GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: השר ארדן, זאת נקודה משמעותית, כי הוא אומר שהוא חתם על זה ראשון, ואתה אומר שהוא לא חתם.
גלעד ארדן: מנכ"ל המשרד פה.
יואל חסון: אתה חתמת ראשון או לא חתמת ראשון?
אורי שני: - - - נמצא פה, ואני חתמתי.
אורי שני: עזוב רגע, זאת לא הנקודה.
יואל חסון: זאת כן הנקודה, כי לא ייתכן- -
גלעד ארדן: רגע, יש לי עוד התקפות על רשות המים.
גלעד ארדן: תן לי לסיים הכול, שיענה במרוכז.
יואל חסון: זה לא ייאמן, כי הוא אומר, חתמתי ראשון, הוא אומר שהוא לא חתם.
יואל חסון: מה אנחנו עושים פה?
יואל חסון: איפה האמת?
מירי רגב: זה כמו שהם אומרים שהם מפרסמים - - - ואף אחד לא מוצא באינטרנט.
אורי שני: האמת היא שהמנכ"ל להגנת הסביבה ואני יחד הבנו שהמצב של הוויכוחים והריב על הסמכויות הוא בלתי אפשרי, והצענו מתווה.
אורי שני: הצענו שניקח את השר בגין כדי שייתן תוקף להתגבר על מחלוקות אחרות, לא בינינו אבל בכלל המערכת כדי שייתן לזה משקל.
אורי שני: אני לא עושה עכשיו תחרות מי עושה יותר קשיים, אבל אין הרבה דברים שנעשו ברוח כל כך טובה- -
יואל חסון: יש חתימה על המסמך?
אורי שני: המסמך ייצא מכאן היום חתום.
יואל חסון: אה, היום.
יואל חסון: השר צדק, לא נחתם.
גלעד ארדן: טוב שקבעת דיון, אתה רואה?
אורי שני: אבל לא אנחנו עיכבנו אותו.
יואל חסון: בסוף הדיון יהיה פה שולחן עם זבד ירוק שאפשר יהיה לחתום עליו.
גלעד ארדן: אני רוצה להצטרף למה שאמרה חברת הכנסת רגב, אבל בהקשר אחר.
גלעד ארדן: בנושא שקיפות הנתונים שנמצאים בידי רשות המים, זה יהיה אבסורד שהמשרד להגנת הסביבה, כמו כל אזרח, יפעל מול רשות המים בנושא חופש המידע, אבל אני יכול לומר שעד עצם היום הזה יש דיגומים או סקרים שרשות המים עשתה או שאנחנו היינו שותפים כאלה ואחרים, ועד היום המשרד להגנת הסביבה לא מסוגל לקבל – ואני חושב שאתה יודע על כך.
גלעד ארדן: לא אתה יודע על כך, אני לא יודע בכלל אם אתה מסוגל להגיד למי שאחראית על זה לשחרר את הנתונים, אבל זה דבר ידוע לכול, שיש גורמים ברשות המים שחושבים שנתוני הזיהומים שייכים להם כעסק פרטי שלהם.
גלעד ארדן: אני עומד מאחורי כל מילה שאמרתי כאן.
גלעד ארדן: בנושא ההתפלה – יש לי פה הערה גם לחברי הכנסת, כי זה לא יהיה פופולרי מה שאני אגיד, ואני גם אזכה על זה לביקורת, אבל אני רוצה לומר את מה שאני מאמין בו: במדינת ישראל – וזה לתחושתי, וגם רשות המים שותפה לתחושה שנוצרה – התפלה הפכה להיות כאילו מילת קסם.
גלעד ארדן: זה נכון שאם היו מתחילים את ההתפלה יותר מוקדם אז היה צריך לפגוע במקורות מים ולשאוב פחות ולהמליח פחות בארות – הכול נכון.
גלעד ארדן: אבל התפלה היא לא מילת קסם, וחשוב שאזרחי המדינה יבינו את זה.
גלעד ארדן: קודם כול התפלה עולה כסף, ואף ממשלה לא אשמה שלא יורד גשם.
גלעד ארדן: זה עם ישראל בחטאיו אשם אולי – מי שמאמין בזה.
גלעד ארדן: יש אחרים שידברו על ההתחממות הגלובלית.
גלעד ארדן: בכל מקרה לא הממשלות אחראיות שלא יורד גשם.
גלעד ארדן: אם אין גשם בסוף היה צריך להתפיל, ולהתפיל עולה כסף, ואם עולה כסף מישהו צריך לשלם את זה.
גלעד ארדן: אז אם הציבור משלם את זה ישירות אז צועקים.
גלעד ארדן: מישהו חושב שאם הוא לא היה משלם את זה ישירות, מאיפה זה היה משולם?
גלעד ארדן: הממשלה לא הייתה מעמיסה את זה דרך קיצוץ בתקציבי החינוך או הבריאות כך ששוב השכבות החלשות היו משלמות את זה?
גלעד ארדן: לדעתי, יש פה קצת יותר מדי פופוליזם בשיח הזה בעניין הזה של מחירי המים.
גלעד ארדן: בכל מדינות ה-OECD ראו – ויש לי סקרים שקיבלתי על כך – שתמחור נכון של המים זה מה שמביא את הציבור להתייחס באותה חרדת קודש, באותו חיסכון לטווח ארוך שכולנו צריכים לחנך בו את הציבור.
גלעד ארדן: מנהיגות זה לא רק להגיד "הציבור רוצה, אני צריך לתת לו".
גלעד ארדן: בחשמל, במים, במשאבים לאומיים אתה גם צריך לנהל את הביקושים ולפעמים גם לדרוש מהציבור דברים שפחות נוח לדרוש בשנים קשות וגם מעבר לכך, כשאתה רואה מגמה לאורך שנים, אין ברירה – זה כואב ולא נעים, אבל כך צריך להתייחס לעניין הזה.
גלעד ארדן: חוץ מזה התפלה גם תופסת לנו מקום יקר מאוד על רצועת החוף שהולכת ומצטמצמת, היא גם גובה מחיר אנרגטי גבוה מאוד; ומה לעשות?
גלעד ארדן: בתמהיל הדלקים בישראל תמיד הפחם יהיה חלק מרכזי בלית ברירה, ואותה התפלה גם גורמת בסוף לזיהום אוויר, ואת זה לא אומרים לאזרחים.
גלעד ארדן: כשאנחנו נגיע למצב שנתפיל פה, ונהיה אחת המדינה המתפילות ביותר בעולם – למרות שזאת גם גאווה, זאת לא גאווה כזאת גדולה, ויש לזה מחיר – ונחזיר רכז של כמעט מיליארד מ"ק בשנה חזרה לים התיכון, אז בטווח של שנים רבות אני לא בטוח שגם המומחים יודעים לצפות מה יהיו ההשפעות הסביבתיות של זה באזור החוף.
גלעד ארדן: לכן עם כל הכבוד אמרו לי כבר ברשות המים וחטפתי חזרה על הראש שהקמפיין שאמר לציבור את השטות הגדולה שבעוד שלוש שנים הבעיה נפתרת מבוסס על מומחים מתחום הפרסום כדי לבנת "מסר אמיתי".
גלעד ארדן: אני לא מבין במסר אמיתי, וכנראה, אני גם לא מבין בפרסום.
גלעד ארדן: אבל מי שאומר לציבור שהבעיה תיפתר, אני מאוד מצטער – זה בא מתובנות שאנחנו במשרד להגנת הסביבה לא שותפים להן.
גלעד ארדן: הבעיה לא עומדת להיפתר ולא משנה כמה יתפילו.
גלעד ארדן: הנושא השלישי גם הוא קשור לעניין ההתפלה.
גלעד ארדן: אי אפשר לנתק את משק המים כולו מהצורך לתקן את עיוותי העבר בתחום הנחלים.
גלעד ארדן: אנחנו זיהמנו את נחלי ישראל, ואפשר היה אולי לסלוח על זה בעבר כשמדינת ישראל עסקה בקיום ובצרכי מערכת הביטחון ובפיתוח התעשייה הישראלית.
גלעד ארדן: ככה הפכו את נחלי ישראל לחצר האחורית, הזרימו לשם שפכים וגרמו להרבה מאוד נזקים שהם לא רק נזקים סביבתיים, בנחלים האלה יש גם ערכים לאומיים, היסטוריים, תנ"כיים, נופיים – כל מה שתרצו.
גלעד ארדן: חלק מניהול משק המים בצורה נכונה זה גם להחזיר את המים לטבע, להחזיר לנחלים.
גלעד ארדן: נכון שכשיש לך בעיה של מי שתייה אז זה לא בעדיפות ראשונה, אבל אם כבר מדברים על פתרון כולל, אין ספק שגם את זה צריך לקחת בחשבון כלפי העתיד ולא להתעלם מהצורך גם להחזיר את המים לטבע.
גלעד ארדן: דבר שלישי, צריך לשים לב שהבנייה הנרחבת, בעיקר במישור החוף, גורמת לכך שהחלחול שפעם אולי היה מעשיר את מי התהום הולך ומצטמצם.
גלעד ארדן: זה טופל בעבר, בעיקר גם בידי המשרד להגנת הסביבה, וקודמו עקרונות שהוטמעו בתוכנית המתאר הארצית, תמ"א 34, שזה נועד לכך שכשבונים פרויקטים ובניינים ומשפצים כבישים ומדרכות, הרשויות ייתנו את דעתן לצורך לאפשר למי הגשמים לחלחל ולהעשיר את מי התהום.
גלעד ארדן: אני קובע חד משמעית: זה לא מבוצע, זה לא מוטמע לא על-ידי משרד הפנים, ל על-ידי ועדות התכנון והבנייה וצריך למצוא לי את הדרך – אני אנסה לפעול, אבל למשרד לבדו אין הכלים.
גלעד ארדן: פה הפיקוח הפרלמנטרי או יוזמות חקיקה יכולות לסייע כדי להגביר את החלחול.
גלעד ארדן: מדובר בהיקף גדול – בשנים שיש בהן גשמים זה יכול להגיע, לדעתנו, לכמויות ניכרות.
גלעד ארדן: נושא האכיפה נמצא באחריות של משרדי.
גלעד ארדן: אני לא אומר לכם שאני מרוצה לגמרי, זה קשור גם לכוח אדם מקצועי שהיה חסר במשרד להגנת הסביבה, במשטרה הירוקה.
גלעד ארדן: בהחלט לא נפתחו מספיק תיקי חקירה בעבר נגד גופים, רשויות ומפעלים שזיהמו את מקורות המים.
גלעד ארדן: זה משתנה.
גלעד ארדן: כמובן, קשה מאוד להעמיד לדין כשאפילו צה"ל עד לאחרונה 150 בסיסים לא מחוברים למערכת הביוב ומזהמים את מקורות המים של מדינת ישראל.
גלעד ארדן: בשנה האחרונה – ברוך השם – ביוזמה משותפת עם משרד התשתיות חייבנו את מערכת הביטחון וגם האוצר תרם את חלקו.
גלעד ארדן: הקצו חצי מיליארד שקלים כדי שבארבע השנים הקרובות כל בסיסי צה"ל יחוברו סוף-סוף למערכת הביוב.
גלעד ארדן: אבל עדיין בתחום התאגוד.
גלעד ארדן: לתאגוד יש יתרונות בתחום תחזוקת קווי הצנרת של הרשויות המקומיות.
גלעד ארדן: היום לא נפתח היסטורית אם צריך היה לעשות הבחנה בין רשויות שמנוהלות היטב או לא מנוהלות היטב.
גלעד ארדן: האבסורד הוא שהיום אני מסתובב במדינה, ודווקא הרשויות החלשות ביותר במגזר הלא יהודי מענישים.
גלעד ארדן: את מי מענישים?
גלעד ארדן: האוצר מעניש את אזרחי מדינת ישראל שכיוון שהם לא מאוגדים כי אין להם כסף, הם גירעוניים ואף אחד לא רוצה להכניס אותם לתאגיד, אז לא מאפשרים להם את כל המענקים ואת החיבור למערכת הביוב הארצית.
גלעד ארדן: את מי האוצר חושב שהוא מעניש אין לי מושג, אבל מי השופכין שממשיכים למי התהום מגיעים בסוף לכל אזרחי מדינת ישראל, ובטח גם לאותה רשות מקומית ותושביה צריכים לשלם את המחיר, אבל בסוף זה הולך - -
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: - - -
גלעד ארדן: צריך להביא הצעת ממשלה בעניין הזה, אני מסכים לחלוטין.
גלעד ארדן: אבל צריך להבין שהבעיה עדיין נמשכת, והאסימון עוד לא לגמרי ירד גם לא במשרד האוצר.
גלעד ארדן: אני יודע שרשות המים והגופים שכפופים לה, כמו מנהלת הביוב שנמצאת אצלכם, מטפלת בנושא, אבל הקצב צריך להיות הרבה יותר מהיר.
גלעד ארדן: אולי איזושהי נקודת אור בתחום האכיפה: בכל זאת אני רוצה לספר שהיום קיבלנו פסק דין של בית המשפט בחיפה שחייב את חברת "פז" בסכום של 13 מיליון שקל על זיהום מים מחמש תחנות דלק שלה.
גלעד ארדן: קנס של 3 מיליון ועוד 10 מיליון על חיוב על שיקום.
גלעד ארדן: אז אני שמח לראות שדווקא מערכת המשפט אולי מתחילה להפנים את מה שוועדת החקירה הזאת רצתה שיופנם אצל רשויות השלטון.
יואל חסון: השר שמחון, רשות הדיבור שלך.
יואל חסון: אני יוצא לדקה וחצי וחוזר.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: מי מחליף אותו?
מירי רגב: אני לא חברה בוועדה.
רונית תירוש: אני, אני.
גלעד ארדן: לאה ורון לא הייתה מאשרת את זה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: הייתה עושה הפסקה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: (12:20 – רונית תירוש, יו"ר)
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: קודם כול אני רוצה לומר שאין לי שום בעיה של סמכויות.
גלעד ארדן: יש לך סמכויות יתר.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני ויתרתי על כל הסמכויות שלי ב-2006 כדי שתקום רשות המים, וזה הדבר הכי טוב שקרה במדינת ישראל, שקמה רשות מים עצמאית ומתפקדת.
מירי רגב: הכי גרוע שיכול להיות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: מירי, אני תכף אגיד שגם את הדבר הטוב שקרה, חכי בסבלנות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אז קודם כול הבעיה היא לא ברמת הסמכויות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: שנית העובדה שקמה ועדת החקירה למשק המים בראשותו של השופט היא הדבר הטוב השני שקרה בשנים האחרונות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: רק לדעתי הבעיה של ועדות חקירה היא עוביי הספר שהן מפיקות וחוסר הפשטות בהמלצות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני לא אומר את זה כדי לבקר את הוועדה, אלא פשוט מכיוון שלדעתי ההמלצות הן מאוד פשוטות: במדינת ישראל יש פחות מים, יהיה עוד הרבה פחות מים בשנים הבאות, ומדינת ישראל צריכה להפיק יותר מים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: וכמו שידידי השר להגנת הסביבה העביר הצעת חוק בכנסת שראש הממשלה צריך להתייצב על דוכן המליאה פעם במספר חודשים ולדווח מה נעשה במדינת ישראל בתחום תאונות הדרכים, כך הדבר החשוב ביותר הוא שראש הממשלה יתייצב מעל דוכן המליאה וידווח לכנסת ישראל ולמדינת ישראל מה נעשה במשק המים במשך מספר חודשים אחרונים.
גלעד ארדן: תעשו דיון 40 חתימות על המים- -
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: כן, אין סיבה לא לעשות את זה.
גלעד ארדן: - - לא רק על הפלסטינים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: למה אני אומר את מה שאני אומר?
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: כיוון שחלק גדול מהבעייתיות במשק המים היא לא העובדה שלא ידענו שיהיה מחסור במים במדינת ישראל; היא גם לא העובדה שמדינת ישראל לא יודעת לפתח את הטכנולוגיות הנכונות ואת היצירתיות המיוחדת – ויש פה כמה אנשים יצירתיים מאוד שממשיכים לחלום איך הם מייצרים מים למדינת ישראל, ראיתי אותם פה קודם – שלא נותנים להם האפשרות לייצר מים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: ידענו שיהיה מחסור במים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: חלק מהמערכות במשק הישראלי לא עשו את מה שנדרש, ואחת מהם היא הממשלה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אמרתי בוועדת החקירה שבשנת 2000 הממשלה הניחה המלצות ראשוניות, זאת הייתה ממשלה אחת, ב-2001 הייתה ממשלה חדשה שהניחה תשתית לבניית תשתיות המים של ישראל, וב-2006 היא עשתה את זה שוב, ועכשיו אנחנו נמצאים ב-2010.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: (12:25 – – יו"ר) למה אני מציין את לוחות הזמנים האלה?
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: כי באמת בפעם הראשונה שהממשלה ביצעה את ההחלטות שלה הייתה אחרי שקמה רשות מים עצמאית, לא כאשר היו משרדי ממשלה, כולל משרד החקלאות שאני מופקד עליו די הרבה בעשור האחרון, היו מופקדים על חלק ממשק המים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: רשות המים הנוכחית בראשותו של אורי שני עשתה המון לשיקום תשתיות המים, אבל זה לא מספיק.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: חסר מים, צריך לייצר יותר – כל היתר לא רלוונטי.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אם נתייצב פעם בכמה זמן ונשאל, מה קרה, נדע שזה אחרת.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בעניין המחיר אני רוצה להגיד כמה דברים, ואני רוצה לומר גם על החקלאות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: המחיר הוא זניח.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אם אזרח במדינת ישראל היה צריך לשלם את מחיר המים האמיתי לא הייתה שום בעיה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסך-הכול משק המים העירוני נזקק ל-800-750 מיליון קוב מים בשנה, במחירים של התפלה זה 2.5 מיליארד שקל; אם הממשלה רוצה להגזים ולקחת קצת יותר הוא היה צריך לשלם 3 מיליארד שקל.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אם זה מה שצריך לספק לו בשנים הבאות גם חברת הכנסת מירי רגב הייתה מרוצה מהמספר שאני אומר עכשיו בהנחה שזה מה שעושים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אלא מה, עכשיו צריך בפרק זמן מאוד קצר לייצר כמויות מים אדירות ולהשית את הכול על האזרח.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אז מירי תמשיך להילחם, כי המחיר שהאזרח ישלם בתקופה הקרובה יהיה גבוה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אבל אם מתחילת העשור היו סוגרים את הפער הזה המחיר הוא לא בשמים – מדינת ישראל מספיק חזקה, מספיק מבוססת – 800 מיליון קוב מים למגזר העירוני זה משהו שהוא חלק מאיכות החיים של האזרח.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: במדינת ישראל זה לא בשמים, זה 2.5 מיליארד שקל במחירי מי התפלה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני כרגע לא אומר אם מי התפלה זה טוב או לא, אני רק אומר שתדעו, שזה המחיר, זה לא הרבה כסף.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה משהו לא בשמים, אנחנו רק הסתבכנו בשנים האחרונות כי מישהו במדינת ישראל חשב שגם האזרח העירוני וגם החקלאות הם אמבטיה: כשיש גשם זה מתמלא, כשאין גשם אפשר להגיד לאזרח לא לשתות מים ולחקלאות לא להשקות את העצים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה לא עובד לאורך זמן.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אנחנו צריכים להבין שזה חלק מאיכות החיים של האזרח, ונצטרך בעתיד יותר מים, אין מה לעשות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: מישהו צריך לתת דין וחשבון – כמה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני לא נכנס לרגולציה ולעניינים שהזכיר פה השר ארדן, אלא אני אומר עקרונית – זאת הבעיה שלנו, אנחנו צריכים לייצר יותר מים מאשר במקומות אחרים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני רוצה להראות תחום אחד שבו נעשו הפעולות כדי שיהיה צמצום בכמויות המים שהוא צורך – החקלאות הישראלית.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לפני עשור החקלאות הישראלית לפני עשור השתמשה ב-1.15 מיליון קוב מים שפירים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: החקלאות הישראלית בשנה האחרונה השתמשה בשנת המים 2010-2009 בסך-הכול ב-420 מיליון קוב מים שפירים, והיא מייצרת פי ארבעה ממה שהיא ייצרה בתחילת העשור.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: היא עברה לגידולים חסכוניים עוד לא עד הסוף, אבל אנחנו נמצאים בתוך תהליך ארוך, וניתן לעשות את זה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה לא אומר שאפשר לרדת לאפס, כמו שמישהו חושב – לא השר ארדן, כמובן.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: עקרונית נעשה פה תהליך מסודר בתחילת העשור, שלווה במחקרים רבים בנושא משק המים, ואכן הדברים קרו – עשינו את המקסימום, ולפי דעתי, אנחנו על הגבול האדום בשימוש במים שפירים לחקלאות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לרדת מתחת לכמות הזאת זה יהיה כבר פגיעה בחקלאות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: שנית, מדינת ישראל היא המדינה המובילה בעולם במי קולחין.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אנחנו מנצלים כמעט כל קוב מים שניתן להביא אלינו – ואורי, כמובן, ינסה לסתור אותי, ואני מרשה לו – ועדיין זורמים לים קרוב ל-100 מיליון קוב מי קולחין שאפשר היה להביא אותם לחקלאות במחיר מאוד סביר כדי לקצץ פחות בחקלאות הישראלית.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אז אורי יגיד שזה לא 120, הוא יגיד שזה 80 או 60 – לפי דעתי זה קצת יותר מ-100.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: נכון שכדי להמשיך ולמצות את הפוטנציאל בשימוש במי קולחין אנחנו צריכים להיות צמודים למחקרים רבים כדי לדעת, כפי שאמר השר ארדן, מה ההשלכות גם במים האלה וגם במי ההתפלה בעתיד.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: הפעולות האלה שקרו בעשור האחרון, מדינת ישראל השקיעה בהם הרבה מאוד כסף, היא הוציאה הרבה מאוד חקלאים מחוץ למאגר החקלאי, היא עשתה שינוי גדול במרחב הגידולים שלה, ובסך-הכול היא עשתה את הפעולות הנכונות יותר מכל מדינה אחרת בעולם.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני אומר גם לחברי הכנסת – אל תטעו, יש עוד מדינה אחת קטנה כמונו שסובלת מבעיות דומות לשלנו.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: יש בה רק 1.4 מיליון איש, זאת מדינה מאוד קטנה – סין.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: גם בה האוכלוסייה ביחס לשטח זה דבר מאוד קטן, ויש לה מעט מאוד מים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה ברור שגם מדינה "קטנה" כמו סין תתמודד ומתמודדת כבר היום עם בעיות דומות לשלנו.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה נכון שאם הם לא יפתרו אותם, בדומה למה שאנחנו עשינו במדינת ישראל, תהיה שם צרה צרורה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: עכשיו, סין הגדולה – עכשיו אני אומר שהיא גדולה, אני לא אומר שהיא קטנה – סין הענקית הזאת עם כמות התושבים העצומה הזאת עם השטח הקטן ועם מעט המים מוצאת את הפתרונות שלה לא בארצות-הברית, גם לא בקנדה, גם לא ברוסיה – בישראל הקטנטנה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אצלנו היא מוצאת את כל הפתרונות שלה לכל תחלואי המים של המעצמה הגדולה הזאת.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: ואני שואל את עצמי, למה אנחנו לא מסוגלים לקחת את הפתרונות של עצמנו ולעשות איתם את אותו דבר.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה לא שאמרתי את הדברים האלו בחדר סגור, אמרתי את זה גם בפני הוועדה – בסוף כל הפתרונות נמצאים כאן.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: היישום שלהם לוקח הרבה מאוד שנים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אם בן אדם חולם על כל מיני פטנטים בלילה, איך הוא מביא מים בעלות של פחות ממי התפלה, ולא נותנים לו הזדמנות למצות את החלום, אז לא יהיו פה מים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסוף נחשוב שאפשר למצוא את פתרונות המים בישראל אם ניישם ונבצע בלוחות זמנים קצרצרים את מה שאפשר.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לכן מה שקורה כרגע הוא שאנחנו פותרים את בעיות המים שלנו בעזרת שני כלים מרכזיים: האחד, קיצוץ במשק המים – ואז החקלאים צועקים, או בהעלאת המחיר, ואז חברת הכנסת מירי רגב צועקת, ובצדק, כי זה בלתי הגיוני להשתמש בשני הכלים האלה למשהו שהוא חלק מאיכות החיים של האזרח.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אתה לא יכול לעשות כל הזמן את המשוואה הזאת.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: המשוואה הזאת אולי מראה על אוזלת ידינו, אבל היא לא פותרת את הבעיה לטווח ארוך.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: כי בסוף האזרח הישראלי הוא יותר חכם מכל אחד מאתנו; הוא מבין שאי אפשר לשחק איתו ב-30-20 שקלים לקוב מים, וזאת לא העלות האמיתית של הדבר הזה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: כי מי ששודד אותו, שודד אותו בכיס, כמו שהחקלאי מבין שהוא לא יכול לנטוע עץ שמשך החיים שלו הוא 20 שנה, ומישהו אומר לו ששנה אחת הוא יכול להשקות, ובשנה הבאה לתת לו פחות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסוף כולנו משלמים את המחיר.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לכן בסוף צריך לייצר יותר מים, ומישהו צריך לתת דין וחשבון בתקופות מאוד קצרות בכל המושגים: בעניין ההתפלה, בעניין של הובלת מי הקולחין, במובן המזרחי היה צריך לקרות כבר מזמן – צריך היה לרדת לשטחים במדינת ישראל.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: החקלאות יכלה באמצעות העניין לפנות עוד מים לטובת המגזר העירוני, וההתפלה הייתה סוגרת את הפער.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסוף בלי הכלים השלובים האלה זה לא יעבוד, כולנו נמשיך לצעוק, כולנו נמשיך להאשים זה את זה, רק שהפתרונות לא יבואו בסוף לידי ביטוי.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לכן הבעיה שלנו היא בביצוע, ביכולת שלנו לבצע.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לבצע, לבצע, לבצע – ומישהו צריך לתת את הדין וחשבון.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: הבעיה היא לא סמכויות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: הבעיה בסוף היא "לעשות".
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני נתתי פה את הדוגמה של החקלאות כיוון שבעשור האחרון רוב הזמן אני כיהנתי במשרד החקלאות, ואני מכיר את התהליכים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני יודע עם מה התחלתי בשנת 2000, ואני יודע מה אני יכול למסור בשנת 2010- -
יואל חסון: אני מקווה שתמסור.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: גם אני.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לא כל רמז כולם פה מבינים, אבל אתה בטח הבנת.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני יודע מה אני יכול למסור בהמשך- -
גלעד ארדן: אני מקווה שלא תמסור.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: גם אם לא, אני איהנה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני לידך תמיד נהנה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: רואים את התהליך באופן מסודר, והוא אפשרי.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסוף זאת המסקנה האמיתית; לא הסמכויות, לא המריבות בין השר לנדאו לשר ארדן לשר שמחון – מי יותר חזק בעת ובעונה אחת.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסוף לייצר עוד ועוד מים ברמה שהאזרח הישראלי יכול לשלם אותם.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אם הגזמתי וזה לא 3 שקלים, קח 5 שקלים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: עדיין אזרח במדינת ישראל צורך 100 מיליון קוב מים בשנה בממוצע.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: זה 500 שקל, חבר'ה, בואו לא נגזים עם הדבר הזה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: בסך-הכול 500 שקל אם הגזמתי.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: הוא צורך גם פחות – האזרחים בשכבות החלשות צורכים פחות מים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לכן במושגים שלהם זה סדר גודל של 250 שקל אם מניחים שזה עולה 5 שקלים.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: לכן זאת השורה התחתונה.
יואל חסון: קיבלנו סקירה מאוד מרשימה משרי הממשלה, שרים טובים.
יואל חסון: נאמרו דברים באמת חשובים, אבל אני רוצה להזכיר לכם שאתם לא גוף אקדמי, אתם הביצוע- -
גלעד ארדן: כל השרים טובים, איך בעיניך הממשלה לא טובה?
יואל חסון: אמרתי שאתם טובים.
גלעד ארדן: - - השלם קטן - -
יואל חסון: אתה רוצה שאני אתחיל להגיד לך מי טוב יותר ומי טוב פחות?
גלעד ארדן: לא- -
יואל חסון: צריך שתהיה קרן אור בממשלה כזאת גרועה, אתה יודע.
יואל חסון: במקרה התמזל מזלנו ובאו לפה הטובים הבודדים.
רונית תירוש: הם טובים, אבל לרמה אקדמית.
יואל חסון: הם טובים כל אחד לבד, ביחד זה לא יוצא טוב כל כך.
גלעד ארדן: התזמורת לא מנגנת.
יואל חסון: אכן אמרתם דברים מאוד חשובים, אבל אתם לא מהאקדמיה.
יואל חסון: אתם אומרים: צריך, צריך, צריך – אבל אתם הממשלה, אתם צריכים לקבל את ההחלטות.
שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון: אני אמרתי גם מה עשיתי.
יואל חסון: אבל ביחד, אם אתם מדברים ככה מול הרשות ומול הגורמים האחרים, תבואו, תביאו הצעת מחליטים לממשלה, קחו סמכות ותובילו – זה הכוח שלכם, אתם הממשלה.
גלעד ארדן: דיברתי על הצעת מחליטים בתחום החיבור של מחנות צה"ל לביוב- -
יואל חסון: בסדר, זאת נקודה אחת חשובה- -
גלעד ארדן: אם אתה רוצה, תן לנו עכשיו עוד 10 דקות לכל אחד, ואני אתן סקירה מה אנחנו מקדמים.
יואל חסון: לי יש זמן, אני אחזור אליכם שוב אחר כך אם תרצו.
יואל חסון: אבל אני אומר, כנראה, בראייה הכוללת צריך החלטת ממשלה, ולדוגמה, להחליט מי השר האחראי על הרשות.
מירי רגב: אני חייבת ללכת כי יש דיון בחוק שלי בוועדת העבודה והרווחה.
מירי רגב: תודה על הדיון.
מירי רגב: שמעתי את הסקירות האקדמיות המרשימות מאוד.
מירי רגב: בסוף יש מצב של חוסר שקיפות אמיתית בכל מה שקשור לעלות המים.
מירי רגב: עלות המים כולל התפלה לקוב – 2.96 שקלים.
מירי רגב: האזרח משלם כמעט 12 שקלים.
מירי רגב: 9 שקלים הפרש – לאן הם הולכים?
מירי רגב: פשוט לא נותנים לך את הנתונים, זאת הבעיה.
גלעד ארדן: לא, יש לי חשבון מים, לא צריכים לתת לי את הנתונים.
מירי רגב: יש מצב נוראי שאנשים משלמים כאן מחירי מים בגלל התאגידים.
מירי רגב: אנחנו משלמים את התאגידים, אנחנו הולכים להפרטה, אנחנו הולכים להפריט את עצמנו לדעת.
מירי רגב: אם גם גז, גם חשמל וגם מים יהיו בידיים פרטיות – זה דבר שלא יעלה על הדעת.
מירי רגב: אני מבקשת ממך, כבוד היושב ראש, הישיבה הזאת חשובה, אבל ישיבה לא פחות חשובה היא להזמין את מבקר המדינה ולבדוק מול האוצר ומול רשות המים, איך זה יכול להיות – מה יישום ההמלצות לגבי מחירי המים.
מירי רגב: לא יכול להיות מצב ששר תשתיות, עם כל הכבוד לו, שאין לו שום אחריות על רשות המים.
מירי רגב: אין אף פקיד שיכול להעלות את מחירי המים ב-45%.
מירי רגב: רק לרשות המים ניתנה הזכות הזאת.
מירי רגב: גם מחיר הלחם – יש שני שרים שאמורים לאשר את זה.
מירי רגב: רק בנושא המים פקיד מאשר עליית מחירים של 45%, כי זה נוח לאוצר.
מירי רגב: מנכ"ל משרד ראש הממשלה דיבר אתמול ונתן כותרת שמחירי המים לא יבואו לדיון בכנסת.
מירי רגב: זאת אומרת שכל הוועדה זה דבר מאוד חשוב, אבל מי שמנהל את זה, זה האוצר כדי להכניס כסף לקופת האוצר על חשבון האזרחים.
מירי רגב: יצא מפה השר – 500 שקלים על מים ו-1,000 שקלים על מים זה הרבה מאוד למשפחה שלא גומרת את החודש.
מירי רגב: אנחנו לא מדברים פה על בשר, אנחנו מדברים פה על מים.
מירי רגב: זאת בושה וחרפה מה שקורה פה.
מירי רגב: אנחנו צריכים להוריד את מחירי המים, המחירים צריכים לחזור לפיקוח.
מירי רגב: כבוד השר, רצית להשאיר משהו לשר אחריך?
מירי רגב: ביום ראשון ועדת הכספים מעלה את הצעת חוק הפיקוח על המים, שתהיה מורכבת משני דברים: פיקוח על מחירי המים בחזרה בוועדת הכספים, ושנית שתהיה מועצה שמורכבת גם משחקנים אחרים – צרכנים, חקלאים ותעשיינים.
מירי רגב: אם אתה באמת רוצה להשאיר משהו לשר הבא אחריך אני מקווה שאתה תתמוך בהצעת החוק- -
יואל חסון: הוא לא הולך לשום מקום.
עוזי לנדאו: אני לא אתמוך בה.
מירי רגב: אתם לא תתמכו בזה- -
עוזי לנדאו: אני אצא נגדה בכל הכוח.
מירי רגב: - - כי נושא המים ומחירי המים לא באמת מעניינים אף אחד.
מירי רגב: מה שמעניין הוא להשאיר את תאגידי המים בידי אותם אנשים, ושרשות המים – זאת שקובעת את העלאת מחירי המים ב-45%, ב-1 בינואר מחירי המים הולכים לעלות שוב ב-5%.
מירי רגב: זאת בושה וחרפה, זה דבר שלא יכול להיות, ואנחנו ככנסת לא יכולים להרשות לזה.
יואל חסון: אבל מירי, יש פה עובדה לאומית ברורה, עם כל הכבוד לדברים שאת אומרת, ואת יודעת שאני תומך ברוב דברייך.
יואל חסון: אבל המים הם מוצר יקר- -
מירי רגב: בוא נשלם את עלות המים.
מירי רגב: אני מוכנה לשלם את עלות המים, אבל לא את התאגידים.
מירי רגב: אנחנו לא משלמים את עלות המים.
מירי רגב: עלות המים היא שלושה שקלים, אנחנו משלמים 12 שקלים.
מירי רגב: אני גם מוכנה שנשלם את מחיר ההתפלה.
מירי רגב: ועובדה היא שעד היום מר אורי שני לא הצליח לבוא ולהגיד כמה עולה עלות המים- -
גלעד ארדן: מה זה עלות התאגידים?
גלעד ארדן: אני לא מבין מה את אומרת.
מירי רגב: אנחנו הקמנו תאגידי מים?
מירי רגב: צריך לשלם להם לרכב?
מירי רגב: למזכירה?
גלעד ארדן: קודם לא היו עובדי עירייה?
מירי רגב: לא, זה לא היה ברמה הזאת.
מירי רגב: אני מוכנה לעשות לך השוואת עלויות.
מירי רגב: תאגידי המים עולים למדינה יותר - -
גלעד ארדן: בגלל זה אחזקת הצנרת שם הייתה ברמה כל כך גבוהה, כי היה חיסכון - -
מירי רגב: אני אומרת לך, השר גלעד- -
גלעד ארדן: אני לא תומך של האוצר, תאמיני לי.
מירי רגב: השר גלעד, אני אומרת לך, יש כאן ניסיון מכוער לא להביא את הנתונים האמיתיים של עלות המים.