GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד ארדן: כשחזרנו מקופנהגן הבאנו את היעד הזה להחלטת ממשלה והוא עוגן בהחלטת ממשלה, כלומר יש היום למדינת ישראל יעד בהחלטת ממשלה מחיבת, מה שלא היה בעבר, וזו התקדמות דרמטית מבחינת מדינת ישראל.
גלעד ארדן: דרך אגב לא לכל המדינות המערביות יש את היעד הזה ולא משנה אם היעד הוא גבוה, שאפתני, ניתן לחלוק על היעד הזה כמובן, אבל זה בהחלט צעד מאוד משמעותי.
גלעד ארדן: בעקבות החלטה זו הוקמה וועדה, צוין כאן שמטרתה לקחת את היעד הזה ולתרגמו לצעדים פרקטיים בראשותו של המנהל הכללי של משרד האוצר חיים שני.
גלעד ארדן: הוועדה הייתה אמורה לסיים את עבודתה בחודש האחרון, אני יודע שהיא סיימה את עבודתה.
גלעד ארדן: לצערי יש איחור של שבועות בודדים, אבל אם נמצא כאן נציג האוצר כדאי שהוא יאמר היכן זה עומד.
גלעד ארדן: האוצר התעקש שהוא יעמוד בראש הוועדה ושהוא ישקיע בסדר העדיפויות את הכסף היכן שניתן להשיג עבור כל שקל שמשקיעים מקסימום הפחתה של גזי החממה.
גלעד ארדן: לדעתי זה דבר הגיוני ואני גם יודע מראש שבהמלצות וועדת שני, היה והן יאומצו, יש השקעות שמעולם לא היו בעבר, בסכומים של מיליארדי שקלים בשנים הבאות בנושא של הפחתת פליטה, בעיקר בהתייעלות אנרגטיות ובחסכון בחשמל.
גלעד ארדן: אומר משפט אחרון, בצער, אני רוצה שמשרד מבקר המדינה ימשיך לבקר אותנו ועל יתר משרדי הממשלה, לעשות את המעקב ליישום ולא רק שתהייה תכנית, תכנית זה דבר יפה וחשוב, אבל זה לא מספיק וצריך לראות את הביצוע.
גלעד ארדן: מאחר והביצוע אינו תלוי רק בנו, זה מאוד יעזור לנו שעינו של המבקר פקוחה בעניין הזה אבל צריך לזכור שהעולם עצמו שרואה את הנושא עצמו כבעיה קיומית, אקוטית, כלכלית, הוא עצמו לא הצליח להגיע להסכם מחייב שיחליף את הסכם/פרוטוקול קיוטו שיסתיים בשנת 2012.
גלעד ארדן: עיקר הויכוח הזה הוא כמובן שהמערב ברובו מוכן להשקיע את טריליוני הדולרים שיעברו לסין הודו ולמדינות הצומחות כדי שהן תצמחנה בדרך נקייה ומופחתת פליטה.
גלעד ארדן: מה שהמערב דורש, ועל כך התפוצצה ועידת קופנהגן בגדול, המערב דורש מנגנון פיקוח כדי לראות שאם נותנים כסף זה באמת ילך למטרה ולא למקומות אחרים.
גלעד ארדן: הסינים ואחרים נעלבים מאוד מהדרישה למנגנון פיקוח ועל כך התפוצצה הועידה.
גלעד ארדן: עדיין אנחנו לא רואים שבועידת קנקון שמתכנסת בעוד שבועיים שגם בה ינסו להגיע להסכם מחייב, לא רואים שמצליחים להגיע לידי הסכם.
גלעד ארדן: יתכן שכמו בישראל זה יושג ברגע האחרון בשנת 2012.
גלעד ארדן: בינתיים ועידות חיפושי פתרונות פליטת גזי החממה בדומה לועידות השלום ימשיכו לספק הרבה אטרקציות למשתתפיהן.
גלעד ארדן: נמצאת איתנו סגן המנהל הכללי בכירה לתעשיות בכירות שולי נזר שמלווה את הנושא בשנים האחרונות והיא תוכל להרחיב.
שולי נזר: אני לא סגן המנהל הכללי, אני מנהלת השירות המטאורולוגי.
שולי נזר: בשלב הזה אני חושבת שהשר שלנו תיאר בצורה מדויקת את תמונת המצב.
משה ינאי: אני ראש תחום חקלאות וסביבה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אחראי חישוב ופליטות גזי חממה בישראל.
משה ינאי: החישוב בסדר.
משה ינאי: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו כאן ולדבר ראשית על הנתונים.
משה ינאי: כל חישוב לגבי הפחתה חייב להתבסס על נתונים טובים וזמינים.
משה ינאי: אנחנו החל משנת 2003 מחשבים מדי שנה את פליטת גזי החממה של ישראל, למרות שאנחנו לא נדרשים לכך על פי 'פרוטוקול טיוקו' מאחר, כפי שצוין, אנחנו לא מדינה מפותחת על פי הפרוטוקול.
משה ינאי: מבחינת החקיקה פקודת הסטטיסטיקה כוללת גם את נושא איכות הסביבה, פליטת גזי החממה הוא אחד מתתי הנושאים של איכות הסביבה.
משה ינאי: אני לא רואה צורך הכרחי לתקן את החוק בנושא הזה.
משה ינאי: החישובים נעשים לפי המתודולוגיה המקובלת של IPCCC שזו המתודולוגיה שארגון האומות המאוחדות מנחה אותנו לחשב.
משה ינאי: עד לפני שנה חסר לנו המרכיב של גזים המכילים אור, השנה השלמנו את הרכיב הזה וכעת יש לנו נתון פליטות מושלם על פי כל ההנחיות המקובלת.
משה ינאי: בתי הזיקוק – אני מסכים שבתי הזיקוק צריכים להיות גלויים, נתוני הפליטות שלהם צריכים להיות ידועים לכל גם אחרי שהם הופרטו.
משה ינאי: מבחינת פליטות גזי החממה שלהם הם יחסית קטנים, הם לא מייצרים אנרגיה אלא צורכים אנרגיה ולכן הפליטות שלהם עצמן אינם גדולות גם בתוך הדיווחים שלנו ישנם מעט התייחסות לבתי הזיקוק כסקטור עצמאי.
משה ינאי: בכל מקרה אנחנו לוקחים אותם בחשבון ומחשבים אותם אבל אנחנו לא יכולים לפרסם אותם בנפרד עד שזה לא יוסדר בחוק.
משה ינאי: אגב בנושא הזה ישנו איזה תהליך של חקיקה שמטופל בכך שהפליטות תהיינה גלויות, גם הנתונים על הפליטות וגם צריכת הדלקים שלהם עדיין לא ניתנים לפרסום.
משה ינאי: הדיווח לאומות המאוחדות – אנחנו עדיין לא יודעים מה יהיה אחרי 2012.
משה ינאי: אנחנו מתכוננים עד כמה שאנחנו יכולים.
משה ינאי: היום אנחנו עובדים על פי ההנחיות של 'פרוטוקול קיוטו'.
משה ינאי: ברגע שנקבל הנחיות חדשות נערך לכך, אני מקווה שנקבל גם את התקציבים הנדרשים.
יואל חסון: נציג האוצר ראשית תסביר בבקשה מה היה בוועדה בראשות המנהל הכללי חיים שני, האם הסתיימה העבודה כי כנראה הייתה צריכה להסתיים כבר מזמן.
ערן כהן: אני רכז תחבורה באגף התקציבים.
ערן כהן: הגעתי לדיון תחת הרושם שהוא מתמקד בעבודה של השירות המטאורולוגי ומה שנוגע לדוח מבקר המדינה.
יואל חסון: סלח לי.
יואל חסון: זה גם קרה אתמול בדיון אחר, אתם פשוט לא מאופסים על עצמכם.
יואל חסון: אתם כל הזמן שולחים לכאן אנשים שלא יודעים לתת את התשובות, זה מאוד ברור, מי לא ידע על מה הדיון הזה, הוא מצוין בכותרת, הוא ברור, ישנו כאן דוח של מבקר המדינה.
יואל חסון: אתה רואה כאן משהו שהוא מיוחד לשירות המטאורולוגי?
ערן כהן: אני לא יודע על הבעיה.
יואל חסון: זה לא מקובל עלי, יכול להיות שאתה רק ש"ג, אבל זה לא מקובל עלי, בכל פעם זה קורה, שולחים לכאן אנשים שאינם מאופסים על מה הם צריכים להשיב, בכל פעם אומרים לי "אני לא האדם הרלוונטי לתת את כל התשובות, אין לי תשובות", זה פשוט לא מקובל עלי.
יואל חסון: אתה מסוגל לתת לנו דיווח על הוועדה?
ערן כהן: אני מסוגל לומר שהוועדה לא סיימה והיא בשלבים הסופיים של עבודתה, והיא צריכה לסיים את עבודתה בתקופה הקרובה.
יואל חסון: מה  המעורבות שלך בוועדה?
ערן כהן: האמת היא שאני לא מעורב בעבודת הוועדה.
יואל חסון: אתה יודע למה היא לא סיימה קודם?
ערן כהן: לא. לא יודע להגיד.
יואל חסון: הוועדה הפסיקה להתכנס ועכשיו מחכים למסקנות, אתה יודע איפה זה עומד?
ערן כהן: לא יודע כלום.
יואל חסון: אם אתה רוצה אתה יכול ללכת.
יואל חסון: אל תיקח את זה אישית אבל זה חוזר על עצמו כל הזמן.
יואל חסון: לדעתי זה מבזה אתכם, פשוט מבזה אתכם.
יואל חסון: מגיעים לכאן, מיציגים משרד ממשלתי מאוד חשוב, פשוט מגיעים לכאן נציגים שלא יודעים לתת דיווח על שום דבר, לא מגיעים האנשים הנכונים.
יואל חסון: זה דפוס שחוזר על עצמו.
יואל חסון: השבוע היה דיון שהתופעה חזרה בו.
יואל חסון: אתם מבזים את משרד האוצר ואתם מבזים את עצמכם, אני מתכוון לטפל בזה מול שר האוצר, מבחינתי אתה משוחרר.
יואל חסון: חברי הכנסת כעת, חבר הכנסת דב חנין ואחר כך חבר הכנסת איתן כבל בבקשה.
דב חנין: תודה אדוני היושב ראש על הכינוס של הישיבה הזאת.
דב חנין: אני רוצה לפתוח בברכות לשר להגנת הסביבה ולצוות משרדו על הפעילות והעבודה שהם מקדישים לנושא הזה.
דב חנין: אבל כאן כמעט מסתיימת הברכות שלי בכל הנוגע לממשלת ישראל כי המצב שאנחנו רואים כעת בדיון משקף את כל מה שקורה בפועל.
דב חנין: רוב השרים בממשלה, אני אומר את זה בשפה עדינה, רואים את הבעיה של משבר האקלים כבעיה הפרטית של השר להגנת הסביבה, הוא זה שיסבול מההתחממות, הוא זה שיזיע, הוא זה שיצטרך לחזק את המזגן במשרד, הוא זה שצריך לתת תשובות.
דב חנין: עם כל הכבוד לשר להגנת הסביבה, ויש לי הרבה כבוד והערכה לשר להגנת הסביבה, זה לא המצב, זו לא יכולה להיות התייחסות רצינית של ממשלה.
דב חנין: מבחינה זו ההתייחסות של הממשלה אינה נכונה ואינה ראויה.
דב חנין: ישנה אצלנו הבנה מוטעית לחלוטין של מה יקרה בעקבות "קופנהגן".
דב חנין: חושבים שבעקבות הקשיים שהיו "בקופנהגן" ההתמודדות נעלמת, התהליך נעלם, הבעיה נעלמה, משהו יעלם, ואנחנו לא צריכים להתעסק בזה.
דב חנין: זו גישה מוטעית ובעייתית ואפילו הייתי אומר מסוכנת.
דב חנין: הטרגדיה הזו גדולה במיוחד נוכח העבודה שלישראל ישנן אפשרויות מאוד גדולות להתקדם בתחום הזה, בחלקן לא כל כך בזכותנו אלא בזכות מזל או טבע, העובדה שהתגלו תגליות גז גדולות מאפשרת להעביר את המשק הישראלי מפחם ונפט לגז וזה יפחית פליטת גזי חממה.
דב חנין: גם גז מייצר גזי חממה אבל פחות.
דב חנין: זה מאפשר הפחתה וישנן הרבה מאוד אפשרויות אצלנו להתייעלות אנרגטית, זה תחום שבהחלט לא כוסה וטופל לאורך שנים.
דב חנין: אני רוצה בהקשר הזה לברך על כך שהצלחנו להעביר בכנסת בקריאה ראשונה חוק התייעלות אנרגטית.
דב חנין: אני קורה לכל האנשים שנמצאים כאן מסביב לשולחן להצטרך אלינו למאמץ לקראת הקריאה השנייה והשלישית, להרחיב אותו ולהפוך אותו לערוץ אסטרטגי להסדרת ההתייעלות האנרגטית.
דב חנין: החוק עושה דברים מאוד מאוד חשובים ברמה של המדינה, המשק הישראלי, בחוק מקורות האנרגיה של המדינה.
דב חנין: הגיע הזמן שנעשה את זה אבל ישנם עוד כמה דברים נוספים שבעזרתכם, גם אנשים מתחום החברה האזרחית שנמצאים מסביב לשולחן אפשר לקדם, ולשכלל את החוק הזה כדי שהוא יהיה עליית המדרגה שאנחנו כל כך צריכים.
דב חנין: אדוני היושב ראש, במקביל לזה ישנם דברים מסוכנים ומדאיגים שמתרחשים.
דב חנין: לא נמצא כאן המנהל הכללי של משרד האוצר, הוא אמור להגיע לדווח לכנסת על העבודה של הוועדה שלו בתחילת חודש דצמבר שתהייה ישיבה מיוחדת שתעסוק בדיווח שלו.
דב חנין: אני שומע קולות לא ברורים מצדו של האוצר שמחזירים לנו את הרעיון של התחנה הפחמית בצורה כזאת או אחרת.
דב חנין: זה חבל, זה עצוב, זה מיותר, זה לא נכון מבחינה סביבתית, מבחינה בריאותית וזה לא נכון מבחינה כלכלית.
דב חנין: יש היום גז ולא בהכרח צריך לייבא פחם מחוץ לארץ למרות שיש הרבה יבואנים שמרווחים מזה בוודאי הרבה כסף.
דב חנין: לכן הוועדה צריכה לסכם את הדיון שלה בנושא הזה בפנייה לממשלה להימנע מכל חזרה לרעיון האוילי הזה של הקמת תחנה פחמית באשקלון, הממשלה כבר ירדה ממנו.
דב חנין: שוב אני רוצה לציין כאן את פעילותו של השר להגנת הסביבה.
גלעד ארדן: היא לא ירדה מזה.
דב חנין: היא ירדה חלקית ממנו.
גלעד ארדן: חלקית כן.
גלעד ארדן: המחלוקת כרגע האם תבנה תחנה המבוססת על צריכת גז טבעי, ורק במקרה חירום כשאין גז במדינה, או משבר, או שהצינור התפוצץ אז עד לתיקון התקלה היא תפעל על פחם, או שהיא תהייה עם אפשרות לשרוף גם פחם וגם גז.
גלעד ארדן: אם יותר זול אז היא תשרוף פחם ואם יהיה יותר זול היא תשרוף גז.
גלעד ארדן: כאן אנחנו עוברים לשאלה אחרת של התמלוגים שהאוצר רוצה, וזה מזמין לתמוך בזה, אבל בסופו של דבר זה  יביא למצב שבו גז יהפוך באופן קבוע יקר מפחם.
גלעד ארדן: פעם אחת האוצר יגבה תמלוגים מהגז לקופת המדינה.
גלעד ארדן: שם אין לנו שליטה מה הוא עושה, ופעם שנייה הוא יגיד שיותר משתלם לשרוף פחם כי פחם הרבה יותר זול, גז הרי יותר יקר כי הם משלמים תמלוגים יותר גבוהים.
גלעד ארדן: אבל לא זה הנושא.
דב חנין: נהפוך הוא, בדיוק נהפוך הוא כי אם המדינה תהייה כמו שאנחנו מציעים שהיא  תהייה בעלת אינטרס ואם היא תקבל מכל מטר מעוקב של גז 80% כמו שאנחנו מציעים, ו- 20% יישארו למשקיעים, למדינה יהיה אינטרס  כלכלי מובהק שגז יימכר כי היא תרצה להרוויח.
דב חנין: לכן במקרה הזה האינטרס החברתי והכלכלי הולכים בקנה אחד.
דב חנין: אנחנו צריכים 80% למדינה – לציבור הישראלי, 20% נשאיר לטייקוני הגז שיישארו להם המון המון מיליארדים לנכדיהם ולנכדי נכדיהם.
דב חנין: זה אומר שאנחנו מבנים אינטרס של המדינה בשיווק גז.
דב חנין: אני אומר שהאינטרס של המדינה בשיווק גז הוא מעבר לכך.
דב חנין: אסור להסתכל על השאלה הזאת דרך החור של הגרוש, אין כבר חור בגרוש ולכן זו לא דרך נכונה להסתכל.
דב חנין: הגישה חייבת להיות גז ופחם הוא רק כגיבוי, וכמו שאמר השר רק  כשנגיע למצב קטסטרופלי שאין בררה אחרת וכשהמערכת תקרוס.
דב חנין: כאן צריכה להיות החלטה ברורה של הוועדה הזאת.
דב חנין: כאן צריכה להיות החלטה ברורה של הוועדה הזאת כי אחרת כל העבודה המרובה שנעשתה בדוח וכדומה לא יהיה לה טעם כי המערכת ממשיכה להתנהל בצורה עיוורת והמופקרת  כמו שהיא מתנהלת בה עד היום.
דב חנין: אני לא יודע אם נציג האוצר עדיין נמצא איתנו, הוא כבר יצא.
דב חנין: אני דווקא שמחתי שהגיע רפרנט לענייני תחבורה מכיוון, אולי הוא  לא יודע ואולי הוא לא ער לכך, אבל הפחתת פליטות מתחבורה היא גם כן דרך חשובה להפחתת גזי חממה.
דב חנין: ישנן כאן שאלות ונושאים על השולחן בנושא תחבורה ציבורית, חשובה לנו עמדתו ודחיפתו של משרד האוצר.
דב חנין: אני אומר לך אדוני היושב שמה שקורה בדיון הזה מאוד ממחיש את מה שקורה במדינה בתחום הזה.
דב חנין: כל גורם חושב שזה בעצם לא תפקידו ולא אחריותו ואם הוא יכול לצאת מהדיון הוא מנצל את ההזדמנות ויוצא מהדיון.
דב חנין: כך סוגיה שיש לה כל כך הרבה חשיבות לעתיד של כולנו, לחיים של כולנו, לבריאות של כולנו בעצם נותרת יתומה.
יואל חסון: חבר הכנסת איתן כבל בבקשה.
איתן כבל: תודה אדוני היושב ראש, אדוני השר.
איתן כבל: אני מתנצל על האיחור כי הייתה אי הבנה אצלי בלשכה.
איתן כבל: הייתי מיוזמי  הדיון הזה, בראש ובראשונה בעקבות דוח מבקר המדינה.
איתן כבל: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כי אין לי הרבה הזדמנויות להודות לשר להגנת הסביבה שהוא אולי יעזוב אותו לשגרירות באומות המאוחדות.
איתן כבל: אני אומר את זה גם לשר שהוא ידיד אישי שלי, אבל מעבר לכך הוא עושה עבודה יוצאת מהכלל.
איתן כבל: הרבה מאוד זמן לא היה שר שנתן מעצמו ומאמין כל כך בתחומים האלה ולא רק מהתקופה שהוא שר.
איתן כבל: אני לא רוצה להגיד עד כאן כי בסופו של דבר יש כאן בעיה אמיתית אסטרטגית שהוא מוצא את עצמו כמעט לבדו.
איתן כבל: כשאתה מסתכל על שולחן הממשלה ואם במקרה הטוב הוא לא משהו ארצי שאתה רואה מחר בבוקר אז כל מה שקשור לדורות הבאים או שאמורים להיות קטסטרופה בטווחים קצת יותר מטווח ראיה של העין הם לא קיימים מבחינתה של הממשלה.
איתן כבל: הנושא הזה הוא נושא דרמטי, העולם מתחבט בו, העולם עוסק בו וכמעט אין מקום, ומי שעוקב קצת בנושאים האלה רואה שאין מדינה, ולא רק המדינות המפותחות והמתפתחות, ממש כל מדינה לקחה על עצמה לשים את הנושא הזה כנושא מרכזי בהתנהלותה ובחייה.
איתן כבל: כאן לא רק לא עוסקים בזה.
איתן כבל: זה באמת מקומם וזה מביך וגם מבקר המדינה מתייחס לזה.
איתן כבל: נכון שישנה התקדמות בכל הנושא של הגנת הסביבה, הציבור יותר מתחבר ומודע לדברים האלה.
איתן כבל: כל אחד יכול לראות את זה בחצר האחורית שלו בעניין המחזור.
איתן כבל: עדיין ארוכה הדרך לפנינו אבל ישנה התקדמות מאוד מאוד גדולה.
איתן כבל: אני חושב שהנושא של פליטת גזי החממה שהוא פחות נראה לעין כמו בקבוקי הפלסטיק והפחיות, זה לא דבר שאתה יכול לאמוד אותו, לגעת בו ולהתייחס אליו.
איתן כבל: זה משהו אמורפי, אטמוספרה שמדברים עליו, חור, דברים שקשה לגעת בהם.
איתן כבל: אגב פניתי ליושב הראש כדי להקים וועדת משנה מיוחדת שתעסוק בעניין הזה.
איתן כבל: זה בהמשך לדיון שהתקיים בשאילתא שהעליתי במליאה.
איתן כבל: אני חושב שיושב הכנסת לא פסל על הסף  אותה, אלא נהפוך הוא.
איתן כבל: לדעתי נצליח לפחות שכנסת ישראל תראה מצדה את הנכונות שהיא מייחסת לנושאים האלה.
איתן כבל: לאוצר באופן טבעי יש מעמד מאוד מרכזי בשאלה הזאת.
איתן כבל: מעבר לכך אני חשוב שראש הממשלה הוא הדמות שצריכה להיות הדמות המרכזית במובן שהוא זה שצריך להניף את הדגל ולתת את כל הכלים הנדרשים לשר להגנת הסביבה שגם כך תקציבו דל.
איתן כבל: תאמינו לי אנחנו עוסקים בעניינים של חצי פקח וכדומה, אני אומר שלכל עיר קטנה יש כלים לאין שיעור יותר גדולים.
איתן כבל: אני אומר את זה מבלי לעלוב בידידי השר אבל לפעמים יש כלים.
איתן כבל: פונים אלי גורמים רבים כדי לקבל סיוע, אני אפילו מתבייש כי אני מכיר את המציאות הקיימת, לפעמים אני לא רוצה להעמיד את השר במבוכה במכלול העניינים.
איתן כבל: אדוני היושב ראש, אני מצפה שתצא מכאן קריאה מאוד ברורה לתמיכה במהלכיו של השר, קריאה לאוצר, קריאה לראש הממשלה.
איתן כבל: לתת גם ליושב הכנסת קריאה להקים את אותה וועדת משנה עליה הוא קיבל כבר פניה מסודרת ממני.
איתן כבל: וועדה שתיקח על עצמה לצידו של השר להוביל את כל הנושא.
איתן כבל: השר גלעד ארדן     	ועדת משנה לאיזה תחום?
איתן כבל: בכל נושאי גזי החממה, זה נושא הרבה יותר רחב ממה שאנחנו רואים ויש לו השלכות גדולות מאוד.
יואל חסון: חבר הכנסת ניצן הורוביץ בבקשה.
ניצן הורוביץ: הדיון הזה חשוב ואני מצטרף לדברים של חבר הכנסת איתן כבל בעניין של המודעות והנכונות של המשרד והשר להגנת הסביבה.
ניצן הורוביץ: אנחנו רואים כאן שותף ולדעתי הביקורת לא צריכה להיות מופנית אל המשרד להגנת הסביבה אלא אם כבר לדרג בכיר יותר כי מדובר מדיניות לאומית.
ניצן הורוביץ: לאומית בשני תחומים עיקריים שדורשים הכרעה בסדר עדיפויות לאומי, אנרגיה ותחבורה.
ניצן הורוביץ: אני יכול לספר שלפני שבוע נפגשתי עם הצוות בעיריית תל אביב, עירייה גדולה שעוסקת בבנייה ירוקה ורוצה לפתח את זה כחלק מגישה להפחתת גזי חממה וכדומה.
ניצן הורוביץ: כל הדברים היו דברים שבשוליים כי את העניין העיקרי בגוש דן שהוא עניין התחבורה בזה הם לא עוסקים כי אין להם סמכות לכך.
ניצן הורוביץ: גם כאן  במשרד להגנת הסביבה בוודאי שיש לו מודעות ובוודאי שהוא מכוון את הפעילות אבל התשובות והאמצעים לא אצלו, זה משרד התחבורה ומשק האנרגיה בישראל.
ניצן הורוביץ: בעניין ישנה התקדמות מסוימת אבל יש גם גישה של גם וגם.
ניצן הורוביץ: אנחנו רואים למשל במשרד התחבורה הבנה של תחבורה ציבורית אבל יחד עם זאת  סלילה מאסיבית של כבישים שרק מכניסה עוד ועוד מכוניות.
ניצן הורוביץ: אנחנו רואים מדיניות במשרד התשתיות של התחשבות באנרגיות מתחדשות אבל יש דחיפה  כל הזמן להקמת תחנה פחמית, והשר בוודאי יודע כי הוא ממובילי המאבק נגד התחנה הפחמית.
ניצן הורוביץ: יש לנו אנרגיות מתחדשות אבל  גם פצלי שמן בחבל עדולם שהוא עלול להיות דבר עתיר זיהום וכולי.
ניצן הורוביץ: אני מסכים אם חבר הכנסת איתן כבל שההחלטה כאן היא ברמת ראש ממשלה, זו מדינות ממשלתית אמיתית בכיוון הזה, זה הרבה מעבר למשרד להגנת הסביבה ולצערי גם הדוח הזה מצביע על כך שאומנם מודעות יש אבל התקדמות פחות.
ניצן הורוביץ: אפילו חסרים נתונים לגבי ניטור וכדומה שהגופים שאמורים לעשות אותם לא ממש עושים מה שהם צריכים.
ניצן הורוביץ: אני חושב שהקמת ועדה כאן לעניין הזה יכולה להיות דבר טוב.
יואל חסון: תודה  רבה, אני מודה לך.
יואל חסון: הגברת הניה ברקוביץ, מנהלת השירות המטאורולוגי.
הניה ברקוביץ: עד עכשיו הנושא הוא הערכות ישראל למשבר האקלים ולא דיברנו עדיין על אקלים אלא דיברנו על הפחתת גזי חממה.
הניה ברקוביץ: כמובן אני חושבת שחשוב לדבר על נושא הפחתת גזי חממה, אבל שינויי האקלים יחולו גם אם ישראל תפחית את גזי החממה כי שינויי האקלים נגרמים לא רק בגללנו אלא נגרמים בגלל מה שקורה בעולם.
הניה ברקוביץ: תפקידו של השירות המטאורולוגי בנושא של שינויי האקלים, אומנם אין חוק שמגדיר מהם שירותי השירות המטאורולוגי אבל אנחנו עושים לפחות בהקשר שלקחנו על עצמנו מטלה, כמו שכל השירותים המטאורולוגים לקוחים על עצמם את המטלה שקשורה בנושא האקלים, כי זה התפקיד שלנו.
הניה ברקוביץ: בהקשר לזה יש לנו שני תפקידים, ניטור, לדעת מה קורה, האם יש שינויי אקלים ומה רמת שינויי האקלים החלים בישראל.
הניה ברקוביץ: וכן להיות מעורבים יחד עם כל העולם ולבחון לקראת מה אנחנו הולכים ולראות איך זה ישפיע על כלכלת המדינה בכל הנושאים הקשורים למזג האוויר ואקלים והמשקעים מעליהם.
הניה ברקוביץ: לדאבוני בשני התחומים האלה אנחנו לא עושים די.
הניה ברקוביץ: דוח מבקר המדינה עלה על זה ודיבר על כך.
הניה ברקוביץ: מאחר שאין שר המטאורולוגיה אז אין מי שיפמפם כל הזמן ומבקש לראות ולהגיד  שימו לב, לא עושים מספיק.
גלעד ארדן: למה זה לא עובר אלינו למשרד?
ניצן הורוביץ: חשבו על כל מיני אפשרויות וזה נושא לדיון אחר, תשאל את רשות המים והיא תגיד שזה שייך לה.
ניצן הורוביץ: זה התחיל בתעופה ובזה שמטאורולוגיה היא קריטית לנושא התעופה, כי לא יכולה להתקיים תעופה ללא נושא המטאורולוגיה, היא הוקמה יחד עם הקמת שדה התעופה בלוד בתקופת המנדט וזה נשאר שם.
ניצן הורוביץ: אתה תשמע את שר החקלאות שאומר שמטאורולוגיה צריכה להיות אצלו.
ניצן הורוביץ: אתה גם תשמע את המנהל הכללי של רשות המים שאומר שמטאורולוגיה צריכה להיות אצלו, גם המשרד להגנת הסביבה, גם משרד התשתיות ובסוף אנחנו צריכים להיות אצל כולם אבל משאבים אין.
ניצן הורוביץ: לדאבוני אתה שחררת את האחראי של משרד האוצר והוא היה צריך לתת את התשובות לעניין הזה והוא לא נתן.
ניצן הורוביץ: בנושא של ניטור אקלימי אנחנו דרשנו עוד בזמן שנעשה דוח מבקר המדינה וגם קודם, דרשנו מישרות והכשרת מטאורולוגים לוקחת הרבה זמן.
ניצן הורוביץ: מספר המטאורולוגים במדינת ישראל קטן מאוד.
ניצן הורוביץ: בשתי אוניברסיטאות לומדים מדעי האטמוספרה, לוקח זמן ומספר האנשים העוסק בנושאים האלה הוא מינימלי.
ניצן הורוביץ: לשירות המטאורולוגי נדרשות משרות שהובטחו ולא קיבלנו אותן.
ניצן הורוביץ: מפנים אותנו למשרד התחבורה ומבקשים שנשיג את המשרות ממשרד התחבורה, משרד התחבורה נמצא בקשיים של כוח אדם והוא עצמו צריך לקצץ.
ניצן הורוביץ: לומר את זה זה כמו להגיד אנחנו לא מתכוונים לפתור את הבעיה.
ניצן הורוביץ: אני זקוקה לכוח אדם גם לנושא של ניטור שינויי אקלים, גם לנושא חיזוי שינויי אקלים.
ניצן הורוביץ: בעולם ישנה קבוצה שהיא חלק מהקבוצה הגדולה של IPCCC, היא זו שנותנת את הצפי שלה על מה שהולך לקרות בשנים הקרובות.
ניצן הורוביץ: במסגרת זו ישנם מדענים שעורכים מחקרים בתחום.
ניצן הורוביץ: באזור שלנו יש מעט מאוד.
ניצן הורוביץ: בדוח האחרון של IPCCC לא הייתה התייחסות בכלל למזרח התיכון, ההתייחסות שלנו הייתה במסגרת הים התיכון.
ניצן הורוביץ: אנחנו ואיטליה לא אותה דבר בנוגע לאקלים שלנו בשום צורה שהיא.
ניצן הורוביץ: כך שההתייחסות שלנו צריכה להיות על ידי מישהו מהאזור שלנו - - -
גלעד ארדן: למה לא הייתה התייחסות, כי לא סיפקנו נתונים?
הניה ברקוביץ: כי לא היה מדען ממדינת ישראל שמשתתף בצוותים.
הניה ברקוביץ: כיום מרכזת את הנושא הזה של דרום מזרח אירופה, אנחנו חלק מדרום מזרח אירופה, מרכזת את זה סרביה והם מעוניינים לשתף אנשים וחוקרים שלנו ואין לי יכולת לתת כי אין לי אנשים.
הניה ברקוביץ: אם אנחנו לא נעשה את זה אף אחד לא יעשה את זה.
הניה ברקוביץ: בפירוש הדוח הבא לא יכלול את המזרח התיכון אם אנחנו לא נהייה שם.
הניה ברקוביץ: תקציב ל- IPCCC בכלל אין.
הניה ברקוביץ: ביקשו מכל מדינה מדענים שיכולים לסייע בכתיבת הדוח.
הניה ברקוביץ: יש מדען ישראלי אחד ממכון וייצמן שהתקבל לכתיבת החלק של השפעת העננות, מה יקרה לעננים בתקופה הזאת, אבל אין תקציבים לממן את ההשתתפות שלו, לא את הנסיעות שלו - - -
יואל חסון: למי פנית בעניין הזה?
הניה ברקוביץ: גם למשרד החוץ וגם למשרד להגנת הסביבה ולא נמצא תקציב.
הניה ברקוביץ: כולם מתעלמים מהמכתבים, אז  אני שולחת מיילים.
הניה ברקוביץ: כעת ה- IPCCC הזמין שני מדענים ישראלים, האחד מהאוניברסיטה העברית והשני מאוניברסיטת בר אילן בנושא 'חמצון מי הים עקב שינויי אקלים', מה שנקרא השפעה על האלמוגים.
הניה ברקוביץ: יש לנו שני מדעים כאלה ואני נציגת מדינת ישראל לגוף, כלומר אני רק מזכירה שמקבלת הודעות ומעבירה אותן הלאה.
הניה ברקוביץ: שני המדענים האלה פנו אלי ושאלו איפה התקציבים כדי שיוכלו לנסוע לישיבה, שוב פניתי למשרד להגנת הסביבה ולמשרד החוץ ואני אפילו לא מקבלת תגובות, אני מתביישת בשם מדינת ישראל בעניין הזה - - -
יואל חסון: למה באמת לא משרד התחבורה שממונה עליך?
הניה ברקוביץ: משרד התחבורה לא ממונה על שינויי אקלים, משרד להגנת הסביבה ממונה על הנושא של שינויי אקלים, במשרד התחבורה אין תקציב לעניין.
גלעד ארדן: אבל אם יהיו שינויי אקלים זה ישפיע על המטוסים?
הניה ברקוביץ: זה ישפיע על כל העולם.
גלעד ארדן: אם משרד התחבורה עם 30 מיליארד שקל ואני עם 200 מיליון ואת שייכת למשרד התחבורה, אז למי את אמורה לפנות?
הניה ברקוביץ: אומר שוב, פניתי גם למשרד החוץ.
הניה ברקוביץ: אני אומר למה אני המרכזת כאן, כי מזכירות ה- IPCCC יושבת בתוך הארגון המטאורולוגי העולמי, ומאחר ואני נציגת מדינת ישראל לארגון המטאורולוגי הישראלי אמרו שאהיה גם המרכזת של מדינת ישראל כי המזכירות היא מזכירות זהה.
הניה ברקוביץ: אני מקבלת את החומר, מציצה בו ומעבירה אותו הלאה, מתייעצת עם המשרדים.
יואל חסון: אין לך תקציבים לשלוח את המדענים האלה?
שירה מאיר: אני רוצה לומר שכן היינו בדיאלוג לגבי שליחת המדענים ולמיטב ידיעתי לגבי המדען ממכון וייצמן כן ציינו באיזה אופן, אבל אני צריכה לבדוק את זה.
הניה ברקוביץ: אף אחד לא מידע אותי, כמו שאמרתי אני רק מזכירה ואת המזכירה לא מיידעים.
יואל חסון: השאלה אם המדען יצא או לא יצא בסוף.
הניה ברקוביץ: ישנם כעת שני מדענים שעכשיו עוסקים בנושא חמצון מי הים.
יואל חסון: הם יצאו או לא יצאו?
הניה ברקוביץ: לא יצאו.
שירה מאיר: אנחנו לא שמענו על זה,  כן שמענו על המדען שכן שותף.
יואל חסון: המדען הקודם יצא?
שירה מאיר: בנושא העננות כן, למיטב זכרוני המדען שטיפל בנושא העננות.
הניה ברקוביץ: אני פשוט צריכה לדעת למי לפנות.
יואל חסון: מזל שיש את הוועדה לביקורת המדינה, אחרת איך הייתם מטפלים בכלל.
הניה ברקוביץ: אני שמחה שנערך דוח מבקר המדינה כדי שמישהו ימצא איפה הן הבעיות.
יואל חסון: עזבי את הבעיות, אני לא מבין איך אין בינכם דיבור, אם אתם לא מגיעים לכאן אז אתם לא מתקשרים אחד עם השני?
יואל חסון: היא אומרת שהיא שלחה ולא קיבלה תשובה, את אומרת שבכלל שלחת אותו לעננים, מה קורה?
הניה ברקוביץ: אנחנו נגענו רק בדבר אחד קטן.
יואל חסון: אני אבקש שתדווחי לוועדה לענייני ביקורת המדינה אם המדען בנושא העננות יצא.
שירה מאיר: אבקש להעיר על מספר דברים.
שירה מאיר: ראשית רציתי לומר שכמשרד החוץ שאחראי על אפסון של אמנות והתחייבויות של מדינת ישראל ברמה הבינלאומית אנחנו כמובן מברכים על הדיון הזה ומברכים על דוח מבקר המדינה.
שירה מאיר: יש לי הערה מתודולוגית לגבי הדוח, הדוח בעצם נעשה ואנחנו מברכים על כך שזה נמצא בשיתוף פעולה במסגרת היורו סיי, אבל למיטב הבנתי ואין לי את הרשימה המלאה של המדינות שעשו את הביקורת הזאת, אבל רובן מדינות מפותחות, צריך לעשות סדר בדברים ולומר שכפי שצוין כבר ישראל לא נכללת בנספח 1 ולכן לא חלות עליה מחויבות.
שירה מאיר: גם לעניין ההצטרפות שלנו ל- OECD מבחינתנו זה כמובן מגביר את חשיבות הנושא ואת הציפיות מאיתנו, אבל ברמת המחויבויות עדיין לא חלות עלינו מחויבויות של המדינות המתפתחות.
גלעד ארדן: אמרו שצפוי שזה יקרה.
שירה מאיר: צפוי שזה יקרה אבל ראוי לציין שאף אחד לא יודע מתי זה יקרה.
שירה מאיר: כלומר לא אנחנו - - -
הניה ברקוביץ: ההערכות צריכה להיות לקראת הדרישה.
שירה מאיר: לגבי התהליך הבינלאומי אף אחד לא יודע לאן הוא הולך ומתי יהיה הסכם מחייב.
שירה מאיר: זו הייתה הסוגיה "בקופנהגן", וזה לא קרה.
שירה מאיר: מה שכן אנחנו כן נערכים לכך ואני מברכת על כך שישנה וועדת שני שגם אנחנו השתתפנו בדיונים שלה.
שירה מאיר: אנחנו חושבים שהוועדה עושה את העבודה הנדרשת.
שירה מאיר: ב"קופנהגן" התחייבנו ליעדים וולונטריים, אף אחד לא בא אלינו בדרישה להתחייב ליעדים האלה, אבל התחייבו להם.
שירה מאיר: באופן וולונטרי אנחנו גם עושים עכשיו את הפעילות של וועדת שני לפרק לגורמים את המחויבות הגדולה שהכריזו עליה ולהגדיר את תכנית הפעולה.
שירה מאיר: אני אומרת שמדינת ישראל בכיוון של החשיבות ולהיות מודעים לנושא, בהחלט אנחנו נערכים ליום של אחרי 'פרוטוקול טיוקו'.
יואל חסון: נציגת משרד התשתיות הלאומיות, האם את יודעת מה הוחלט לגבי התחנה הפחמית, האם את יודעת איפה זה עומד?
סופי זמקוב: אני מודעת, אבל הייתי מעדיפה שגורם מקצועי יסביר את זה.
יואל חסון: למה המדען הראשי לא הגיע למרות שהוא הוזמן?
סופי זמקוב: אני לא יודעת.
סופי זמקוב: בנוגע לתחנה הפחמית, הנושא נמצא עדיין על המדף, אין החלטה לא לכאן ולא לכאן.
סופי זמקוב: משרד התשתיות כידוע תומך בהקמת תחנה פחמית, משיקולים שלו, משיקולים גלובליים, משיקולים דמוגרפיים, שיקולים אסטרטגיים, גיוון מקורות אנרגיה וכדומה.
סופי זמקוב: כפי שידוע אנחנו גם עומדים בפתח מחסור בחשמל וזה ידוע ופורסם לכולם.
סופי זמקוב: משרד התשתיות אמור לספק חשמל.
יואל חסון: ההחלטה היא תחנה פחמית?
סופי זמקוב: אין החלטה.
סופי זמקוב: יש המלצה, יש החלטה של משרד התשתיות אבל ההחלטה של משרד התשתיות צריכה לקבל גיבוי במוסדות התכנון.
סופי זמקוב: במוסדות התכנון אין עדיין החלטה.
יואל חסון: אני מבקש לשמוע את החבר'ה של ארגוני הסביבה, נתחיל  עם ארגון "חיים וסביבה".