GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: אבל יש הפקעות במדינת ישראל.
אליהו ישי: יש שני סוגי הפקעות, יש הפקעה במסגרת החוק שמאפשר הפקעות לצרכי ציבור, הפקעות שר אוצר מה שנקרא, ויש אחרות שהן במסלול אחר.
יואל חסון: כרגע הפקעות שר אוצר בשום מקום לא מתקיימות עד שלא הסתיים תיקון התקנת תקנות.
אליהו ישי: מצפים שזה יהיה תוך כמה שבועות, וגם לאחר מכן התהליך יכול להיות קצר יכול להיות ארוך, תלוי בהתנגדויות, תלוי אם יוגשו התנגדויות לבית משפט.
אליהו ישי: אבל לגופו של עניין, דברים קורים גם בלי, אני מדבר על פעילות ועדת החמישה בשיפוצים, אני מדבר על תכניות לטווח ארוך בכל הנוגע לנושא של ביוב, בכל הנוגע לנושאים של גידור, בכל הנוגע לתכניות ארוכות טווח לגבי חניונים, תאורה, אני מדבר על הכוונה לתכנן את כל התב"ע של האזורים שקשורה בתיירות, התכניות האלה כפי שאמר גם ראש הרשות המקומית, ראש המועצה האזורית, הם גם כן בתכנון כך שהדברים האלה אין ספק שייפתרו.
יואל חסון: המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים.
יואל חסון: מה ההתייחסות שלך למציאות היום וגם מה צריך לעשות.
יוסף שווינגר: אני חושב שאנחנו מפספסים את עיקר הסיפור.
יוסף שווינגר: זה לא שהיתה הזנחה של 30, 40, או 50 שנה של מדינת ישראל.
יוסף שווינגר: אסור לשכוח שהאתר הזה למעשה חזר למדינת רק מ-2008.
יוסף שווינגר: עד 2008 זה לא היה ברשות המדינה, למרות שהמדינה שילמה פה ושם חשבונות מים וחשמל, לא היה למדינה שום קשר לארוע למעט הילולת ל"ג בעומר.
יוסף שווינגר: גם הילולת ל"ג בעומר נעשתה בתקציבים מינימליים ביותר, אני מדבר על 2.5 מליון, 3 מליון, כאשר היום זה הכפיל ושילש והרביע את עצמו.
יוסף שווינגר: תרם לזה המון הדוח של המבקר, אבל אסור לשכוח שאם נבחון מאז שהמדינה לקחה לידיה באמצעות ועדת החמישה, המרכז הארצי ועוד הרבה גורמים טובים, אז חל מהפך עצום בעניין.
יוסף שווינגר: רבותיי, אף פעם לא הגענו לאופטימום.
יוסף שווינגר: אבל בוא נסתכל מה הספיקו לעשות בשנתיים - הוחלפו כל מערכות התשתיות במקום - מיזוג , תאורה, ריצוף, הוספת שטחי הדלקה, מעבר לנכים, המבנה כולו שופץ מהמסד עד הטפחות.
יואל חסון: ועדיין זה נראה כמו שוק רמלה-לוד.
יוסף שווינגר: אני מדבר על המבנה, יש דברים ואסור פה להתבלבל.
יוסף שווינגר: יש דברים שהם באחריות ועדת החמישה, יש דברים שזה באחריות המועצה האזורית.
יוסף שווינגר: אין לנו שום נגיעה, אני לא יכול גם לא לטפל באזורי מחנאות או קמפינג, ואני לא יכול לטפל בנושא הרוכלות.
יוסף שווינגר: אני יכול להתריע, אנחנו מתריעים, נמצא פה הרב ישראל דרעי, שהוא אחראי מטעמנו על כל מחוז הצפון, בל"ג בעומר זה עיקר עבודתנו, למנוע מאותן תופעות.
יוסף שווינגר: בוא נסתכל על המבנה פרופר, המבנה עבר מהפך, אני מזמין את כולכם לראות את זה.
יוסף שווינגר: רבותיי, אמנם תפקידו של המבקר לבקר, אבל צריך גם להסתכל על חצי הכוס המלאה, כאן אני אומר, זה לא חצי כוס מלאה, אלא שלושת רבעי אם לא 80%.
יוסף שווינגר: נעשו דברים מדהימים באתר הרשב"י.
יוסף שווינגר: יש עוד הרבה כמובן מה לתקן.
יוסף שווינגר: אני לא חושב שגם בכותל – הכותל היה קשור אליי.
יוסף שווינגר: היה תופעות של קבצנים ויש עד היום, יש דברים שצריכים לטפל בעדינות ובמורכבות.
יוסף שווינגר: יש עוד נתון אחד שחשוב לדעת, גם אם המדינה תיקח לידה את האתר או לא תיקח בסופו של יום, לאתר הרשב"י להבדיל מהכותל המערבי קשורים עוד הרבה גורמים שצריכים להתחשב בהם כמו העדה החרדית, ועוד גופים שהם בהחלט מרגישים קשר הדוק למקום, ולכן כל החלטה ברשב"י, לפעמים אתה עולה על אלפי אם לא מאות מוקשים שאתה צריך מאוד להיזהר, פה ושם חפירה, כאן תעלת ניקוז, כאן שיפוץ, לכן צריכים לפעול באזור הזה, לא אחריי המבול.
יוסף שווינגר: עד עכשיו הוכחנו עם כל הבעיות שהיו שאם פועלים בזהירות ובמתינות אפשר להספיק הרבה.
יואל חסון: אולי הבעיה בכל הסיפור שאין גורם אחד מתכלל.
יוסף שווינגר: לכן הוכנסה ועדת החמישה, הוזכרה איילת, הוזכר אלכס וישניצר, לאט לאט לאותו גוף אחד שצריך - - -
יואל חסון: כולם סרים למרותה של הועדה?
יוסף שווינגר: בוועדת החמישה לפעמים יכול להיות נציג כזה או אחר להתווכח, אבל בסופו של יום, אם תסתכל בשטח ותראה מה הצליחה ועדת החמישה לעשות, זה מהפך שאי אפשר להאמין שכל זה נעשה בשנתיים.
יוסף שווינגר: בוא ניקח את התמונות לפני, איך היה רשב"י ב-2008, איך היה מצב התשתיות והכבישים עד שאלכס וישניצר וכל הצוות ומר אדרי ואיילת וכולם נכנסו.
יוסף שווינגר: חשוב מאוד לדעת, לא יזיק גם להגיד מלה טובה, לא יקרה שום אסון.
רפי בן חור: המבקר אמר הרבה מלים טובות.
יואל חסון: ניצב משנה קובי בכר, למה אין תחנת משטרה, קיבלתם כסף לזה, למה לא הקמתם תחנה?
קובי בכר: תחנת משטרה לא יכול לעלות על הקרקע, או נקודת משטרה, או מאחז משטרתי לא יכול להיות על הקרקע שהוא יהיה מאחז בלתי חוקי.
קובי בכר: אנחנו לא יכולים לעסוק בפינוי של רוכלים כשאנחנו נמצאים על מקום שהוא בלתי חוקי.
קובי בכר: השהייה שלנו במקום לא חוקית.
יואל חסון: מי צריך להגדיר אותה שתהיה חוקית?
קובי בכר: נעשים עכשיו פעולות.
יואל חסון: אתה בא להגיד לי שאי אפשר לקדם באופן מהיר את הרישוי שיהיה מבנה למשטרה, זאת הבעיה?
קובי בכר: חלק מזה גם מבקר המדינה התייחס לזה.
יואל חסון: אנחנו ב-2011 עוד מעט, מה קרה מאז?
יואל חסון: מאז לא הצלחתם להביא למצב שתקבלו אישור על מבנה?
קובי בכר: נכון.
קובי בכר: ועדת החמישה יכולה להחליט על הכתלים של המבנה, כל מה שקשור מחוץ למבנה, הוא בעצם מתחלק בין מספר רשויות - כמו שמורות הטבע, כמו המועצה.
יואל חסון: למי הגשת בקשה להקים מבנה משטרה במתחם?
קובי בכר: יש את זה במינהל בתכניות החדשות שאמורות להיות מאושרות.
יואל חסון: זה חלק מהתכניות הגדולות?
יואל חסון: סליחה, את זה אני חייב להבין.
יואל חסון: אם שמת את זה בתוך התכנית הענקית, אז באמת חבר'ה כדאי שתתנדבו למשמר האזרחי, ותבואו לשם כי תחנה לא תהיה שם.
יואל חסון: אומר מבקר המדינה, אומרים בצורה ברורה, צריכים מחר בבוקר תחנת משטרה, אל תגיד לי שאין אופציה ב'.
יואל חסון: אני יודע איך מקימים תחנת משטרה בישראל, כשרוצים לא מחכים להקים שכונה חדשה.
יואל חסון: אין אופציה ב', אין לך מסלול אחר מלבד המסלול של להיות חלק מתכנית גדולה – לא יכול להיות.
יואל חסון: מישהו מסכים איתו או לא מסכים איתו בעניין?
מנחם אליעזר מוזס: הוא לא יכול לשבת במקום בלתי חוקי....
יואל חסון: לא נראה לי הגיוני שאם הוא רוצה להקים תחנת משטרה, זה חייב להיות חלק מכל התכנית הכוללת.
מנחם אליעזר מוזס: צריך לעבור ועדה מקומית, ועדה מחוזית.
יואל חסון: אבל למה אי אפשר להקים תחנה בלי קשר לזה כרגע במתחם עצמו, ולהגיש בקשה רק על זה.
קובי בכר: הקרקע שנמצאת – האזור הזה של תחנת המשטרה הוא קרקע שהוא לא לבנייה.
קובי בכר: בגלל שהוא לא נמצא לבנייה אתה לא יכול להקים עליו גם בצורה חריגה כי קבע היועץ המשפטי לממשלה שגם הוא לא מרשה למשרדי הממשלה לעסוק בחריגים.
קובי בכר: אין אפשרות להקים שם נקודה, אנחנו מאוד רוצים את זה.
יואל חסון: בשום מקום במתחם, זה לא מתחם לבנייה?
מנחם אליעזר מוזס: הכל שמורת טבע.
יואל חסון: אם היית מגיש לוועדה מחוזית - - -
עמית סופר: לאחר אישור התב"ע זה התאפשר.
עמית סופר: התב"ע מונחת על שולחנו של שר הפנים לקראת חתימה סופית.
קובי בכר: ברגע שיחתום נוכל - - -
יואל חסון: מה מבחינת הזמן?
קובי בכר: צריך לשאול את משרד הפנים.
יואל חסון: אי אפשר היה באמת להגיש את זה בלי קשר לתב"ע, בקשה נפרדת?
יואל חסון: התב"ע נמצאת לחתימה על שולחנו של הפנים.
איילת עציון: הנושא כבר הגיע לוועדה מחוזית פעם אחת, לאחר חוות דעת של היועצת המשפטית של משטרת ישראל שאנחנו לא יודעים מה לקה שם בחסר הוחלט שלא לאשר תחנת משטרה, זה היה לפני מספר חודשים.
יואל חסון: לא הבנתי, תסבירי מה שאמרת עכשיו?
איילת עציון: היה דיון בוועדה המחוזית.
יואל חסון: על התב"ע כולה?
איילת עציון: לא, על הקמת תחנת משטרה, אולי במבנה - - - כחריג.
איילת עציון: שם ייצגה את המשטרה היועצת המשפטית שאני לא יודעת בדיוק מה היה במהלך הדיון, שבסופו של דבר לא צלח.
קובי בכר: זאת החריגה של הקמת מבנה באזור שאי אפשר לבנות עליו.
עמית סופר: היה נסיון בעצם להכשיר את המבנה בדרך של שימוש חורג, גם החלופה הזאת לא עלתה, הדרך היחידה לאחר בחינת כל היועצים המשפטיים גם של הועדה המקומית, גם של המשטרה, והמחוזית, הדבר התאפשר רק לאחר אישור התב"ע.
יואל חסון: כמה זמן התב"ע נמצאת על שולחנו של שר הפנים?
איילת עציון: שבוע וחצי שבועיים.
יואל חסון: משרד הבריאות – את יכולה להתייחס לכל הנושא של בישולים במקום, יש כל מיני דברים שקשורים למזון, נקיון, ביוב זורם, כל מה שקשור לבריאות הציבור מה אתם עושים איתה?
יואל חסון: שחיטה?
חנה סלע: יש כאן עניין של התשתית הקבועה בזמן הארוע עצמו.
חנה סלע: לגבי הנושא של הביוב, התשתית לוקה בחסר, מערכת הביוב של היישוב, האתר הוא בתוך היישוב מירון, לא מסוגלת לקלוט את השפכים, לא כל השנה ולא בזמן הארוע עצמו, ולזה צריכים סכומים נכבדים של כספים.
יואל חסון: מי אמור לדעתך לממן את זה?
חנה סלע: אחריות של תשתית הביוב היא על הרשות המקומית על פי החוק.
חנה סלע: לגבי הארוע עצמו – הנושא של השחיטה הוסדר.
חנה סלע: לגבי הנושא של המזון - אנחנו מטפלים בפיקוח על נושא ההסעדה ועסקי המזון על פי חוק רישוי עסקים.
חנה סלע: על פי החוק אנחנו אמורים לקבל את הבקשות לרשיונות עסק 30 יום לפני הארוע.
חנה סלע: למרות פניות בכתב למועצה ולחלק מהאנשים שנוכחים כאן, אנחנו לא מקבלים את הבקשות 30 יום לפני הארוע.
חנה סלע: למרות זאת, המפקחים נמצאים בשטח, מדברים, נפגשים, השנה היינו סביב היממה בשטח, הדרכנו את המטבחים, הם מחלקים את המזון בחינם, אפילו קיבלנו תעודת הוקרה על זה שהיינו שם גם ביום ובלילה, למזלנו לא היו הרעלות מזון והמצב השתפר.
יואל חסון: אבל עדיין זה היה בלי רשיון.
חנה סלע: בלי רשיונות עסק.
יואל חסון: למה למעשה  לא דרשת לפנות אותם, הרי את יכולה להוציא צו שקובע שהמקום מסוכן לבריאות הציבור, למה לא עשית את זה?
חנה סלע: אמנם אני מהנדסת המחוז, ומי שעושה את העבודה בשטח זה מפקחים מלשכת בריאות צפת, אבל אני באתי לשטח, פניתי למחלקת רישוי עסקים במועצה, ביקשתי את הבקשות וזה היה יומיים לפני הארוע, אנחנו לא יכולים לטפל בכל זה, אנחנו צריכים לוודא שיש רשיונות יצרן, ומניין הגיע המזון, ומהם אמצעי ההובלה, תנאי טמפרטורה, המטבחים עצמם.
חנה סלע: לסגור את העסקים זה בסמכות הרשות המקומית, וכשהיינו בשטח מה שלא נראה לנו טיפלנו.
יואל חסון: מה עם נושא השירותים הציבוריים שהם במחסור שם?
חנה סלע: לגבי השירותים, יש שירותים קבועים והשירותים הזמניים, כל השנים הם מוסיפים עוד ועוד קבועות סניטריות.
חנה סלע: השנה השתפר המצב התברואי, ניקו את השירותים במהלך הארוע, לגבי זה אין לנו תלונות.
יואל חסון: אני רוצה לשאול, ברגע שהתב"ע תאושר, זה צעד משמעותי?
חנה סלע: לא ראיתי את התב"ע, אני מקווה שיש שם קבועות סניטריות, אני בעד הקמפניג, אפשר להציב שם את התשתיות של מים והביוב והאשפה.
יואל חסון: איילת, מה כוללת התב"ע?
איילת עציון: התב"ע נותנת פתרון חלקי לבעיה אקוטית כגון הקמת תחנת משטרה, אבל יש סוגיות לגבי השטח המקיף העוטף בעצם של אתר הקבר, לא מתייחס לאתר הקבר עצמו שלא מקבל מענה מבחינת התב"ע.
יואל חסון: הקמפינג וכל זה לא מקבל מענה?
מנחם אליעזר מוזס: אפילו השירותים לא מקבלים מענה.
יואל חסון: אז מה יש בתב"ע הזאת?
איילת עציון: זה תב"ע שהוגשה על ידי החברה הממשלתית לתיירות לפני הרבה שנים.
איילת עציון: עברה מספר גלגולים, אבל היא לא הכי רלבנטית - - -
יואל חסון: אולי עדיף לא לאשר אותה, אולי להחזיר אותה בחזרה.
איילת עציון: היא מהווה שיפור בסוגיות מסויימות, והיא כבר על שולחנו של השר, לכן עדיף שכן לאשר אותה.
יואל חסון: מישהו עובד על תב"ע חדשה?
איילת עציון: אנחנו.
איילת עציון: אנחנו יוזמים איזושהי תב"ע רחבה שתתן מענה גם לחלקה 70 וגם לחלקה 12.
יואל חסון: מה לדעתך צריך לקרות, כדי לדוגמה, שמדינת ישראל תחליט על זה כמו פרוייקט לאומי שבזמן קצר משנה מקצה לקצה את המציאות שם - מה צריך לעשות מחר בבוקר כדי שזה יקרה?
איילת עציון: אנחנו מתדפקים על דלתותיהם של כל השרים הרלבנטיים, אני לא יכולה להגיד שאנחנו מרגישים שהרבה שרים נרתמים, כי אני לא באמת חושבת שמודעים גם לכמות המבקרים באתר וגם למצב באתר.
איילת עציון: גם מבחינת התקציבים, מדברים על זה שהתקציבים שם הוכפלו בשנים האחרונות, אבל עדיין התקציבים הם מהווים 50% מהתקציב הנדרש כדי שהמקום יתפקד כמו שצריך.
איילת עציון: מדברים על תחזוקה שהיא לוקה בחסר.
איילת עציון: כדי להעמיד שם שירותי נקיון מלאים ושמירה מלאים, אני צריכה להכפיל את תקציב הנקיון והשמירה שיש לי כרגע באתר.
איילת עציון: הגשנו השנה תקציב שהוא כפול מהשנה הקודמת, אני מקווה שנקבל את הרוח הגבית מהאוצר.
עמית סופר: הרשות המקומית האזורית לא רואה תקציבים, כלומר, זה מטופל במתחם עצמו.
איילת עציון: אנחנו מדברים על המתחם עצמו, אני לא מדברת על רוכלות.
עמית סופר: צריך להבין שכל הבלאגן שדיברו פה, הכל סביב המתחם.
איילת עציון: לא הכל, חלק.
עמית סופר: לא מעט, רוב הדברים זה סביב המתחם, וכל הבלאגן כפי שנאמר פה זה באחריות הרשות, ולרשות נדרשים משאבים כדי לתקן את כל הליקויים.
עמית סופר: אדוני היושב ראש, עד היום שקל אחד הרשות לא מתוקצבת על כל המנגנון הזה שנקרא רשב"י, הכל סביב הרשב"י, אם זה גנים ציבוריים שנעשים, אם זה כבישים שהרוסים, אם זה תאורה, אם זה ביוב שזורם, אם זה אשפה בכמויות, הכל נערם סביב הרשב"י, זה יפה שהמתחם מתוחזק יפה מאוד, אבל סביב הרשב"י הרשות לא מקבלת ולו שקל אחד.
עמית סופר: אנחנו מעלים את זה מוועדה לוועדה, וכל פעם זה מתגלגל ומתגלגל.
עמית סופר: היו"ר יואל חסון:     	עיריית ירושלים מקבלת בשביל הכותל?
עמית סופר: אני לא יודע מה קורה בעיריית ירושלים.
עמית סופר: אבל אם הייתי ביכולת של עיריית ירושלים לא הייתי מדבר איתך פה.
יואל חסון: ירושלים היא העיר הכי ענייה בישראל.
עמית סופר: יש לה מענקי איזון גם...
עמית סופר: אדוני היושב ראש, קרוב ל-10 מליון שקל הכנסה עצמית בכל הרשות מתוך תקציב של 80 מליון שקל, צריך להבין על מה מדובר, כשמקצצים אותי במענקי איזון ב-7-8 מליון שקל - - -
יואל חסון: אני מקבל את זה, באמת אני אומר לך שאני חושב שאתה צודק, כנראה שאין לך את הכלים להרים את הכל לבד מתוקף הגודל שלך ועוד אלף סיבות של הרשות שלך, אבל מעניין אותי לדעת, האם אתם בתוך תוככם עשיתם איזה חשיבה באיזה צורה המקום הזה יכול להרים את המועצה האזורית שלך?
יואל חסון: באיזה מקום אתה יכול אולי להגדיל הכנסות דרך המקום הזה, להתעקש אולי על כן לתת רשיונות, כן להשתלט שם על מתחם הסוחרים והרוכלות כדי להוציא מזה גם הכנסה, אולי גם תשלומי מסים לא יזיק, ועוד כל מיני דברים כאלה.
יואל חסון: עשית פעולה כזאת?
יואל חסון: חשבת על זה?
יואל חסון: עשית משהו?
עמית סופר: נעשתה חשיבה, אדוני היושב ראש, ואני בכל פעם כשאני מגיע גם לכל השרים, אם זה שר הפנים ושר התיירות, אנחנו מעלים את הסוגייה הזאת.
יואל חסון: למה אתה בא לשר?
יואל חסון: אני יודע שיש לך סמכות לבוא מחר בבוקר וכל מי שפועל ללא רשיון יש לך סמכות להעיף אותו משם.
עמית סופר: העפתי אותו, ומה הלאה?
יואל חסון: אחרי שהעפת אותו, יש לך גם סמכות לגדר את המקום שם, ולעשות פעולות שימנעו את הכניסה שם.
יואל חסון: אחר כך יש לך גם את הסמכות לבוא ולפעול במסגרות המתאימות, להחליט להפוך את המתחם הזה למתחם רוכלות מורשה, ולהפוך את הנוהל הזה שזה יקרה, ואז גם ישלמו לך על הדוכנים שם, גם ישלמו לך מסים, רשיון, דמי רשיון, יהיו לך הכנסות, אתה תהנה מהדבר הזה, אולי התושבים שלך ייהנו מהדבר הזה.
יואל חסון: השאלה למה אתה לא יוזם.
יואל חסון: אין ספק שיש למדינה פה אחריות גדולה לשמר את המקום, ואין ספק שאני לא רוצה ולא חושב שצריך להטיל על כתפיך הצרות, כלומר של המועצה שלך, ברמה הלאומית המקומית אני מדבר.
יואל חסון: אבל יש לך גם דברים מצידך שאני חושב שאתה צריך לעשות, או היית צריך לעשות, או אתה צריך לפעול מחר בבוקר כדי לעשות את זה כמנוף.
עמית סופר: אדוני היושב ראש, הדברים נעשים, נעשים פינויים, אגב, כל פעם לפני הארוע נעשה פינוי ואחרי זה עוד פעם חוזרים.
עמית סופר: לנו אין את האפשרות להתמודד.
עמית סופר: כמו שנאמר פה, ללא תחנת משטרה 24 שעות ביממה, זה סוג של אוכלוסייה של רוכלים שהפיקוח שלנו לא יכול להתמודד איתם ללא עזרה של המשטרה הכחולה, עובדתית זה נבדק בשטח, נעשו ניסיונות, הסיפור הוא מאוד מורכב, וכל פעם שנעשה מהלך עם רוכלים כאלה ואחרים, זה מגיע ממקום אחר, לפעמים זה הגיע למצב של דקירות כאלה ואחרים.
עמית סופר: הפקחים שלנו צריכים עזרה של המשטרה, וללא עמידה של תחנת משטרה קבועה 24 שעות ביממה, לא יהיה ניתן לשלוט בנושא הזה של רוכלות.
עמית סופר: אבל רוכלות אדוני היושב ראש, זה חלק מהעניין.
עמית סופר: מרבית מהדברים זה הזנחה סביב כל המתחם, אתה נכנס לשם וזה פשוט ביזיון למה שהולך שם מבחינת הלכלוך וכל הדברים מסביב, הגנים והאשפה והביוב.
עמית סופר: אנחנו כרשות לא יכולים עם המשאבים שיש לנו להתמודד עם האתר הזה, אני לא מדבר רק על האתר, כל מה שעוטף הרשב"י, כל הגנים שם.
מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, אני מודה לך, כל האורחים הנכבדים, באמת, יש להם חלק נכבד לא רק בל"ג בעומר במירון, אלא כל השנה, אני רוצה קודם להודות למבקר המדינה שלקח את העניין הזה לידיים, זה בבחינת "סור מרע", מה שלא טוב, אבל ב"עשה טוב", אני רוצה לשבח את שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, שהוא ממש נדלק לעניין הזה, לקח את עניין מירון אחרי שהוא היה כמה ביקורים במקום יחד עם רפי בן חור, ועם רועי, והזרוע המבצעת שלו יוסי שווינגר, ישראל דרעי מהמקומות הקדושים, וועדת החמישה בראשות אלכס וישניצר ראובן אדרי והמנצחת הגברת איילת, שזו הזמן גם לבקש סליחה על הטרטורים שלי שאני כל פעם מתקשר אליה – פה החשמל, ופה המזגנים.
מנחם אליעזר מוזס: היה חום אימים, יום ולילה בערב שבת, במוצאי שבת, כל הזמן שוב פעם תקלה, כל דבר ודבר היא וישראל דרעי לקחו את העניינים בידיים, וממש במסירות נפלאה, באמת, הם מתמסרים לעניין הזה.
מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה לומר גם מלה טובה למשטרת ישראל לקובי בכר שקשור לעניין הזה, עשה עבודה נפלאה בל"ג בעומר הזה  וגם בכל השנה, אני יודע שהוא מעוניין גם שיהיה שם תחנת משטרה.
מנחם אליעזר מוזס: אני כבר העליתי את הדרישה הזאת לשר התיירות, לשר לביטחון פנים לפני שנה ורבע, אז הוא אמר, הוא עוד לא ידע עד כמה הביורוקרטיה עמוקה כאן במדינה, וכמה מקרטעת, ואז הוא אמר תוך 3 חודשים יהיה תחנת משטרה, אז התברר שהשלושה חודשים יהיו פעם אבל הוא לא יודע מתי זה יהיה.
מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה לומר גם מלה טובה – לא להכיר את המקום היום, למרות שמצער שמגיעים ורואים שם את השירותים המכוערים בקראוונים, שזה בוודאי לא מוסיף שום דבר, שומרים על זה בנקיון מופתי, אבל זה קראוונים שמקשקשים עליהם כל מיני כיתובים שאתם מכירים היום על כל גשר, ועל כל סלע פנוי, שכותבים שם כל מיני סגולות ושמירות, אבל אין פתרון למירון, אם אנחנו לא ננתק את האתר מהמושב מירון, מהמועצה האזורית הזאת, כמו שהכותל מנותק מעיריית ירושלים, אותו הדבר חייבים לנתק את זה.
מנחם אליעזר מוזס: בהתחלה זה צריך להיות על ידי אמצעי תחבורה, השנה הזאת נפתחה שם כביש בורמה ב', אם אתם יודעים מה זה, זה להגיע לנחל מירון, לא להיכנס דרך המושב, אלא ישר להגיע משם דרך הכביש למעלה להגיע לאתר.
מנחם אליעזר מוזס: האתר הזה בורמה ב', אם נשדרג אותו אנחנו כבר עשינו 50% הורדנו את הלחץ במושב.
מנחם אליעזר מוזס: אנשים יבואו למעלה, ירדו לציון, הסתובבו בחזרה, וייצאו בחזרה לכביש הבינעירוני.
מנחם אליעזר מוזס: אני חושב שדיברתי על זה כבר לא פעם, ישבנו על המפות גם כן, זה הפתרון הראשוני שייתן מענה גם לנועם סופר במועצה.
מנחם אליעזר מוזס: כמו המשל - שהשמן לא יכול להיות כל הזמן על הרזה, אותו הסיפור זה כאן.
עמית סופר: זה לא אצלנו זה נמצא בידי ההקדשים, מי שמקבל את הכל והכספים זה לא המועצה האזורית, המועצה האזורית היא מוניציפאלית.
מנחם אליעזר מוזס: אלכס וישניצר התקשר אליי לפני שבועיים, ואומר, מוזס צריכים דחוף על מנת שלא יקרוס הביוב עוד פעם בל"ג בעומר אחר הצהריים, או בחגים כאשר באים הרבה אנשים, או בעשרת ימי תשובה, אני צריך 21 מליון לשדרג את הביוב, להוציא אותו כדי שלא יישב על הביוב של המושב, להוריד אותו ישר לכיוון נחל מירון לביוב הארצי, צריכים 21 מליון וזה יפתור את הבעיה, זאת תהיה ההתחלה של העצמאות של האתר.
מנחם אליעזר מוזס: אני בעד זה שהציבור שגר במירון התפרנס מתיירות, וישלם ארנונה לעמית.
מנחם אליעזר מוזס: בכל אופן, מה שאנחנו צריכים לעשות, להשקיע בהשקעות קבועות במקום השקעות זמניות, כל שנה משקיעים עוד פעם מיליונים, החזקת כבישים, שדרוג כבישים, שדרוג נקיון, שדרוג מגרשים, כל הזמן רק משדרגים בהשקעות זמניות.
מנחם אליעזר מוזס: אנחנו צריכים להשקיע בהשקעות קבועות.
מנחם אליעזר מוזס: עדיף פעם אחת להכניס שם מליונים, ואנחנו יודעים שמה שנשאר אחר כך זה דברים קטנים, כאן לסדר שם לסדר את העניין, אבל זה מה שצריך להיות.
מנחם אליעזר מוזס: הדבר הזה יביא את הפתרון למירון.
מנחם אליעזר מוזס: צריכים להבין, מקום שבאים מבקרים כמעט 2 מליון איש בשנה, ולא רק מבקרים, זה לא כמו בכותל שבאים מתפללים שעה והולכים.
מנחם אליעזר מוזס: אם מישהו כבר מגיע למירון, מכל מקום ארבע, חמש שעות נסיעה, כבר נשאר שם את כל היום, כבר נשאר שם בערב, כבר לן שם.
מנחם אליעזר מוזס: אף פעם לא קרה לי שאני אבוא לחצי שעה.
מנחם אליעזר מוזס: באים לשם, יושבים, אתה רואה שם אנשים יושבים, מתפללים, זה דבר טבעי ביותר כי אתה בא ממרחקים.
מנחם אליעזר מוזס: הכותל הוא בלב ירושלים, אתה יכול ללכת בבוקר, לאכול ארוחת בוקר, לבוא בצהריים, לבוא אחר הצהריים, לבוא בערב, כאן אתה לא יכול לצאת מהבית לבקר חמש דקות ולחזור.
מנחם אליעזר מוזס: אתה נוסע עד למירון אתה כבר נשאר.
מנחם אליעזר מוזס: אתה נוסע לצפת, איפה אתה משאיר את המזוודות?
מנחם אליעזר מוזס: במירון, כך מסתובב כל הדבר הזה.
מנחם אליעזר מוזס: צריכים להבין, מירון זה המרכז של כל הגליל, של יהודי שבא לבקר.
מנחם אליעזר מוזס: ולא בחינם, בלי עין רעה, כל שבת אפשר לומר נמצאים שם אלפיים איש, גם השבת אני בעזרת השם אהיה שם לידיעתכם.
מנחם אליעזר מוזס: אני אומר לכם, לולא שיש לי מקום קבוע, קשה מאוד היום למצוא חדרים.
מנחם אליעזר מוזס: צריכים לקחת בחשבון, כמוני באים המון אנשים, המון תיירים מחוץ לארץ, חבל, אם בל"ג בעומר נוחתים כ-50 אלף איש מחוץ לארץ, תאמין לי, לא סתם אלה אנשים עשירים מאוד, הם מגיעים עם מסוקים לספסופה ועולים לציון, מירון זה לא דבר פשוט - מירון זה מקום משיכה.
יואל חסון: כל התרומות שתורמים לשם לאן הן הולכות?
רפי בן חור: אין בעיה של כסף.
איילת עציון: תורמים לאן?
איילת עציון: מה זה תורמים?
איילת עציון: במקום עצמו יש שבע קופות צדקה, בעבר היו 20, הפכו להיות שבע.
איילת עציון: הכסף הזה הולך לניהול, זה הכסף שמגיע אל ועדת החמישה, הוא מכסה באופן שנתי את הביטוחים.
איילת עציון: אני לא יודעת להגיד לך סכום מדוייק, אני יכולה לבדוק.
יוסף הירש: יש קופות שאין עליהן בקרה?
איילת עציון: לא.
יוסף הירש: את הראית לי מכתב שלכם ליועץ המשפטי שאתם לא יכולים לפקח על התרומות.
איילת עציון: לא, אני מדברת רק על התרומות שלנו של הקופות של הוועדה, אבל יש איסוף תרומות שהוא חסר שליטה בוודאי.
איילת עציון: יש את חדר הדלקת הנרות ששייך למשל להקדש הספרדי.
איילת עציון: הוא נמצא בגב הקבר, ממש בגב הקבר.
יואל חסון: ושם הכסף שמתרימים לא מגיע.
איילת עציון: ממש לא.
יואל חסון: באיזה אישור הם עושים את ההתרמות האלה שם?
איילת עציון: זה בדיוק העניין, שעד שלא תוסדר שאלת הבעלויות, לי אסור להיכנס אליו לחדר ולהגיד שום דבר.
יואל חסון: כל האנשים שבאים, אם הם רוצים לתרום מחר בבוקר, למי הם תורמים, מה הם עושים?
איילת עציון: יש קרן ספרא, שהיא משפצת את המבנה.
איילת עציון: שמהללים פה את שיפוץ המבנה זה שקל לא מכספי מדינה, הוועדה מנהלת פה את השיפוצים שמתבצעים על ידי קרן ספרא שהיא זאת שעשתה את השדרוג האדיר של חיזוק המבנה, תאורה, מזגנים, הכל היא.
יואל חסון: כמה כסף היא שמה?
איילת עציון: אני לא יודעת להגיד לך סכום כולל, אבל מליוני שקלים.
יוסף שווינגר: אפרופו, גם אם קרן ספרא את הבניין אבל משרד התיירות – חייבים להזכיר את זה – את כל הכסף של ההילולא שזה יוכפל ושולש הכל החלטה שלהם, אסור לשכוח את זה.
יוסף שווינגר: גם שנבין, בשעתו המשטרה היתה מגישה דרישות ומשרד הבריאות ועשרות גורמים היו נותנים לך כל מיני דרישות, לא יכולת לעמוד בכל כי הכל היה פונקציה של עלויות.
יוסף שווינגר: היום אתה יכול להיענות לכל גחמה ובקשה או דרישה או טענה, כי יש לך תקציבים ועדיין חסר.
יוסף שווינגר: אגב, כשהיו בעיות בעיר לוד וראו שאי אפשר לתת טיפול כזה קוסמטי - - -
יואל חסון: יש עדיין בעיות בלוד.
יוסף שווינגר: הממשלה התכנסה והחליטה לתת טיפול לאומי ממדרגה ראשונה.
יוסף שווינגר: היתה ישיבה מיוחדת, הקצו 100 מליון.
יוסף שווינגר: בלי לזלזל בעיר לוד שהיא קרובה לנתב"ג יש לה ייחוס, צריך גם את רשב"י לכנס ושתהיה החלטת ממשלה, הוא לא פחות מהכותל מבחינת הגעת האנשים, ועד שלא יהיה שדרוג תקציבי, הבעיות לא ייפתרו.
שוקה דורפמן: הדוח מדבר על הקופות ועל ההכרזה של האתר.
שוקה דורפמן: האתר נמצא באתר שמוכרז כאתר עתיקות.
שוקה דורפמן: הבניין עצמו הוא לא עתיקה.
שוקה דורפמן: יש המלצה של מבקר המדינה, ששרת התרבות והספורט תכריז על המבנה כעל עתיקה.
שוקה דורפמן: יש פרוצדורה בחוק העתיקות, אפשר לעשות את זה.
שוקה דורפמן: אני לא בטוח שזה המהלך הנכון לעשות.
שוקה דורפמן: לפי דעתנו ואנחנו היינו מושקעים שם לא מועט מסיבות כאלה ואחרות, כולל השיפוץ האחרון שדובר, הבעיה בקבר הרשב"י היא בעיה ניהולית.
יואל חסון: למה בעצם אתה לא מקבל את הבקשה - - -
שוקה דורפמן: אנחנו לא מנהלים אתרים בכלל, זאת אומרת, אם היא תכריז על זה כאתר בעל חשיבות לאומית כך הוא מוגדר בחוק, זה לא פותר את סוגיית הניהול, אז אנחנו נפקח שם אולי, אבל לא ננהל את זה.
יואל חסון: הנבחרת המכובדת מ"אגד", בבקשה.
עמוס קינן: אנחנו מברכים על הנעשה עד היום, ב-2009 היינו בבעיה מאוד רצינית, נעשו שם עבודות ותיקוני תשתיות כדי לתת האמצעים לתחבורה הציבורית.
עמוס קינן: בתקופה האחרונה במירון הצלחנו להביא את מאות האנשים למתחם על הצד הטוב ביותר, נעשתה עבודה משותפת עם מרחב צפון, אגף התנועה, המקומות הקדושים, חברי כנסת שעזרו לנו, ואם השיפור יימשך נוכל לתת את השרות היותר מתאים.
יואל חסון: נציגי הכבאות, בבקשה.
דני חנניה: אני מצטרף לברכות - נעשו שם הרבה דברים, אבל עדיין יש הרבה מה לעשות.
דני חנניה: אני שומע שיש פה הרבה כסף, אבל שירותי הכבאות עד עכשיו לא קיבלו את הכסף של ההילולא האחרונה, אז משהו לא מסתדר לי.
מנחם אליעזר מוזס: של הקודמת כן קיבלת?
דני חנניה: בהחלט יש עדיין הרבה מה לעשות, חיי אדם חשובים לנו.
דני חנניה: חלילה וחס שנעשה את הדברים כמה שיותר מהר למען - - -
אלי פרץ: אין ספק שנעשו בשנתיים האחרונות שיפורים גדולים מאוד.
אלי פרץ: אנחנו גם מברכים על כל השיפורים שנעשו בשנתיים האחרונות.
אלי פרץ: בגדול, אנחנו לפני כשנה וחצי הכנסנו אמבולנס למתחם מירון שהוא בנוי על בסיס של מתנדבים וגם נותן שירות ומענה במשך כל השנה, במיוחד כל הארועים שנמצאים, לא מדובר על כל יום שמגיעים אלפי אנשים, מגיעים גם בראשי חודשים, בז' באדר, מגיעים עשרות אלפי אנשים לביקור בקבר רשב"י.
אלי פרץ: אנחנו נותנים שם מענה מקומי על בסיס התנדבותי, בין היתר אנחנו מבקשים שתהיה לנו גם תחנה בסמוך למשטרה או בנקודה נוספת כדי שתוכל לתת מענה לצוותים, לכל התיירים שמגיעים למקום הארוע הזה.
אלי פרץ: לגבי ההילולא עצמה, אין ספק שנעשו הרבה שיפורים בנושא של בטיחות, ובין היתר גם נעשו שיפורים בכביש בורמה א' וכביש בורמה ב' שצריך גם כן לעבוד עליהם בצורה רצינית כדי שיהיו בצורה מושלמת כדי שייתן בטיחותי לכולם בהילולא עצמה.
רפי בן חור: אין בעיה לגייס כספים על ידי תורמים, זאת אומרת, לא על כל קופות הצדקה הכוונה לשיפוצים גדולים שנעשים יש פתיחות גדולה מאוד לכך וצריך למצוא את הדרך איך להוציא את זה לפועל ולפתור את הבעיות האחרות - פה אפשר לגייס תורמים אין סוף.
יואל חסון: הרי המקומות הקדושים יש להם יכולת לגייס תרומות, הם יכולים לגייס תרומות בכמויות אדירות.
איילת עציון: - - - מליונים רבים, אי אפשר להתעלם מזה.
רפי בן חור: אולי אסור לדבר, מגוייסים כספים - - -
מנחם אליעזר מוזס: הביורוקרטיה אוכלת בכל פה.
רפי בן חור: הכל התחיל ב-2008, זה לא שהיה לנו - - -