GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאור ירושלמי: אני המנהל הכללי של "חיים וסביבה", ארגון הגג של ארגוני הסביבה, אני נמצא כאן עם כמה מהחברים שחברים בקואליציה של ארגונים שפועלת בשנים האחרונות בנושא השינויים באקלים.
נאור ירושלמי: אני רוצה להודות לוועדה על קיום הדיון החשוב הזה, בעיתוי החשוב הזה שהוא ערב וועידת המשך של וועידת קופנהגן, אני גם רוצה להודות למשרד מבקר המדינה שבחר להשתתף, כמו שנאמר כאן הכל וולונטרי, בחר להשתתף בעבודה בינלאומית שבודקת את ההערכות של המדינות השונות במשבר האקלים, שהתפרסמה ערב וועידת קופנהגן.
נאור ירושלמי: לצערי אומנם אי אפשר לומר שאין שום התקדמות אבל ההתקדמות כל כך זוחלת כך שקשה מאוד להבחין בה.
נאור ירושלמי: באופן מעשי בשטח ברמת קביעת מדיניות אסטרטגית, התחלה של צעדים מעשיים, קביעת תקציבים מתאימים וכדומה המצב בשטח לא השתנה לעומת המצב שהיה כאשר התפרסם דוח המבקר לפני כמעט שנה.
נאור ירושלמי: על כך אנחנו מצרים.
נאור ירושלמי: אנחנו מאוד מעריכים כפי שציינו חברי הכנסת את פעילותו העקבית של השר להגנת הסביבה בנושא, את ההובלה שהוא לקח בנושא הזה.
נאור ירושלמי: גם אצלנו התחושה היא שלכל שאר הממשלה הסיטואציה הזאת מאוד נוחה שיש שר ומשרד, צריך כמובן לציין את הצוות המקצועי, נמצאת כאת סגנית המנהל הכללי, המנהל הכללי שאיננו כאן ואנשים נוספים שמובילים את העשייה בעניין הזה.
נאור ירושלמי: שאר הממשלה רוב הזמן עומד מנגד,  הממשלה לא פועלת מעשית ובמקרים מסוימים שעוד אציין את חלקם הם מנסים לקדם אפילו דברים המנוגדים למהלך הזה.
נאור ירושלמי: נכון שהכל וולונטרי, ונכון שהתהליך הוא מאוד איטי אבל אי אפשר להגיד שהמידע לא קיים.
נאור ירושלמי: אנחנו כארגונים אזרחיים מפרסמים כבר מספר שנים ניירות עמדה וניירות מדיניות שמנסים לקדם את המודעות לסכנות ולהזדמנויות שיש במשבר האקלים ובנושא הספציפי הפחתת פליטות.
נאור ירושלמי: אציין שני פרסומים שפורסמו, לפני שנה וחצי – חצי שנה לפני וועידת קופנהגן, "ישראל מול משבר האקלים, סיכונים לעומת הזדמנויות כלכליות" פרסום שדיבר על הפחתת פליטות במגזרים שונים.
נאור ירושלמי: נייר שמדבר על תחבורה – נושא שנמצא כאן על השולחן למרות שנציג האוצר לא יושב כאן כרגע "תחבורה בישראל ומשבר האקלים העולמי", גם הצגת הסיכונים וגם הצגת הזדמנויות, כי יש לישראל כמעצמה טכנולוגית, גם כמעצמה של ידע הזדמנויות במשבר הזה.
נאור ירושלמי: אומנם הממשלה התחילה לצאת בהצהרות על הכוונה לנקוט בצעדים להפחית את פליטות גזי החממה, ראשית אנחנו חושבים שההצהרה של הנשיא שמעון פרס בוועידת האקלים בקופנהגן, שהייתה מבורכת אבל הציבה יעד שהוא מאוד מאוד צנוע למדינת ישראל.
נאור ירושלמי: מדינת ישראל יכולה להציב לעצמה יעד יותר מרחיק לכת ויותר שאפתני.
נאור ירושלמי: גם ביעד הצנועה הזה לא ננקטו כאמור צעדים מעשיים מאידך ישנה מדיניות מעשית שמנוגדת לזה.
נאור ירושלמי: לא מסופקים פתרונות להסעת המונים, אין עדיין צעדים מעשיים להתייעלות אנרגטית, ממשיכים לקדם למרות התנגדותו של השר להגנת הסביבה את תחנת הכוח הפחמית, את הפקת פצלי השמן בחבל עדולם, הקמה של ישובים חדשים שתגביר גם את הנשואה וגם את התשתיות הלא נחוצות.
נאור ירושלמי: לדברים האלה יש השלכות מרחיקות לכת על הסביבה, על הבריאות וגם על החוסן הכלכלי של מדינת ישראל.
נאור ירושלמי: צריך לחכות גם לוועדת שני שאנחנו כמו כולם מצפים למסקנות שלה, שתציע צעדים, ושלא תציע מדיניות כפי שנראה כרגע.
נאור ירושלמי: אנחנו מצפים מהממשלה ולא וועדת מנהלים כלליים בין משרדית, מהממשלה ומראש הממשלה לקבל החלטה על מדיניות אסטרטגית מקיפה להתמודדות עם משבר האקלים גם בנושא של הפחתת פליטות כמו שצוין כאן הסתגלות להשפעות שכבר מתחילות להגיע למציאות שלנו בתחום החקלאות ובתחום הבריאות.
נאור ירושלמי: אנחנו מציעים שהוועדה תקבע כבר עכשיו שהיא תקיים דיון המשך אחרי וועידת קנקון ואחרי פרסום מסקנות וועדת שני כדי לראות שאכן הממשלה הולכת בכיוון של קבלת החלטות.
יואל חסון: "אדם טבע ודין", בבקשה תשתדלי לחדש.
דנה טבנצ'יק: אני רוצה לשים דגש על נושא הדלקים בישראל ועל ייצור החשמל שמהווה כ- 60% מפליטות גזי החממה בישראל.
דנה טבנצ'יק: שמעתי את המנהל הכללי של משר האוצר מר חיים שני מדבר בוועידת האנרגיה והעסקים שהייתה לאחרונה בחודש אוקטובר, הוא ציין שהוועדה דנה בשלושה בנושאים חשובים: התייעלות אנרגטית, תחבורה ציבורית וכמובן גם בנייה ירוקה.
דנה טבנצ'יק: לא שמענו אותו מדבר על ייצור חשמל ועל תמהיל הדלקים כי בעצם שלושת התחומים שהוא כן דן בהם מהווים כ- 30% מפליטות גזי החממה בישראל.
דנה טבנצ'יק: כמובן שמדובר בנושאים חשובים ביותר ומשמעותיים ביותר ויש לשים דגש עליהם.
דנה טבנצ'יק: בעצם תכנית אמיתית להתוויית מדיניות אמיתית להפחתת פליטות גזי חממה לא יכולה להיות ריאלית מבלי להכליל את תמהיל הדלקים בישראל.
דנה טבנצ'יק: מדאיג יותר לשמוע שעדיין מקדמים את פרויקט D. פרויקט D אמור להוסיף למעלה מ- 10% מפליטות גזי החממה בישראל.
דנה טבנצ'יק: התחנה הפחמית באשקלון.
דנה טבנצ'יק: חייבים לזכור שכאשר היא תוכננה היא זה היה עוד הרבה לפני שאנחנו גילינו את הגילוי החריג בהיקפו של הגז ששינוי נסיבות משמעותי, אפילו חברת החשמל הגישה חוות דעת על כך  שניתן להקים תחנה גזית עם גיבוי של פחם במצבי חירום.
דנה טבנצ'יק: קידום הנושא הזה גם הוא תמוה בעינינו בעיקר בגלל שלא צריך.
דנה טבנצ'יק: אנחנו קוראים שוב לממשלת ישראל לאמץ תכנית אמיתית, זה אומר גם לגבי ייצור החשמל ותמהיל הדלקים שללא זה בעצם אין תכנית להפחתת פליטת גזי חממה.
יואל חסון: איתן פרנס מאיגוד חברות אנרגיה מתחדשת בישראל, בבקשה.
איתן פרנס: תודה רבה אדוני היושב הראש.
איתן פרנס: אני מבקש לומר כמה מילים בשבחה של האנרגיה המתחדשת ודווקא להתמקד באנרגיה הסולארית שישראל התברכה במשאב הטבעי הזה.
איתן פרנס: מה עוד צריך לעשות בישראל  כדי להבין שמאור אפשר לייצר חשמל והרבה מאוד חשמל.
איתן פרנס: אנחנו נחסמים כאן בכל פינה ופינה במדינת ישראל, מכל משרד ממשלתי יש לנו חסמים.
איתן פרנס: "אדם טבע ודין" הזכירו כאן את וועדת שני, הוועדה כלל לא עסקה בייצור חשמל ממקורות מתחדשים.
איתן פרנס: פנינו לוועדה וביקשו להיפגש איתה כדי לספר לוועדה הזאת איך מייצרים חשמל ממקורות מתחדשים ברחבי העולם.
איתן פרנס: התקיימו שתי פגישות, בפגישה השנייה מנהל הכללי של משרד האוצר הקשה עלינו בשאלה איך אנחנו נתמודד עם מחירי ייצור חשמל בפחם ובגז.
איתן פרנס: לצערי המחשב של האוצר הוא דו ממדי שעוסק בהוצאות והכנסות ולא שוקל את המימד השלישי שהוא המימד התכנון, הדורות הבאים, בריאות הציבור ודברים נוספים.
איתן פרנס: בישראל לא נעשה דוח משמעותי שבודק את העלויות האמיתיות של האנרגיה הסולארית, ותעריפי החשמל ממקורות מתחדשים בכלל.
איתן פרנס: אני חושב שהוועדה הזאת צריכה להתייחס לפרק החשוב בדוח מבקר המדינה שקרא למשרד התשתיות הלאומיות במסמכיו ובמדיניות שלו לעסוק בפליטות.
איתן פרנס: זה לא קרה גם בחודש פברואר 2010 שמשרד התשתיות הלאומיות פרסם בפעם הראשונה מדיניות למשק האנרגיה המתחדשת, אין שם שיח להפחתת הפליטות, אין שם הסבר איך הפליטות קשורות לאנרגיה מתחדשת.
איתן פרנס: גם בשלב התכנון אנחנו תקועים בנושא הזה הרבה אחרי כל מדינות העולם המפותחות.
איתן פרנס: נציגת משרד החוץ הזה אליך, אולי לא נהיה במועדון המדינות המפותחות ו"הבעיה" אולי תיפתר.
איתן פרנס: כרגע אנחנו צריכים לפעול במישור של תכנון ארוך טווח וראיה לאנרגיות מתחדשות.
יואל חסון: הדס בן דב מחברת ואוליה.
יואל חסון: למה זה רלוונטי לדיון ומהי חברת ואוליה?
הדס בן דב: חברת ואוליה עוסקת באיכות הסביבה בכמה תחומים: באנרגיה, בשירותי איכות סביבה, מים.
הדס בן דב: אנחנו מתפעלים מטמנות במדינת ישראל.
הדס בן דב: כידוע מטמנות מייצרות גז טבעי.
הדס בן דב: לצערי בגלל בירוקרטיות ודברים מהסוג הזה את הגז הטבעי שאנחנו מייצרים שורפים בלפיד.
הדס בן דב: אנחנו יכולים לייצר מזה חשמל, אנחנו יכולים למנוע פליטות אבל אנחנו מנועים מלעשות את זה בגלל קשיים שיש לנו מול רשויות.
הדס בן דב: האחד מהם זה קבלת אישור מחברת החשמל שאחת הבעיות הגדולות בכך היא הדרישה לזיקה על הקרקע.
הדס בן דב: כידוע רוב הקרקעות בארץ הן של מנהל מקרקעי ישראל.
הדס בן דב: כשזה מגיע לשלב של משא ומתן, למרות שיש לנו הסכמים איתם ועם בעלי הקרקע, אבל כשמדובר בייצור חשמל הן פתאום מתחילים לעלות דרישות שהן דרישות בלתי הגיוניות שמקשות על התהליך ובסופו של דבר כל הגז הזה פשוט נשרף במקום לנצל אותו.
הדס בן דב: באותם קשיים אנחנו מתעסקים גם בכל הנושא של אנרגיה סולארית, אותם קשיים עולים בדיוק באנרגיה הסולארית.
הדס בן דב: אם אנחנו רוצים לייצר חשמל מפסולת בתהליך אנדותרמי שוב אנחנו ניתקל באותה בעיה וכך לא ניתן לייצר.
יואל חסון: יעל כהן פארן המנהלת הכללית של הפורום לאנרגיה בבקשה.
יעל כהן פארן: אני באמת צפיתי שיהיה כאן נציג האוצר שיציג משהו מדוח הוועדה שאמור היה להתפרסם לפני כמה ימים, הוא כנראה יפורסם לקראת סוף החודש.
יעל כהן פארן: לנו היה נציג באחד מצוותי הוועדה, כמו שציין מר איתן פרנס לפניי לצוות שעסק באנרגיה מתחדשות/ייצור חשמל בכלל לא התקיימו המפגשים שלו, בעיניי זה מחדל של הוועדה.
יעל כהן פארן: לדעתי אחת הסיבות זה חוסר הסכמות בין משרד התשתיות הלאומית לבין משרד האוצר לגבי מי ינהל את הוועדה.
יעל כהן פארן: במקום מסוים זה נמצא בצל של כל התנהלות הוועדה הזאת כי גם בנושאים של התייעלות אנרגטית לא הגיעו נציגי משרד התשתיות למרות שכמובן הנושא הזה שייך למשרדם.
יעל כהן פארן: אולי הם היו נוכחים מאחורי הקלעים אך הם לא נכחו בישיבות הוועדה.
יעל כהן פארן: חוסר ההסכמות בין המשרדים לדעתי זה אחד הדברים שלא הולך לקדם התחום הזה וצריך לפתור אותו.
יעל כהן פארן: אולי נכון שהוועדה לענייני ביקורת המדינה תתערב בו.
יואל חסון: לפני שנסכם את הדיון, האם יש למישהו להוסיף משהו שלא נאמר בדיון?
טל גולדרס: מוסד נאמן עוסק במחקר אסטרטגי ובמחקרי מדיניות.
טל גולדרס: אנחנו מלווים את נושא פליטות גזי חממה ואנחנו מתעניינים בו עוד לפני שהוא היה בכותרות.
טל גולדרס: יש לציין שגם המשרד להגנת הסביבה מתעניין בו די הרבה זמן.
טל גולדרס: לראיה ישנה עבודה שמוסד נאמן עשה עבור משרד להגנת הסביבה, כאן כתוב 2002 אבל העבודה נעשתה והוזמנה כבר בשנת 1999 והוגשה למשרד בשנת 2000.
טל גולדרס: בעבודה יש הרבה מסקנות.
טל גולדרס: אני מתחברת לדברים שנאמרו בתחילת הדיון על הנושא של ביזור סמכויות, חוסר יכולת לקדם נושאים כשהם נמצאים במקומות שונים.
טל גולדרס: המלצות שאפשר לתת ונמצאות במשרדים אחרים ומי שמקבל את ההמלצות אמון לקדם אותן כשזה יושב במשרד מקביל ואין שיתופי פעולה.
טל גולדרס: בנוסף אני רוצה לציין את הדברים שנעשים עכשיו מעבר לוועדת שני, שדובר עליה רבות, אני לא אקח את האחריות לדווח עליה, אבל גם אנחנו ישבנו בה כצוות מלווה בתוך הוועדה.
טל גולדרס: יש גם את המנגנון של רישום ודיווח של חברות לפליטות גזי חממה שלא הזכרנו בכלל ולדעתי הוא נושא מאוד חשוב.
טל גולדרס: התקנון נעשה עבור המשרד להגנת הסביבה והוא בעצם מערך רישום פליטות שנעשה עבורו.
טל גולדרס: המשרד מנהל מעכשיו רישום פליטות של חברות באופן וולנטרי, חברות שמבקשות לדווח על פליטות גזי חממה שלהן יכולות לדווח מעכשיו.
טל גולדרס: ממש כעת בתחילת שנת 2011 נתחיל לקבל דיווחים על שנת 2010 וכל חברה יכולה לדווח על הפליטות שלה, זה עוזר לנו להכיר את הדיווח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מלמטה מהחברות.
יואל חסון: נציגי המבקר אתם מבקשים להעיר משהו לפני הסיכום.
יואל חסון: הוועדה לביקורת ענייני המדינה מודה למבקר המדינה על עצם קיום הדוח הזה והבדיקה המיוחדת והחשובה הזאת בנושא טיפול בפליטת גזי החממה בישראל.
יואל חסון: לעבודה הזאת יש משמעות לאומית אבל גם בינלאומית.
יואל חסון: לדעתי זו נקודת זכות וחיוב למדינת ישראל ולמשרד מבקר המדינה מהבחינה הבינלאומית הציבו את העובדה שאנחנו מטפלים בבעיה, דנים בה.
יואל חסון: כמו שאמר השר הדוח הזה הוא כלי עבודה משמעותי וחשוב בידי אלה שנושאים באחריות.
יואל חסון: חשוב לומר שכאן במדינת ישראל יש הבדל בין האחריות, סמכות והאמצעים, עדיין אני חושב שהאחריות בנושא גזי החממה היא האחריות של המשרד להגנת הסביבה.
יואל חסון: כל היוזמות וכל הפעולות כולל הדרישות התקציביות, הבקשה להעברת סמכויות, קידום ויזום הצעות מחליטים בממשלה, קידום יוזמות חקיקה ממשלתיות, חייבות להגיע מצד המשרד להגנת הסביבה.
יואל חסון: זו הצפייה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה מהמשרד להגנת הסביבה שצריך להילחם את מלחמת העניין, הוא צריך לפעול ולדאוג לתקציבים ולפעול מול כל הגורמים.
יואל חסון: אני מוכרח לומר שהתרשמתי מאוד גם מהצגת הנתונים של השר עצמו שביטא כאן בקיאות רבה בנושא ומעורבות מרשימה.
יואל חסון: צפיתי בשרים רבים שעוסקים בנושאים רבים ובאמת לא ראיתי כזאת בקיאות מרשימה, אני מעריך את זה.
יואל חסון: זה מראה שהשר והמשרד בעקבותיו לוקחים את הנושא הזה ומאמינים שזה נושא משמעותי שצריך לעבוד עליו ולקדם אותו.
יואל חסון: לכן ההובלה והיוזמה חייבת להיות מצד המשרד להגנת הסביבה וגם אם הסמכות והאמצעים לא תמיד נמצאים בידי המשרד המשרד צריך, זו דעתה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה, להילחם ולקדם את הזה בזירה שנקראת ממשלת ישראל על כל המשמעויות בדבר.
יואל חסון: עניין וועדת שני של האוצר, קודם כל העובדה של ההתנהלות המוזרה שהייתה כאן מצד משרד האוצר, דבר שלא מקובל על חברי הוועדה לענייני ביקורת המדינה, בדעתי להעיר על כך גם לשר האוצר וגם למנהל הכללי חיים שני.
יואל חסון: אני מבין שאתה אומר לי שבדצמבר הוא אמור לדווח על כך בכנסת.
איתן כבל: לא. אנחנו פנינו ליושב ראש הכנסת בעקבות שאילתא שהגשתי בנוגע הקמת וועדת משנה - - -
יואל חסון: עוד נדון בזה.
יואל חסון: אבל אמרו שהוא הולך לדווח לכנסת על הוועדה שלו?
יואל חסון: בכל אופן אני אשוחח בעניין הזה עם חיים שני, אם הוא הולך לדווח לכנסת על כך אני לא אביא אותו פעמיים לדווח, אברר את זה ואם לא הוועדה לענייני ביקורת המדינה תזמן אותו לדיון מיוחד כדי לשמוע ממנו על הפעולות.
איתן כבל: אפשר לקיים דיון משותף, זה גם ישדרג את וועדת המשנה.
יואל חסון: בסופו של דבר אם הייתה עבודה והיו מסקנות אנחנו צריכים לוודא שהפעולות מיושמות והדברים הולכים לכיוון מעשי ולכיוון של יישום המסקנות אם הן הולכות להפחתת  פליטת גזי חממה.
איתן כבל: כדי לחדד את העניין, הדיון של וועדת משנה שתעסוק באנרגיות מתחדשות כי בסופו של עניין האנרגיות מתחדשות הן פועל יוצא לכל הדברים האלה, זה קצת יותר גדול מנושא פליטת גזי חממה, זה משפיע.
איתן כבל: דובר על האנרגיות מתחדשות על ידי כל אחד מהדוברים, כל אחד ממקומו התייחס ודיבר על הנושא הזה בדרכו.
יואל חסון: הוועדה לביקורת המדינה תפנה גם ליושב הכנסת בהמלצה להקים וועדת משנה בכנסת תחת אחת הוועדות שהוא יחליט שמתאימה ביותר.
יואל חסון: אני חושב שבנושא הזה חשוב שיהיה פיקוח פרלמנטרי ספציפי.
יואל חסון: כמה שאני יודע ומחומרים שקראתי בעניין הזה לפני הדיון, בפרלמנטים רבים בעולם יש פיקוח פרלמנטרי ספציפי בנושא הזה ולכן לדעתי ראוי שזה יהיה גם כאן בכנסת ישראל.
יואל חסון: וועדת משנה זו וועדה שמקימה וועדה קבועה של הכנסת.
איתן כבל: זה אמור לקום תחת וועדת פנים.
יואל חסון: זה יותר הגיוני.
יואל חסון: אני אפנה ליושב ראש ואומר לו שגם אנחנו קיבלנו את  ההחלטה שצריכה לקום וועדת משנה.
יואל חסון: הוא יקדם את זה כיושב ראש הכנסת מול הוועדה שהוא יחליט שהיא המתאימה.
יואל חסון: לדעתי זה באמת מתאים לוועדת פנים ואיכות הסביבה.
יואל חסון: בנוסף אני מעיר כאן למשרד החוץ שאני מבקש לקבל עדכון בכתב האם השליח בנושא העננים יצא או לא יצא.
יואל חסון: אני גם אבקש לדעת אם קיבלתם התייחסות לגבי שני המדענים האחרים שהיו אמורים לצאת לאותה משלחת.
איתן כבל: אני הייתי רוצה לחדד את זה, לדעתי צריך שיקבעו כללים.
איתן כבל: לדעת הוועדה לענייני ביקורת המדינה מי שצריך לטפל במשלחות ושליחת האנשים, גם מבחינה תקציבית, אחר כך אפשר גם לעשות את ההתחשבנויות הבין משרדיות, אבל מי שצריך להוביל ולטפל בעניין הזה הוא ללא ספק משרד החוץ שלדעתי הוא גם כך מטפל במשלחות ומעורב בזה ולכן זו אחריותו של משרד החוץ לוודא שיש נציגות מקצועית ורלוונטית בוועידות חשובות שישראל צריכה להשתתף בהן.
איתן כבל: אני מבקש ספציפית בנוגע למקרים שהוזכרו כאן לקבל דיווח ממשרד החוץ אלינו עם העתק למבקר המדינה, כפי שנהוג בדרך כלל לעשות.
איתן כבל: לסיום, צריכה להיות בעקבות הדוח, בעקבות דבריו החשובים של השר והדברים הנוספים, בסוף צריכה להיות תכנית מעשית, ברורה.
איתן כבל: זה מה שאנחנו מצפים ממשלת ישראל שלאחר סיום כל עבודת הוועדות, המסקנות, הדיונים, בסוף צריכה להיות תכנית ברורה עם יעדים רלוונטיים, מעשיים שהממשלה לוקחת על עצמה לקדם.
איתן כבל: כשהתכנית הזאת תצא לפועל בסנכרון ממשלתי ההובלה המנהיגותית, העקרונית צריכה להיות של משרד הגנת הסביבה.
איתן כבל: תודה רבה לכולכם על ההשתתפות.
יואל חסון: על סדר היום: הטיפול המערכתי בתלונות על אלימות והתנהגות לא נאותה של שוטרים – דיון מעקב בנושא דו"ח מבקר המדינה.
יואל חסון: הדיון הזה הוא דיון חשוב.
יואל חסון: נמצא עמנו גם מפכ"ל המשטרה, חברי הכנסת, כמובן, גורמים נוספים.
יואל חסון: משטרת ישראל היא נכס משמעותי וחשוב לחברה הישראלית.
יואל חסון: היא המקום שברוב הפעמים נאלץ להתמודד גם עם כישלונות המערכת וגם עם הצדדים הפחות יפים של החברה הישראלית וגם לשמור על חברה מסודרת ושומרת חוק.
יואל חסון: יש לכולנו אינטרס לוודא שמשטרת ישראל יכולה לבצע את עבודתה, יכולה לפעול ללא מורא, ולבצע את תפקידה, כפי שהמדינה הגדירה זאת.
יואל חסון: מצד שני, אנו רוצים לדעת, להביא ולשמר את אמון הציבור במשטרת ישראל - לא רק בפיקוד העליון של המשטרה אלא עד רמת השוטר ברחוב, מהרמה הכי נמוכה שיכולה להיות.
יואל חסון: משימתם של שוטרים במדינת ישראל היא משימה מורכבת, גם לאור המציאות היום-יומית וגם לאור העובדה ששוטרים, ודאי שוטרים ברחוב או הדרגות הנמוכות יותר, הם מי שמתמודדים עם הצדדים  היותר קשים בחברה הישראלית.
יואל חסון: אחד הנושאים שאנו רוצים לדבר עליהם זה הנושא של הטיפול בתלונות או הטיפול בנושאים של מקרי אלימות שבאה מצד שוטרים, שהיא קיימת, ויש לברר אותה, ולדון, כיצד המערכת – אגב, כל מערכת בכל דמוקרטיה, חשובה ככל שתהיה, אינה חסינה מביקורת, וחשוב שתהיה פתוחה לביקורת ושתפגין יכולת להתמודד עם ביקורת חיצונית וגם יכולת להתמודד עם ביקורת פנימית.
יואל חסון: אנחנו גם רוצים לקבל פרטים על המצב של ההתמודדות עם האלימות והתמודדות עם המניעה וגם הנושא של הטיפול בצד של מח"ש, נתעדכן בפעילות יחידת מח"ש, בטיפול בשוטרים שיש לטפל בהם במסגרת הזו.
יואל חסון: נושא אמון הציבור גם הוא נושא קריטי ביותר גם ברמה של ההיתקלות היום-יומית שיכולה להיות עם שוטרים גם בבקשה של הגנה וגם במצב של מי שעובר על החוק או נתקל בסיטואציה עבריינית כזאת או אחרת עם משטרה – גם אם הסיטואציה קשה, צריך לדעת שיש אמון במערכת.
יואל חסון: הנושא של אלימות של שוטרים הוא נושא מדאיג, ויש לבדוק אותו.
יואל חסון: זה מטרת הדיון- -
גאלב מג'אדלה: לא הבנתי את המשפט הזה.
יואל חסון: נושא האלימות של שוטרים, יש לבדוק אותו, לראות אם המערכת מטפלת- -
גאלב מג'אדלה: בדק אותו מבקר המדינה
יואל חסון: רוצים לדעת מה קרה מאז; זה דוח יחסית ותיק.
יואל חסון: אנו רוצים לדעת מה קרה מאז, ורוצים לדעת את הממדים.
יואל חסון: יכול להיות שהממדים של האלימות – צריך לראות אותם גם בהשוואה לסך כמות השוטרים שיש כיום במדינת ישראל, ואנחנו רוצים ללמוד את הסוגייה, וממנה ללכת הלאה, ולראות היכן הדברים מתקדמים.
יואל חסון: נציגת המבקר, את רוצה להציג את דוח הביקורת בתמצות, כי אנחנו מסתכלים יותר קדימה?
חנה יזרעלוביץ: קודם כל, תפקיד המשטרה מקנה לה סמכות לעשות שימוש בכוח וגם לפגוע בזכויות אחרות של אנשים.
חנה יזרעלוביץ: זה צריך להיעשות בצורה מידתית, מבוקרת ומפוקחת.
חנה יזרעלוביץ: החשדות לעבירות פליליות או לעבירות של שימוש בכוח, שהן עבירות משמעתיות, שיכולות להגיע לכדי עבירות פליליות, ועבירות של התנהגות לא נאותה עברו שינויים במהלך השנים.
חנה יזרעלוביץ: האחרון והמשמעותי שבהם הוא בשנת 92', כשהוקמה מח"ש, והוטל עליה לחקור עבירות פליליות של שוטרים, שימוש בכוח מותר בידי המשטרה.
חנה יזרעלוביץ: בשנת 93' כדי שהמשטרה לא תתחיל למיין מהי עבירה פלילית ומהי עבירה משמעית, הועבר גם השימוש בכוח לחקירת מח"ש.
חנה יזרעלוביץ: הביקורת שעשינו - ואני אגיד רק את הדבר העיקרי והחשוב ביותר - הביקורת שעשינו העלתה, שמחצית מהתלונות שמועברות למח"ש לא נחקרות בכלל או בגלל מוגבלות אפשרויות החקירה, אם המתלונן לא משתף פעולה, או אם השימוש בכוח היה מינורי, כלומר חצי מהתלונות לא נחקרות בכלל.
חנה יזרעלוביץ: מהתלונות שנחקרות רובן המכריע נסגרות מחוסר ראיות, כי יש עדות מול עדות.
חנה יזרעלוביץ: כלומר המנגנון הזה של מח"ש יכול לחקור עבירות פליליות.
חנה יזרעלוביץ: כשאין לו די ראיות, או אין לו שיתוף פעולה, הוא לא יכול למצות את החקירה.
חנה יזרעלוביץ: מח"ש יודעת שחלק גדול מאוד מהעבירות הללו לא נשללו, והיא לא מעבירה את המידע הזה באופן מרוכז למשטרה, כדי שהמשטרה תעשה שימוש באמצעים פיקודיים וניהוליים כדי לברר, אם היתה שם עבירה או לא, כלומר המשטרה לא מבררת ולא יודעת, אם יש בחשדות האלה אמת לא כדי להגיש כתב אישום פלילי אלא מבחינה פיקודית, כדי לדעת אם השוטר מתאים לתפקידו הספציפי, או בכלל מתאים לתפקידו במשטרה.
חנה יזרעלוביץ: אנו חשבנו, וגם ועדות ציבוריות שהוקמו, כמו ועדת קרמניצר, אמרה: לא מספיק להתמצות בחקירה הפלילית שבמח"ש; מח"ש עושה את שלה במגבלות שהיא יכולה לעשות.
חנה יזרעלוביץ: המשטרה צריכה לקחת את כל התיקים האחרים, לברר בירור פיקודי אגב מתן הגנה לשוטרים, שהעדות שהם נותנים לא ישמשו נגדם, אבל כדי לברר את זה בירור פיקודי, לעשות תחקיר, להפיק לקחים ברמה הפרטנית וברמה המערכתית כדי להתמודד עם התופעה.
חנה יזרעלוביץ: במועד שפרסמנו את הדוח לא היתה התמודדות מערכתית או פרטנית במשטרה עם החשדות, עם הבירור שלהם ועם המסקנות שלהם.
חנה יזרעלוביץ: זו היתה המסקנה החשובה.
חנה יזרעלוביץ: היא מכוונת בעיקר כלפי המשטרה, פחות כלפי מח"ש, יותר כלפי מח"ש כדי שתעביר את כל הנתונים למשטרה, שיהיו בפניה, אבל כדי שהמשטרה תעשה מיצוי של כל הבירור הזה עד תום.
חנה יזרעלוביץ: זו המסקנה העיקרית של הדוח.
יואל חסון: מפכ"ל המשטרה, בבקשה.
דודי כהן: ברשותכם, הייתי רוצה להתייחס למכלול הכולל של סוגיית ה"אלימות" של שוטרים בראייה הרחבה, לאחר שאשמע פה את החברים, ויש לי כוונה להעביר פה כמה מסרים גם לוועדה, גם ליושב-ראש הוועדה.
דודי כהן: ראשית, אני מברך על קיום הוועדה הזו.
דודי כהן: המפגש הזה הוא מפגש חשוב, ראוי, הוא מפגש שהמשטרה תמסור אינפורמציה גם לוועדה, גם לכנסת וגם לציבור, אבל דוח מבקר המדינה משנת שסיומו היה ב-2005 נבחן על-ידי המשטרה.
דודי כהן: כל המסקנות והמשמעויות מהדוח יושמו בתוך המשטרה.
דודי כהן: יושב פה מבקר המשרד לביטחון פנים, מי שאחראי על הביקורת במשטרת ישראל זה ניצב משנה אבינועם וצוות רחב מאוד של אנשי אמ"ש ומשמעת, שהם אחראים על מימוש הדוח בהיבטים שחנה דיברה עליהם.
דודי כהן: לעניין הסוגייה הספציפית שהעלתה נציגת המבקר, אנחנו לא רואים מקום, שהמשטרה תבצע תחקירים לאחר סיום חקירה של מח"ש.
דודי כהן: זו סוגייה רחבה מאוד, שאני יכול לתת בה סקירה רחבה, כי בסופו של דבר האחריות על טיפול בחקירות נגד שוטרים לעניין שימוש בכוח הועבר באחריות מלאה ליחידה לחקירות שוטרים, ומשטרת ישראל לא מתעסקת כהוא זה בתחום החקירה.
דודי כהן: לכן כל תחקיר יכול לשמש גם את העברת החומרים למח"ש, ולכן אנחנו רואים חקירה בדלת האחורית.
דודי כהן: לכן משטרת ישראל לא מבצעת תחקירים בנושא של שימוש בכוח.
דודי כהן: זו תשובה קצרה לגבי הנושא שהעלתה נציגת המבקר.
דודי כהן: לסיכום החלק הראשון שלי אומר שהדוח יושם במלואו, ואני אשמח להרחיב על סוגיית האלימות בהיבט הרחב, הגיבוי לשוטרים, הסוגיות שהמשטרה מתמודדת אתן, בהמשך.
יואל חסון: תודה, נחזור אליך.
אריה ביבי: אדוני היושב ראש, מפכ"ל, חבריי חברי הכנסת, בזמנו הייתי ראש אכ"א במשטרה, ואז היו טענות כלפינו, שהמשטרה חוקרת את עצמה.
אריה ביבי: גם פה בכנסת התנהלו דיונים, והשתתפתי בהם, ואמרתי למפכ"ל: המשטרה חוקרת את עצמה – בואו נעביר את הכול.
אריה ביבי: העברנו את זה.
אריה ביבי: ואז הקימו גוף, זה נקרא משהו אחר, לא מח"ש, ואז קם מח"ש.
אריה ביבי: אנחנו, והמפכ"ל יסכים אתי, וחבריי הקצינים, מאז ועד היום אנחנו לא מגנים על שוטרים שסרחו.
אריה ביבי: שוטר שסרח, שנתן מכות ללא צורך, שלקח שוחד וכו' – אנחנו לא מגנים עליו.
אריה ביבי: אבל משטרת ישראל, בין המשטרות היחידות בעולם שהן לא רק משטרה; הן גם מחנכות.
אריה ביבי: אם תיקחו את משמרות הזה"ב, תיקחו את השוטרים והקצינים שנכנסים לכיתות בבתי ספר היום.
אריה ביבי: בנוסף, אין קורס במשטרה, קורס שוטרים, קורס סמלים, קורס קצינים, מתקדם, שאין בו כל מיני מצבים של דילמות של אזרח מול שוטר, ואיך פותרים את העניין הזה בצורה חינוכית.
אריה ביבי: אין קורס כזה.
אריה ביבי: ויתקנו אותי, אם יש קורס כזה, שאין בו נושא החינוך של שוטר מול אזרח.
יואל חסון: אתה אומר שיש קורס כזה.
אריה ביבי: היום מח"ש, ולא מזמן - יש לי הצעת חוק שדנו בה, בנושא של להגביל את מח"ש לששה חודשי חקירה, ולאחר מכן להחזיר את השוטר.
אריה ביבי: כיום יש – כמה מושעים היום?
אריה ביבי: אני לא מדבר על שימוש בכוח; אני מדבר ככלל.
אריה ביבי: אדוני היושב-ראש, היה מושעה אחד, שהיה 11 שנה, עכשיו הוא פוטר.
אריה ביבי: אתה יודע מה זה להשעות שוטר, לקבל חצי משכורת - חלק מהם חצי משכורת, חלק מהם עד 80 אחוז, תלוי במצב המשפחתי, במצב הסוציו אקונומי.
אריה ביבי: המשטרה היא לא לוקחת שוטר שסרח, ומשאירה אותו אצלה.
אריה ביבי: יש דיונים, השוטר בא למשמעת, לפני מח"ש.
אריה ביבי: הוא הולך למח"ש, בודקים את התיק במשמעת ובאמ"ש, ואז מחליטים - להשעות או לא.
אריה ביבי: תראה לי עוד באזרחות, שאדם שעשה משהו בעבודה שלו, שמשעים אותו מהעבודה עד העמדה לדין או עד גזר הדין שלו.
אריה ביבי: אין חיה כזו.
אריה ביבי: אבל במשטרה כן קיים.
אריה ביבי: לכן כל נושא השימוש בכוח, שרוצים שהמשטרה תבדוק אותו, אני מודיע לך שהמשטרה כן עושה, למרת שהמפכ"ל אומר שהוא לא רוצה לקחת את זה על עצמו.
אריה ביבי: אבל המשטרה, אין מפקד מרחב, שיש אצלו במרחב שימוש בכוח, שהוא לא מתחקר את הנושא.
אריה ביבי: אפילו אם זה לא מגיע למח"ש.
חנה יזרעלוביץ: אסור לו.
אריה ביבי: הוא בודק מה קרה.
גאלב מג'אדלה: כאן חבר הכנסת ביבי מדבר בכובע השוטר לשעבר, לא חבר כנסת.
אריה ביבי: אדוני, אני יושב-ראש השדולה למען השוטרים גם, בכנסת הזו.
גאלב מג'אדלה: חתמתי לך על העלאת השכר שלהם.
גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה שהמשטרה תהיה במצב שאתה מגן עליה, במקום שהם יגנו על עצמם.
אריה ביבי: בטח שאני אגן עליה.
גאלב מג'אדלה: אבל תן להם קודם להגן על עצמם.
אריה ביבי: אני יושב-ראש השדולה למען השוטר.
אריה ביבי: אדוני, אסור שניתפס - לא לדב גילהר בערוץ 10 ולא לאחרים, כי העבריינים ינצלו את זה, ויש לנו משטרה אחת במדינה הזאת.
אריה ביבי: ונשפוך את התינוק עם המים – מזה אני פוחד.
אריה אלדד: אני חושב שעלתה פה נקודת כשל אמיתית היום בדיון, שלא הייתי ער לה לפני כן.
אריה אלדד: אומר מפכ"ל המשטרה: משטרת ישראל לא מבצעת תחקירים בנושא של שימוש בכוח.
אריה אלדד: במאמר מוסגר ייאמר, שאני לא מכיר מקרה אחד של תלונה על שימוש בכוח, שבהם מייד באותו יום לא הוגשה תלונה של השוטר נגד העבריין או הנאשם או המפגין או המתפרע על שימוש בכוח נגד שוטר, כלומר תקיפת שוטר.
אריה אלדד: זה מייד קורה – תמיד מגישים תלונה על תקיפת שוטר, גם אם מדובר בילדה ששוקלת 35 קילו שתקפה שבעה שוטרים.
אריה אלדד: אבל האמירה הזו שהמשטרה, על-פי חוק, אנחנו לא חוקרים מקרי תלונות של שימוש בכוח.
אריה אלדד: מה אומר מבקר המדינה – מח"ש חוקר, מחצית התלונות לא נחקרות.
אריה אלדד: מה שנחקר, רובן נסגרות, כי יש עדות מול עדות.
אריה אלדד: אני לתומי חשבתי, שהמחלקה לחקירות שוטרים צריכה לחקור.
אריה אלדד: מסתבר שאין חקירה במח"ש.
אריה אלדד: יש גביית עדויות, בניגוד לחקירה.
אריה אלדד: לא אוספים ממצאים, לא מנסים לפענח ממצאים, דברים שיש בחומרים הגלויים – בסרטים, בערוץ 2, בערוץ 1, בערוץ 10.
אריה אלדד: מח"ש לא מנסה למצוא, האם שוטר שנאשם בפגיעה במפגין, האם הוא אכן עשה זאת או לא.
אריה אלדד: גובים ממנו עדות, גובים מהמתלונן עדות, וכשיש מילה נגד מילה, סוגרים את התיק.
אריה אלדד: רוצים הוכחה?
אריה אלדד: לפני שבוע הגשתי שאילתא לשר המשפטים על מקרה דומה, ואומר לי שר המשפטים: חבר הכנסת אלדד, כפי שאמרתי, נסיבות המקרה לאחר בדיקה נוספת של מח"ש לא הצדיקו להגיש תלונה, וכשלא ממציאים ראיות, ומח"ש מקבל החלטה בהתאם לראיות שהומצאו, אין לו ברירה אלא לקבל לפי הראיות שיש בפניו.
אריה אלדד: הוא יכול לפסוק רק לפי ראיות שיש בפניו.
אריה אלדד: כשאין בפניו ראיות, הוא לא יכול לפסוק.