות שהם הצרכנים בכוח.
לאה עוזיאל: חוק טל קובע ששירות אזרחי יעשה בין היתר למטרות: בריאות, רווחה וקליטת עלייה.
לאה עוזיאל: לפי החלטת הכנסת במהלך החקיקה החינוך לא נכלל בין תחומי השירות האזרחי.
לאה עוזיאל: אף על פי כן מצאנו שכ -40% מהמשרתים בשירות אזרחי עושים שירות בתחומי החינוך המיוחד – כ- 7%.
לאה עוזיאל: בחונכות כ- 33%.
לאה עוזיאל: המלצנו לקבוע כללים בוררים להבחנה בין תחומי השירות השונים מכיוון שבנוגע לחונכות מנהלת השירות עומדת על כך שזה תחום שקשור לרווחה.
לאה עוזיאל: אנחנו סבורים אחרת ואני מניחה שניכנס לסוגיה יותר מאוחר.
לאה עוזיאל: המלצנו שתהייה הבחנה מדויקת בין תחום אחד לתחום אחר.
לאה עוזיאל: מהחומר שאספנו בגוף המתפעל העלנו שמשרתי שירות אזרחי שעסקו בחנוכות אירחו בבתיהם בסופי שבוע חניכים כדבר שבשגרה.
לאה עוזיאל: היות וסוף שבוע משתרע על פני 24 עד 36 שעות הם דיווחו על 24 עד 36 שעות שירות רצופות.
לאה עוזיאל: מה שסגר כמעט שבוע של שירות אזרחי.
לאה עוזיאל: בחודשי הקיץ כשהחניכים היו בחופשה נערכו בכפר נוער פעילויות משותפות שכללו לינה.
לאה עוזיאל: שוב, גם כאן דיווחו על ימים אלה כולל הלילות כרצף של שעות שירות.
לאה עוזיאל: גם כאן השלימו את שעות השירות השבועיות במהלך ימים ספורים.
לאה עוזיאל: העלנו עוד, שמשרתי שירות אזרחי לא קיבלו הכשרה מתאימה טרם התחלת שירותם.
לאה עוזיאל: למנהלת השירות אין מערך פיקוח אפקטיבי.
לאה עוזיאל: עיקר הפיקוח נעשה על ידי הגוף המתפעל שהוא עושה ביקורות באמצעות הרכזים שהוא מעסיק.
לאה עוזיאל: כך שנוצר מצב שהגוף המבצע מפקח על עצמו, מה עוד שמדובר בגוף בעל אוריינטציה של עשיית רווחים והכנסתו תלויה במספר המשרתים.
לאה עוזיאל: הגוף המתפעל התחייב במרכז לשירותי תפעול להפעיל רכזים ביחס של רכז אחד ל- 45 איש, למרות זאת הוא לא עומד בתנאים שהוא התחייב לקיימם.
לאה עוזיאל: מצאנו ש- 8 רכזים מתוך 20 ריכזו 55 עד 77 משרתי שירות אזרחי, דבר שמוריד את רמת הריכוז.
לאה עוזיאל: שמונה מהרכזים עוסקים בתפקידי מטה של הגוף המתפעל והמנהלת לא נוקטת בשום דבר כדי לתקן את הנושא.
לאה עוזיאל: מצאנו גם שבביקורות שערכנו  בגוף המתפעל נמצאו קשרי משפחה בין המשרתים לבין בעלי תפקידים של הגופים המפעילים.
לאה עוזיאל: מצאנו שני גופים מפעילים שבהם משרתי השירות האזרחי היו קודם מנהלי הגוף עוד קודם שהם התחילו את השירות.
לאה עוזיאל: הכל מחומרים של הגוף המתפעל.
לאה עוזיאל: זאת אומרת הם בעצם ידעו על הכל.
לאה עוזיאל: לקויים נוספים שהעלנו הם לקויים בדוחות נוכחות ועוד לקווים פחות מרכזיים.
לאה עוזיאל: לסיכום, משרד מבקר המדינה אומר שהיות ומערך השירות האזרחי נמצא בראשית דרכו ונוכח הצפי לגידול במספר המשרתים והרצון להפוך את השירות הזה למסלול מקובל בחברה החרדית.
לאה עוזיאל: בהתחשב במאפיינים המיוחדים של האוכלוסייה המשרתים, אנחנו ממליצים למנהלת השירות ולשר הממונה לפעול לכיוון איכות השירות והפעלתו לפי כללי מנהל תקין.
לאה עוזיאל: על מנהלת השירות לפתח מנגנוני פיקוח ובקרה  יעילים על השירות אשר יבטיחו את יעילותו.
לאה עוזיאל: העדר מנגנונים כאלה יכול להניב דפוסי התנהגות בלתי ראויים הן מצד המשרתים והן מצד הגופים המפעילים.
לאה עוזיאל: יש להקפיד על איכות השירות האזרחי ולהבטיח שהרצון להגדיל את מספר המשרתים לא יבוא על חשבון האיכות.
לאה עוזיאל: חילופי יו"ר – היו"ר אורי אורבך
אורי אורבך: אנחנו נפנה מיד לשר.
אורי אורבך: אני רק רוצה להבהיר את חשיבות לא רק של הדיון הספציפי הזה, אלא לנושא בכלל.
אורי אורבך: זה התחום המרכזי שבו הולך להיות השינוי בשנים הקרובות בכל היחס של השתלבות חרדים בצבא/עבודה.
אורי אורבך: כלומר ו/או או, וגם וגם, כי השירות האזרחי ממלא שתי פונקציות מאוד דרמטיות.
אורי אורבך: האחת הוא תחליף לצבא, אני לא נכנס כרגע לוויכוח אם זה ראוי או לא ראוי.
אורי אורבך: זו דרך למלא חובה למדינה ולחברה שלא באמצעות שירות צבאי שאיתו יש כל מיני בעיות מבחינת האוכלוסייה החרדית.
אורי אורבך: הוא מסלול כניסה ראוי וסביר לשוק העבודה.
אורי אורבך: שלישת הוא דבר מהותי לשינוי הרגלי התעסוקה והשירות של חברה חרדית.
אורי אורבך: יכול להיות, ויכול להיות שזו הכוונה ועל כך נשמע, שזה חדר הסתגלות.
אורי אורבך: כשאנחנו נכנסים למערת נטיפים או לחדר חשוך יש חדר הסתגלות מסוים כדי להתרגל לתאורה החדשה – זה הולך להיות חדר ההסתגלות העיקרי של החברה החרדית לחברה האזרחית-כללית-חילונית.
אורי אורבך: לכן אנחנו צריכים לנהוג פה בזהירות, ברגישות וגם בנחישות בהקשרים נוספים.
אורי אורבך: מכאן נובעת חשיבותו הגדולה של הדיון הזה.
אורי אורבך: אדוני השר בבקשה.
דניאל הרשקוביץ: אני מודה למבקר המדינה על הביקורת, שבאמת שימשה כנר לרגלנו בבואנו לתקן, אני שמח לומר שחלק גדול מהלקויים, מדובר כאן בדוח שנכתב לפני שנה וחצי ומאז עברו מים בירדן כולל גם התיישבות של המערכת עד שנכנס המנהל הקבוע למנהלת.
דניאל הרשקוביץ: אני אומר אמירה ואעיר הערה שמתלבשת על מה שאמר קודם חבר הכנסת יואל חסון ועכשיו חברי חבר הכנסת אורי אורבך.
דניאל הרשקוביץ: ראשית בראיה שלי לא מדובר בשוויוניות בנטל.
דניאל הרשקוביץ: אני לא רואה שום דבר שווה בשירות הצבאי, אני חושב שאין בינינו על כך מחלוקת.
דניאל הרשקוביץ: יש כאן כן נשיאה בנטל ואני חושב שמדובר כאן במגמה.
דניאל הרשקוביץ: אני רואה בה באמת מגמה ראשונה במעלה וקשה להפריז בחשיבות מעלתה, הנושא של הציבור החרדי בנשיאת הנטל.
דניאל הרשקוביץ: זה משתלב אגב גם אנחנו שותפים לה עם הצעת מחליטים.
דניאל הרשקוביץ: הייתה אמורה לבוא אתמול להחלטת ממשלה ורק בשל סדר היום העמוס זה נדחה לישיבה הבאה.
דניאל הרשקוביץ: מדובר בהצעת מחליטים שמדברת על תכנית חומש שבא בכל שנה מעלים באופן הדרגתי את מספר החרדים המשרתים בצבא, כמו מספר החרדים המשרתים בשירות האזרחי.
דניאל הרשקוביץ: וזאת כדי להביא באמת לנשיאה בנטל שכולנו רואים בה חשיבות לאומית ממעלה ראשונה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו באמת לא חוסכים מאמצעים לקדם את הנושא.
דניאל הרשקוביץ: אעבור במהירות על הערות שנאמרו כאן.
דניאל הרשקוביץ: קודם כל ההערות המשמעותיות ביחס לשירות הלאומי.
דניאל הרשקוביץ: דובר על  הקושי בהעברת תקציבים בעיקר למשרד החינוך.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שמשרד החינוך הוא המעסיק הגדול של בנות ובנים בשירות הלאומי.
דניאל הרשקוביץ: מדובר גם על מכרזים שיוצאים מאוחר, אגב זאת בגלל שלא מאשרים להוציא את המכרזים עד שאין סעיף תקציבי.
דניאל הרשקוביץ: אני חייב לבשר על שינוי אחד, השנה לראשונה מאז התחיל השירות הלאומי הסכום המיועד לשירות לאומי בחינוך הוכנס לבסיס התקציבים.
דניאל הרשקוביץ: דהיינו אחת הבעיות הייתה שהוא לא היה בבסיס התקציב ובכל פעם היינו צריכים להילחם ולאיים וכדומה.
דניאל הרשקוביץ: השנה הוא הוכנס לראשונה בבסיס התקציב ולכן אני מקווה שפירושו של דבר שמכאן ואליך, ראשית תיחסך מאיתנו אותה תופעה מבישה של הצורך להילחם.
דניאל הרשקוביץ: באמת שתהייה אפשרות להוציא את המכרזים בזמן היות והתקציב הוסדר.
דניאל הרשקוביץ: הועלתה בעיה של כוח אדם, באמת יש לנו בעיית כוח אדם.
דניאל הרשקוביץ: יש לנו חוסר בשלושה תקנים ואת החוסר בשלושה תקנים לא מאפשרים לנו לאייש.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין למה לא נותנים לנו לאייש אותם.
דניאל הרשקוביץ: תקן אחד היה צריך להיות מועבר ממשרד הרווחה לשירות הלאומי כשהוקמה המנהלת.
דניאל הרשקוביץ: את שני תקנים נוספים צריך לתת האוצר.
דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה עדיין לא העביר את התקן ומשרד האוצר מתנה, מתנה במפורש את מתן שני התקנים הנוספים בכך שמשרד הרווחה יעביר את התקן.
דניאל הרשקוביץ: כלומר אנחנו ניצבים כאן לכאורה בפני שוקת שבורה.
דניאל הרשקוביץ: אני אומר לכאורה כי יש לנו התחייבות של המנהל הכללי של משרד הרווחה שעם אישור התקציב, התקציב אמור להיות מאושר בקרוב מאוד, יועבר התקן אלינו וממילא יועברו שני התקנים ממשרד האוצר.
דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שגם הנושא הזה ייפתר.
דניאל הרשקוביץ: נושא השירות האזרחי – כאן גם אני אשתמש באותו קיצור שהגברת לאה עוזיאל קיבלה על עצמה כדי לא לומר בכל פעם חוק טל וכדומה.
דניאל הרשקוביץ: היו כמה ההערות בנושא המידע שהיה דל ולא היה מעודכן.
דניאל הרשקוביץ: בעקבות הדוח המנהלת באמת הכינה חוברת, גם כרזות מידע ואנחנו נמצאים בתהליך הקמת אתר אינטרנט שייתן מענה לשירות בכלל וגם למגזר החרדי.
דניאל הרשקוביץ: דהיינו אנחנו מגבירים את חשיפת המידע.
דניאל הרשקוביץ: נושא מוסדות חינוך – כעיקרון כל המתנדבים בתחום החונכות בשירות האזרחי, כולם חונכים במוסדות המוכרים על ידי מוסדות הרווחה.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שמה שמאפיין את המוסדות האלה זה שהמוסדות של נוער בסיכון, מוסדות לנוער בסיכון מהמגזר החרדי.
דניאל הרשקוביץ: צריך גם להבין שיש בעזרת ה', מדובר במוסדות נוער שנאסף מעולם הפשע.
דניאל הרשקוביץ: אגב, מאחר שלא כולם אנשים שילמדו מחר בישיבות, כמעט כולם כשהם משלימים את שהותם באותם מוסדות הם מגיעים לשירות צבאי.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן  לביטוי 'בעזרת ה'' יש חשיבות רבה בעולם החרדי  וגם לקורא למוסד כזה ישיבה.
דניאל הרשקוביץ: לפעמים הוא נקרא 'ישיבה למצוינים'.
דניאל הרשקוביץ: זה שם של קוד.
דניאל הרשקוביץ: כל המוסדות האלה ללא יוצא מהכלל אלה מוסדות שמוכרים על ידי גורמי הרווחה.
דניאל הרשקוביץ: החונכות שם היא חונכות בהתאם.
דניאל הרשקוביץ: דיווחי מתנדבים על שעות שינה ואירוח בבתיהם כשעות פעילות – המנהלת הנחתה את הגופים המעפילים שאינה מכירה יותר בשעות שינה, אינה מכירה בשעות שינה כשעות שירות.
דניאל הרשקוביץ: שעות שינה אינן שעות שירות.
דניאל הרשקוביץ: עוד הנחיה ברורה שהיא אינה מכירה בשירות מהבית בכל צורה שהיא.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת שאם מישהו לוקח מישהו הביתה זה לא מוכר כשירות.
אורי אורבך: בשבתות, בסופי שבוע.
דניאל הרשקוביץ: כן.
דניאל הרשקוביץ: אמרה הגברת לאה עוזיאל, קיבלנו הערה ובאמת הוצאנו הנחיה ברורה.
דניאל הרשקוביץ: נאמר שלא התקיימה הכשרה מתאימה למשרתי השירות האזרחי – המנהלת דורשת היום מכל הגופים המפעילים החדשים הכשרה ספציפית לתחום ההתנדבות.
דניאל הרשקוביץ: לכן המשרד לבטחון פנים, המשרד לאזרחים וותיקים, מגן דוד אדום, הג'וינט וכדומה מבצעים הכשרה מובנת.
דניאל הרשקוביץ: המנהלת הכינה גם תכנית להכשרה כללית שהיא תתחיל לפעול על ידי הגוף המתפעל עד לחודש מרץ 2011.
דניאל הרשקוביץ: מספר המרכזים אינו בהתאם לדרישות – היום היקף הרכזים תואם את הקריטריונים.
דניאל הרשקוביץ: נכון להיום יש לנו 31 רכזים מול 1,552 מתנדבים.
דניאל הרשקוביץ: קשרי משפחה בין המשרתים לבין בעלי תפקידים – אמירה שהמנהלת לא הפסיקה את השירות של בני משפחה.
דניאל הרשקוביץ: המנהלת נכון לעכשיו הוציא הנחיה מפורשת שאין להעסיק קרובי משפחה.
דניאל הרשקוביץ: היא גם הביאה לשימוע גוף מפעיל שנמצא כי קיים קשר משפחה בין מנכ"ל העמותה לבין המשרת.
דניאל הרשקוביץ: הן הרכזים והן  הגופים המתפעלים נתבקשו להקפיד על הנושא.
דניאל הרשקוביץ: כמו כן כל מתנדב בתחילת השירות חותם על התחייבות שבה בין היתר הוא מצהיר שאין לו קשרי משפחה עם הגוף המפעיל.
דניאל הרשקוביץ: דיווחים על נוכחות לא נאותה – בעקבות ההערה והארה של משרד מבקר המדינה, ב- 28 באוקטובר הוצאה הנחיה לגוף המטפל ולרכזים להקפיד על דיווח שעות הנוכחות.
דניאל הרשקוביץ: אני חוזר על מה שאמרתי קודם שאין אפשרות לעבוד מהבית.
דניאל הרשקוביץ: אגב, המנהלת אינה מסתפקת בדיווח אלא מבצעת בדיקות מדגמיות.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מבקשים שבקרוב, עדיין לא אושר לנו אבל ביקשנו, דיברנו על הבעיה של חוסר כוח אדם, אנחנו מקווים שבקרוב יאושר לנו גם תקן נוסף למפקח למגזר החרדי כדי שנוכל להדק את הפיקוח.
דניאל הרשקוביץ: כמה שאני זוכר אלו היו ההערות העיקריות.
דניאל הרשקוביץ: אולי כדי לשבר את האוזן, בין היתר היום במסגרת הידוק הפיקוח שאנחנו מבצעים בין הגופים המפעלים בינהם נמצא גם זק”א – זיהוי קורבנות אסון, בזק”א יש מתנדבים שהם עושים תפקידי מטה בזק”א.
דניאל הרשקוביץ: זק”א ביקשה להרחיב והייתה מוכנה להקצות לנו תנאים למתנדבים שעוסקים בעבודה הקשה של זק”א - זיהוי קורבנות אסון, כלומר שבמקרה אסון הם מוזעקים למקום מסוים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מאחלים לזק”א שידיהם תהיינה ריקות מעבודה, אבל מטבע הדברים אנשים בזק”א, המתנדבים המוזעקים למקום אסון נמצא כל אחד מהם במקום עבודתו הרגיל או בישיבה והוא מוזעק על ידי ביפר.
דניאל הרשקוביץ: המנהלת לא הסכימה שאנשים יהיו בישיבות ויוזעקו על ידי ביפר כי אז אין לנו באמת שליטה ובקרה על היקף השירות.
דניאל הרשקוביץ: אמרנו שאנחנו מוכנים בדומה למה שנעשה במגן דוד אדום.
דניאל הרשקוביץ: גם במגן דוד אדום יש בעיה של מתנדבים שאולי לא עובדים במאה אחוז.
דניאל הרשקוביץ: אבל המתנדבים במגן דוד אדום צריכים להיות כל הזמן במתקן של מגן דוד אדום.
דניאל הרשקוביץ: אמרנו שגם כאן הדרישה שלנו - - -
אורי אורבך: במשמרות, לא מוזעקים מהבית.
דניאל הרשקוביץ: לא מוזעקים מהבית.
דניאל הרשקוביץ: המתנדבים מהשירות האזרחי הם כל הזמן.
דניאל הרשקוביץ: כבר שמענו שזה לא שירות מהבית ולא שירות מהישיבה אלא שירות במתקן של מגן דוד אדום שמפעילה אותם כמובן לפי הצורך.
דניאל הרשקוביץ: אמרנו שאנחנו מוכנים לעשות עם זק”א סידור מתאים בתנאי שהאנשים יהיו במתקן של זק”א שיאושר ויבוקר על ידנו.
דניאל הרשקוביץ: דהיינו כל זה מתוך ראיה והבנה שאנחנו לא רוצים כאן לא כאילו ולא לעגל פינות.
דניאל הרשקוביץ: המטרה היא באמת להביא לשירות רציני וראוי.
דניאל הרשקוביץ: שוב כמו שפתחנו זה מתוך ראיה של החשיבות העליונה שיש לשירות האזרחי.
דניאל הרשקוביץ: אולי גם כפי שאמרה הגברת לאה עוזיאל שמתוך הבנה שבימים אלה, בתקופה הזאת שהמנהלת עושה את צעדיה הראשונים, זו בעצם התקופה בה נקבעות נורמות העבודה ומה שאנחנו מצפים מכולם.
דניאל הרשקוביץ: היו"ר אורי אורבך.
דניאל הרשקוביץ: תודה כבוד השר.
דניאל הרשקוביץ: שר שלום ג'רבי אתה המנהל הכללי של המנהלת.
דניאל הרשקוביץ: תחכים אותנו מה קורה.
דניאל הרשקוביץ: רק שאלה, דובר בזמנו על הקמת חיל מתנדבים, אני מדבר על האוכלוסייה החרדית, של גופים כמו זק”א וגופים אחרים, שיהיה ארגון גג לכל הארגונים האלה כדי להפעיל את השירות האזרחי.
דניאל הרשקוביץ: זה משהו שעלה וגבר?
שלום ג'רבי: אנחנו נעשה קצת סדר.
שלום ג'רבי: קודם כל בשירות האזרחי, אני לא בטוח שכולם יודעים שבשירות האזרחי במגזר החרדי יש שני מסלולים.
שלום ג'רבי: אם אדם צריך לשרת 40 שעות שבועיות במשך שנה, במגזר החרדי הוא יכול לשרת גם 4 שעת ביום במשך שנתיים.
שלום ג'רבי: כלומר שאחרי כן הוא יכול לעבוד וללמוד.
שלום ג'רבי: , אנחנו צריכים לזכור שמדובר באברכים, נכון להיום בנשוי בן 22 נשוי פלוס ילד, או רווק בן 26.
שלום ג'רבי: הם לא יכולים להסתפק ב- 2,000 שקלים ולכן המדינה נתנה להם את האופציה שיכולו לעבוד.
שלום ג'רבי: אנחנו מאוד בעד לשלב אותם כמה שיותר ולהוציא אותם מהקהילה ולשלבם במשרדי ממשלה – אפשרויות שאנחנו פותחים ומרחיבים.
שלום ג'רבי: אנחנו צריכים להבין שמדובר בהתנדבות.
שלום ג'רבי: אנחנו יכולים להביא אותם עד השוקת אבל אנחנו לא יכולים להכריח אותם לשתות.
שלום ג'רבי: אנחנו עושים באמת כל מה שניתן.
שלום ג'רבי: אנחנו גם צריכים להתאים לכל אחד את הסביבה שהוא יוכל לחיות בה.
שלום ג'רבי: אני לא יכול להושיב חרדי בחדר עם בנות.
שלום ג'רבי: למשל אם אנחנו פותחים או מרחיבים את המסלול של מגן דוד אדום, אנחנו נבנה חדר מסוים ושבחדר הזה יהיו ספרי קודש ולא תהייה טלוויזיה עם כבלים ולא תהיינה שם בנות.
שלום ג'רבי: זאת כדי שיוכלו ללמוד ולהקפיץ אותם.
שלום ג'רבי: זה בכל מקום בין אם זה במשטרה, בשירות בתי הסוהר ובמקומות אחרים.
שלום ג'רבי: אנחנו מרחיבים והגרף בעלייה.
שלום ג'רבי: ישנם חסמים רבים, לא נעים לי להגיד אבל אתמול ושלשום פורסמו פשקווילים על נושא האזרחי.
שלום ג'רבי: פשקוויל הוא מודעת רחוב.
שלום ג'רבי: פורסמו ברחוב מודעות על השירות האזרחי.
אורי אורבך: פשקוויל זה נגד.
שלום ג'רבי: הם תמיד נגד .
שלום ג'רבי: פשקווילים נגד השירות האזרחי.
שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים והחבר'ה בעצמם מבולבלים ומגיעים עם חששות.
שלום ג'רבי: ברוך ה' הגרף עולה.
שלום ג'רבי: יש גם הסכמה שבשתיקה גם מצד הרבנים וגם אצל חלק מההנהגה של המגזר החרדי בעד.
שלום ג'רבי: אנחנו מקווים בעזרת ה' להגדיל ולהרחיב את מעגל המתנדבים.
אורי אורבך: אתה כעת רוצה לסקור לנו?
אורי אורבך: הכנתם מצגת.
שלום ג'רבי: אני אתן סקירה כי גם חבר הכנסת ניסים זאב שאל בלחישה אם אפשר לראות במה מדובר.
נסים זאב: גם את השינויים.
שלום ג'רבי: נראה כאן בגרף ואני כמובן אומר בקיצור ובמקום שהיושב ירצה לעצור ולקטוע נעשה בחפץ לב.
שלום ג'רבי: במנהלת השירות הלאומי יש היום 14,170 מתנדבים בכלל.
שלום ג'רבי: המנהלת היא כור ההיתוך, יש בנים ובנות, דתיים, חילוניים, חרדים, ערבים, נוער בסיכון ובעלי צרכים מיוחדים.
שלום ג'רבי: כל אדם שקיבל פטור ולא נקרא לשירות  צבאי אנחנו חפצים ורוצים לשלב אותו אצלנו.
שלום ג'רבי: אנחנו משתדלים לעשות זאת.
שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים – במגזר החרדי אנחנו רואים שיש לנו 1,522 מתנדבים.
שלום ג'רבי: מגזר הערבי – 1,459.
שלום ג'רבי: אם נשים לב שבמגזר החרדי כולם בנים.
שלום ג'רבי: במגזר הערבי  90% בנות ו- 10% בנים.
שלום ג'רבי: יש לנו עוד 300 בעלי צרכים מיוחדים ועוד 400 נוער בסיכון.
שלום ג'רבי: כל אחד שאנחנו מצילים בין אם זה נוער בסיכון או בעלי צרכים מיוחדים - - -
אורי אורבך: הם בתוך השירות הלאומי הכללי.
שלום ג'רבי: בתוך השירות הלאומי הכללי.
שלום ג'רבי: כשאנחנו מדברים על בחור מנוער בסיכון שהצבא לא גייס אותו והוא חוזר לביתו ושם הוא גורם לנזקים גם למשפחתו וגם לסביבתו, לו אנחנו מתאימים מקום מסוים.
שלום ג'רבי: צריכים לראות איך אנחנו מקבלים בחור כזה כשהוא נכנס ואיך הוא יוצא, אנחנו מצילים את האדם שתורם אחר כך לחברה ולא הופך לנטל לחברה.
אורי אורבך: הוא מגיע אליכם?
שלום ג'רבי: יש בעיה.
שלום ג'רבי: אנחנו ביקשנו מהצבא לקבל את הרשימה של החבר'ה שהם לא מגייסים.
שלום ג'רבי: לצערי מטעמי צנעת הפרט הצבא לא מעביר לנו אותה.
שלום ג'רבי: כעת הלשכה המשפטית שלנו, בראשותו של יואב ארבל יחד עם הלשכה המשפטית של משרד הבטחון מנסים להגיע להסדר שיהיה אפשר להתיר את העניין לפחות בחלקו.
שלום ג'רבי: זה נעשה גם עם גדי אגמון מפקד מיטב- הבקו"ם, יש לנו איתו שיתוף נהדר איתו.
שלום ג'רבי: אנחנו מנסים לבחון מערכת יחסים של שיתוף פעולה כדי לשלב אותם.
קריאה: יש בעלי פיגור שכלי ואחרים.
שלום ג'רבי: גם אותם אנחנו לוקחים.
שלום ג'רבי: היום במגזר הערבי יש לנו כ- 1,459 מתנדבים.
שלום ג'רבי: בסך הכל בתוך הקהילה במגזר הערבי 1,008 הם בתוך הקהילה, 75% ועוד 371 מתנדבים מחוץ לקהילה כלומר בבתי חולים או בתי משפט.
שלום ג'רבי: החבר'ה לרוב משרתים את הקהילה הערבית.
שלום ג'רבי: זאת אומרת שאם בחורה משרתת בבית החולים רמב"ם, בשבוע שעבר הייתי שם בסיור ומצאנו בנות נהדרות וגם נתקלו בשבעה חבר'ה מהמגזר הערבי שמשרתים בבית החולים רמב"ם.
שלום ג'רבי: הם בעיקר נותנים שירות לאנשים מהמגזר הערבי, זקנים, סיעודיים שאינם יודעים לקרוא ולכתוב והם מתווכים ומשדכים בין האנשים.
שלום ג'רבי: אנחנו רואים שהמאסה הגדולה זה בתוך המגזר הערבי.
שלום ג'רבי: יש 1,314 בנות ו- 145 בנים.
שלום ג'רבי: לפני כחצי שנה היו מתנדבים במגזר הערבי שרצו להתנדב לשירות לאומי והם לא יכלו כי לא היו תקנים.
שלום ג'רבי: ברוך ה' היום אנחנו נמצאים במצב שיש תקנים וכל מי שרוצה יכול להתנדב.
שלום ג'רבי: עדיין אנחנו אומרים, אני מקווה מאוד שזה יתמלא ונגיע למצב שנצטרך לפתוח תקנים נוספים.
שלום ג'רבי: אבל עדיין יש דרישה גדולה מהמגזר הערבי לבוא ולהתנדב דווקא בתחום החינוך.
נסים זאב: מה המכסה למגזר הערבי?
שלום ג'רבי: נכון להיום גם לגבי המגזר הערבי וגם לגבי המגזר החרדי האוצר, נמצא כאן רן רידניק שיש לנו איתו שיתוף פעולה יוצא מהכלל, הם רואים עין בעין בכל מה שקשור בשירות הלאומי לטובת החברה.
שלום ג'רבי: אין מגבלה.
שלום ג'רבי: בפועל אין, אנחנו באים מרחיבים ומגדילים ואנחנו מקווים מאוד.
שלום ג'רבי: למה עדיין לא הכל התמלא?
שלום ג'רבי: – הזכירה הגברת לאה עוזיאל שהמכרזים יצאו מאוחר וכעת אחרי שזכו העמותות מאיישים.