GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס פרלמן: מבחינה מבצעית בסופו של דבר אותו שוטר חובה שמשרת בסיור, אם שני שוטרים כאלה לא יהיו, לא נוכל להוציא ניידת סיור.
עתניאל שנלר: בוא נתייחס לדוח.
יעקב אור: סך הכול במשטרת ישראל יש כ-6,500 חיילים וחיילות.
יעקב אור: חלק זה משטרת ישראל ישירות, חלק מג"ב ת"פ צה"ל וחלק מג"ב רגיל.
יעקב אור: סך הכול זה יוצא מ-30 אלף אחוז ניכר מאוד.
אלכס פרלמן: לגבי ההערה הראשונה, שמדברת על זה שבשל מצוקת כוח אדם אופן הפעלת יחידות הסיור מושתת על תמהיל הכולל שוטרי קבע, שוטרי שח"מ - נוכח המגבלה בהפעלת שוטרי השח"מ כפי שתוארו לעיל, לעתים השימוש בהם מהווה למעשה פתרון מאולץ למילוי מצבות כוח אדם וכו'.
אלכס פרלמן: זאת אמירה שהיא לא מקובלת עלינו, גם העברנו את זה למבקר.
אלכס פרלמן: במידה מסוימת היא אפילו מקוממת.
אלכס פרלמן: אותם מילוי שורות גם נפלו במילוי תפקידם, כשמילאו את השורות.
אלכס פרלמן: המבקר טען שבשל מצוקת כוח אדם המשטרה מפעילה שח"מ, ולעתים הם ממלאים מילוי שורות מצבות טכני ומאולץ.
אלכס פרלמן: אמרתי שבזמן שהם מילאו שורות, הם נפלו בעת מילוי תפקידם, חלק מאותם שוטרי חובה, ולכן למשטרת ישראל על-ידי מדינת ישראל מוקצה סדר כוחות מסוים, שכולל שוטרי קבע, כולל אזרחים, כולל שוטרי חובה, כולל שירות לאומי, כולל אזרחים, כולל שוטרים כחולים, כולל שוטרי מג"ב, ובמסגרת סדר הכוחות הזה שמוקצה למשטרת ישראל, היא עושה את המיטב בשיבוצם על-פי חוק.
אלכס פרלמן: על-פי חוק, גם אותם שוטרי חובה יכולים לשרת ביחידות כאלה ואחרות.
אלכס פרלמן: במסגרת זאת כ-30 אחוז ממערך הסיור הוא באמת שוטרי חובה.
אלכס פרלמן: על-פי זה גם נכתבה התורה שלנו, בפרט, למשל, שלעולם שוטר חובה לא יהיה מספר 1 בניידת אלא תמיד מספר 2 – בסיור אנחנו עובדים תמיד בזוגות, לפחות שני שוטרים.
אלכס פרלמן: יש אזורים שמסיבות ביטחוניות עובדים גם שלושה, אבל בדרך כלל עובדים שניים.
אלכס פרלמן: אז הם לא יהיו מעל 30 אחוז באף יחידה כדי שלא ייצא מצב שהם יצטרכו להיות לבד בניידת, או שני שוטרי חובה בלבד, וכך גם נבנתה תורת הסיור.
אלכס פרלמן: אם תחליט מדינת ישראל שבמקום 2,200 שוטרי חובה יהיו לנו 2,200 שוטרי קבע, מבחינה מקצועית זה ודאי עדיף, כי ברור ששוטר שעושה קורס יותר ארוך, שמשרת יותר זמן בתפקיד, ברור שהוא שוטר יותר מקצועי, אבל במסגרת הסד"כ שמוקצה למשטרת ישראל, תמיד אפשר לעשות עוד יותר טוב, אבל אני חושב שאנו עושים מיצוי מיטבי של כוח אדם.
אלכס פרלמן: לגבי ההיבט השני, של הוועדה, זה נכון, כלומר הוועדה הזו סוף-סוף צריכה לסיים את עבודתה, ואנו צריכים לדעת איפה אנו עומדים.
אלכס פרלמן: התפישה של צה"ל לאורך השנים האחרונות לפחות, שצריך לצמצם – ושל משרד הביטחון בכלל - עד מינימום את היקף שוטרי החובה במשטרה עד כדי לבטל אותם.
אלכס פרלמן: מבחינת צבא ההגנה לישראל, זו עמדה ברורה לחלוטין – צה"ל רוצה שסדר הכוחות שלו יהיה הטוב ביותר, המקצועי ביותר, הגדול ביותר, וזה מצוין.
אלכס פרלמן: הטענה שלנו, שבסופו של דבר גם אנחנו עוסקים בביטחון המדינה, והמשאב הזה של מועמדים לשירות ביטחון הוא משאב לאומי ולא משאב צבאי, ולכן הדין ודברים שלנו לא צריך להיות מול צבא ההגנה לישראל אלא מול ממשלת ישראל.
אלכס פרלמן: אם תחליט ממשלת ישראל שכל המועמדים לשירות ביטחון כללי צריכים לשרת בצה"ל בלבד- -
עתניאל שנלר: המשמעות האופרטיבית תקציבית, שאם מפסיקים לתת לכם חיילים שוטרים, בעצם אתם נכנסים למינימום של אלף תקנים.
אלכס פרלמן: של 2,200 תקנים.
אלכס פרלמן: מתוכם כאלף ומשהו בסיור, אבל יש תפקידים נוספים.
יואל הדר: מה שהמשטרה אמרה זה בהחלט העמדה שלנו.
יואל הדר: אני רוצה רק לציין, שנכון לעכשיו, תקופת ההארכה של החוק הקיים הוארך עד סוף דצמבר הן לגבי המשטרה והן לגבי שב"ס.
יואל הדר: עוד לא הצלחנו נכון להיום להגיע להסכמות עם הצבא לגבי ההמשך של שירות החיילים, כלומר כל פעם אנו מאריכים את זה מחדש – פעם בשנה, פעם בחצי שנה.
עתניאל שנלר: מי מאריך את זה?
יואל הדר: באישור ועדת חוץ וביטחון, זה חקיקה ראשית.
יואל הדר: משרד הביטחון הוא שמקדם.
עתניאל שנלר: זה מה שאנו מקבלים מדי שנה, לאשר את החריגות של הקצאת חיילים מצה"ל לגופים אחרים, בטבלה?
יואל הדר: זה לא טבלה.
יואל הדר: אצלנו זה לא בצו אלא בחקיקה ראשית.
יואל הדר: זה הוראת שעה שמתחדשת.
יואל הדר: שנה זה במקרה הטוב, כי לאחרונה אנו זוכים להגיע לוועדה אפילו פחות משנה.
עתניאל שנלר: למה פחות משנה?
יואל הדר: הוועדה לא מתלהבת מהשירות של החיילים במשטרה.
יואל הדר: משרד הביטחון, שהיה צריך להקים ועדה בין-משרדית, לטעמנו, הקים ועדה משרדית, זו לא היתה ועדה בין-משרדית.
יואל הדר: ההמלצות שלה היו ידועות מראש מבחינתנו, ולכן עוד לא הצלחנו להגיע להסכמות עם משרד הביטחון עקב העניין הזה.
יואל הדר: יש עניין ערכי פה לצבא, שהוא לא תומך בהצבת החיילים במשטרה, ולכן אנו לא מצליחים לקדם את העניין הזה, כשהמטרה שלנו, לאפשר הצבת החיילים בכל היחידות של המשטרה, וכמובן, אם יציבו אותם בכל יחידות המשטרה, נוכל לדון בנושא הכמויות, כי נכון לעכשיו זה מצומצם.
יואל הדר: ברגע שאפשר יהיה לשים אותם בכל היחידות, נוכל אפילו להפחית.
יואל הדר: אם תאפשרו לנו בכל היחידות, נוכל לדון גם בהפחתת הכמויות, אבל משום מה, אנחנו כל פעם מגיעים למבוי סתום, ומתי זה מתעורר – לפני חידוש החוק, ואז כולם נכנסים- -
עתניאל שנלר: עוד מעט, כשנגמור להבין כמה מפוזרים ואיפה, נתמקד במשרד הביטחון ומשרד ראש הממשלה, להבין את התמונה ואת פגישת צה"ל ומשרד הביטחון ואת הנושא של הוועדה הבין-משרדית/משרדית, שצריכה לתת תוצאות בלתי ידועות ותוצאות ידועות – כפי שאתה אומר, כמובן.
עתניאל שנלר: נשמע איפה זה עומד, האם גמרו, לא גמרו, הציגו או לא, אבל זה עוד מעט.
אולגה רדניקוב: אני היועצת המשפטית של נתיב.
אולגה רדניקוב: בהתייחס לממצאים של דוח מבקר המדינה, המעמד המשפטי של שירות חיילים בנתיב הוסדר.
אולגה רדניקוב: נכון להיום, החיילים משרתים בנתיב במסגרת צו.
עתניאל שנלר: מי אישר את הצו?
אולגה רדניקוב: ועדת חוץ וביטחון.
אולגה רדניקוב: אני חושבת שהוא בתוקף עד נובמבר, ולאחר מכן הצו יוגש בוועדה שתוקפו יהיה לשלוש שנים.
עתניאל שנלר: כמה עובדים אצלכם?
אולגה רדניקוב: אצלנו משרתים נכון להיום עשרים חיילים – 18 בנות ושני בנים.
אולגה רדניקוב: כל החיילים שמשרתים אצלנו מועסקים בתפקידים מקצועיים בעיקר.
אולגה רדניקוב: בשעתו הוקמה ועדה בראשותו של שר הביטחון, שמטרתה היא לבחון את מטרת השהות של חיילים בכל יחידה בכלל ובנתיב בפרט.
אולגה רדניקוב: הוועדה הזו עשתה את עבודתה, ונתנה את המלצותיה, שמקובלות על נתיב, להשאיר את שירות חיילים בנתיב תוך צמצום של כ-20 אחוזים, ואנו מברכים על ההחלטה הזו.
עתניאל שנלר: מתי היא ניתנה?
אולגה רדניקוב: לפני כמה חודשים.
עתניאל שנלר: ואחרי 20 אחוז הגעתם ל-20 חיילים?
אולגה רדניקוב: לא. לאחר שזה יצומצם, נגיע ל-16.
עתניאל שנלר: את יכולה לפרט במה הם עוסקים?
אולגה רדניקוב: קודם כל, הם עוסקים בעבודה מאוד מגוונת.
אולגה רדניקוב: בעיקר מהות עבודתם זה להיות בקשר בכל מיני פורומים עם נוער צעיר שנמצא ברחבי ברית המועצות לשעבר, בכל מיני פייסבוקים, כשאותו נוער מגיע לארץ במסגרת תגלית או מסע או תוכניות מהסוג הזה, מטרת מדינת ישראל זה לא להביא אותם לתוכנית של שבוע ולהחזיר אותם אלא להעמיק את הקשר עם מדינת ישראל, והקשר הוא משהו שנבנה, מתמשך.
אולגה רדניקוב: חשוב לנו שהנוער שמגיע מסן פטרבורג או ממוסקבה, יכיר את החיילים.
אולגה רדניקוב: החיילים פוגשים אותם, הם מכירים את הנוער הישראלי.
עתניאל שנלר: החיילים שלכם עובדים כאן?
אולגה רדניקוב: כן, רק כאן - בתל אביב.
עתניאל שנלר: באיזה פורמט הם עובדים?
עתניאל שנלר: מי המנהל שלהם?
אולגה רדניקוב: הם שייכים למחלקת כוח אדם, כלומר מנהלת כוח אדם היא האחראית, אבל החיילים מוצבים ביחידות שונות - לכל אחד יש הבוס שלו.
אולגה רדניקוב: יש חיילים שמועסקים במחלקת פיתוח, חינוך, יש במחלקת מידע.
עתניאל שנלר: הם עוברים תהליך חיול כלשהו בצבא?
עתניאל שנלר: טירונות?
אולגה רדניקוב: ודאי.
אולגה רדניקוב: הם עוברים טירונות- -
עתניאל שנלר: אני מבין שבמשטרה - הם מתגייסים למשטרה.
אלכס פרלמן: הם גם עושים טירונות בצבא.
עתניאל שנלר: באיזו מסגרת?
קובי סרוסי: בבסיסי טירונות של מג"ל, יחידות כלל צה"ליות או - - רובאי 02, ולאחר מכן עוברים למשטרה.
קובי סרוסי: אותו דבר בנתיב.
עתניאל שנלר: ואחרי שעברו לנתיב הם יכולים להמשיך ללבוש מדים, ולשרת בעבודה שלהם, ת"פ מלא.
אולגה רדניקוב: הם חיילים לכל דבר ועניין, רק במקום שהם משרתים בבסיס צבאי כלשהו, הם מגיעים לנתיב ועושים עבודתם.
אולגה רדניקוב: אני רוצה גם לציין שהפרופיל של מרבית החיילים שנמצאים אצלנו, הם מגיעים מרקע שהוא קצת בעייתי מבחינה משפחתית, כלומר חלקם חיילים בודדים שההורים שלהם ירדו או נסעו או היגרו.
אולגה רדניקוב: חלקם חייבים לסייע להורים, לפרנס את המשפחה, לכן גם יש להם אישור לעבוד, כלומר יש סיכוי שאם וכאשר הם לא היו מתגייסים לנתיב, הם לא היו מתגייסים בכלל.
אודליה אדרי: בשב"ס אנו מעסיקים כ-1,978 חיילי חובה, ש-99 אחוז מתוכם עוסקים כסוהרי ביטחון בבתי סוהר ביטחוניים, חלקם באגפים ביטחוניים בבתי כלא מעורבים.
אודליה אדרי: יש לנו אחוז אחד שעוסק לטובת טיפול באוכלוסיית סוהרי החובה – חלק מהתיקון האחרון שנעשה.
אודליה אדרי: בשב"ס אנו מעסיקים החל מ-2005 את אותם חיילי חובה, החל מהעברת מתקני הכליאה בצה"ל, משימה צה"לית לכל דבר.
אודליה אדרי: חיילי החובה בשב"ס הם שמינית מכלל הכוח של שירות בתי הסוהר.
אודליה אדרי: כשאנו מדברים על הכשרה של סוהרי החובה, הם מבצעים הכשרה של שמונה שבועות קורס סוהרי חובה, הכשרה שהיא זהה לכלל החיילים.
אודליה אדרי: הם אחר כך משולבים בבתי הכלא השונים.
אודליה אדרי: יש לנו 25 אחוז נשים, ו-75 אחוז גברים.
אודליה אדרי: הקידום זהה לכלל סוהרי החובה, בהתאם ליכולות ולתפקוד שלהם בשטח.
אודליה אדרי: אנו רואים את זה אחר כך בהמשך באחוז החתימה לקבע, החל משנת 2005 עד היום מתוך כלל המשתחררים שסיימו שירות חובה בשב"ס, אנו רואים 30 אחוז סוהרי חובה שחתמו קבע ושולבו בשב"ס כחלק מהארגון.
שנית פנחסי הראל: לצערי, יעקב חיוני, מנהל תחום מורות חיילות, חלה, והודיע לי לפני זמן קצר שלא יגיע.
שנית פנחסי הראל: בכל זאת אשתדל למסור את הנתונים העיקריים, ואם יידרשו השלמות, נביא אותם בהמשך.
שנית פנחסי הראל: במסגרת תחום מורות חיילות במשרד החינוך יש קצת מעל 750 חיילים וחיילות בשלוש קטגוריות עיקריות.
שנית פנחסי הראל: חלקם הגדול במסגרת תפקידי חינוך, כלומר בבוקר הם מסייעים בבתי הספר, אחר הצהריים הם במסגרות של פנימיות, קליטת עלייה, אולפנים, עובדים עם נוער מנותק ונוער בסיכון, במרכזי קליטה, מועדוניות, כלומר פעילות בקהילה.
שנית פנחסי הראל: קטגוריה נוספת היא של מורים חרדים שמוצבים ברשתות החינוך התורניות, וקטגוריה שלישית היא במסגרת המסלולים הירוקים, מסגרת גופים כמו החברה להגנת הטבע, בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע, שם הם מדריכים בני נוער בעיקר במסגרת הדרכות בתי ספר.
שנית פנחסי הראל: דוח מבקר המדינה בענייננו, היו לו הערות חיוביות, כלומר הוא קבע שיש שביעות רצון מלאה של החיילים מהתפקידים שהם ממלאים וגם שהמשרד מקיים את הפיקוח הנדרש.
שנית פנחסי הראל: הצוות הבין-משרדי בראשות בני כהן, שהדוח שלו יצא במרס 2010, גם הוא המליץ להימנע מצמצום יחידת המורות החיילות במשרד למעט עניין אחד, וזה החיילים והחיילות שמשרתים באותם מסלולים ירוקים, העוסקים בשמירת הסביבה וידיעת הארץ, שכאן הצוות המליץ לצמצם אותם.
שנית פנחסי הראל: מדובר ב-80 עד 90 חיילים וחיילות, ולעניין הזה יש לנו מחלוקת, כי גם השר וגם המנכ"ל, וזה נמצא עכשיו בדיון במשרד הביטחון, מתנגדים לצמצום, וסבורים שהצבת מורים ומורות חיילות במסלולים הירוקים, יש לה חשיבות רבה מאוד מהטעמים שפורטו באותם מכתבים לשר הביטחון.
שנית פנחסי הראל: למעט הנקודה של המסלולים הירוקים לא היה לא למבקר ולא לצוות הבין-משרדי ביקורת או מחלוקת על עצם השירות.
עתניאל שנלר: נעבור למשרד הביטחון.
ישי יודקביץ: אני אציג את הרקע הכללי של ההסדרים מחוץ לסד"כ, ועו"ד ערן יוסף יציג את הנושא של העבודה הבין-משרדית שנעשתה.
ישי יודקביץ: אני גם הייתי ב-95', כשנחקקו ההסדרים בחוק שירות ביטחון.
ישי יודקביץ: מיקום המדינה במחנות העולים, ראינו חיילות מורות שהסתובבו במחנות, לימדו עברית את העולים החדשים וכיוצא בזה.
ישי יודקביץ: בשנות ה-70 עוגן ההסדר של הצבת חיילים במשרד החינוך בהוראות הפיקוד העליון של צה"ל.
ישי יודקביץ: בשנות ב-90 בעקבות עבודה שנעשתה במשרד המשפטים נמצא בין השאר בגלל גם מחויבויות בין-לאומיות של המדינה באמנות בין-לאומיות בתחום העבודה, נדרשנו לקדם תיקוני חקיקה ולהעלות על ספר החוקים את ההסדרים בנושא הזה.
ישי יודקביץ: ועדת חוץ וביטחון ב-95' חוקקה את סעיף 26א לחוק שירות ביטחון, שמסדיר את שירות חיילים מחוץ לסד"כ במערכת הביטחון האזרחית ובמערכות קליטת העלייה, הבריאות והחינוך.
ישי יודקביץ: באותה שנה נחקק גם סעיף 24א לחוק שירות ביטחון כהוראת שעה להצבת חיילים ביחידות שתכלית פעילותן ביטחון המדינה ותושביה במשטרת ישראל - יחידות שאינן משמר הגבול.
ישי יודקביץ: כלומר סעיף 24 הרגיל, וזה סעיף של משמר הגבול, שם אין כל סייג, כלומר זה סעיף שעשרות שנים קיים אתנו.
ישי יודקביץ: אני מדבר על הסעיף של יחידות משטרת ישראל הכחולה, שנחקק ב-95' כהוראת שעה.
ישי יודקביץ: ב-95'-96' גם נחקק הצו שמפרט את רשימת היחידות שמשטרת ישראל יכולה להציב בהם חיילים בשירות חובה.
ישי יודקביץ: ב-2005, כשהוחלט על פרויקט העברת האחריות של מתקני הכליאה הצה"ליים – מגידו, עופר, קציעות, הוחלט להעביר את האחריות לשירות בתי הסוהר, החיילים, ששימשו בתפקידי האבטחה המרחבית, הועברו לשב"ס, וההסדר נחקק בסעיף 24ב לחוק שירות ביטחון, הסדר דומה להסדר של המשטרה.
ישי יודקביץ: פורטו שם המאפיינים של התפקידים שאפשר להציב לסוהרים.
ישי יודקביץ: עד כמה שאני זוכר, הסוהרים אמורים לא לעסוק בעבודת הסוהר הקלאסית של המגע מול האסיר עצמו אלא בתפקידי האבטחה המרחבית יותר.
ישי יודקביץ: זה תוקן בהמשך לעוד כמה תפקידים, אבל העיקרון הוא תפקידי אבטחה מרחבית.
קריאה: זה שונה אחר כך.
ישי יודקביץ: 26א רבתי שירות מוכר קובע סמכות של שר הביטחון – המחוקק קבע לשר הביטחון קווים כלליים, לאילו יעדים אפשר להציב חיילים מחוץ לסד"כ.
ישי יודקביץ: דיברנו על החינוך, קליטת העלייה, בריאות, הגנת העורף, אם איני טועה, דברים כאלה.
ישי יודקביץ: ההסדר מעוגן בצו שמאושר בממשלה ובוועדת חוץ וביטחון, כאשר הצו יכול להיות עד שלוש שנים לתוקף, לכן אנו חוזרים, מאז 95'-96' ועדת חוץ וביטחון עוסקת בנושא של  השירות המוכר, מאחר שהיא צריכה לאשר את הצווים שנחקקים – אם בתחילת הדרך הם נחקקו לשלוש שנים, בשנים האחרונות הם נחקקים לשנה-שנתיים, והוועדה חוזרת ודנה בהם מכוח סעיף 26א.
ישי יודקביץ: קיימות הגבלות לגבי הצבת החיילים במסגרות הללו.
ישי יודקביץ: הן קבועות גם בחוק וגם בצו, הצו שמשרד החינוך מפרט את הגופים, ובהם משרד החינוך יכול להציב את העמותות והחיילים בהם.
ישי יודקביץ: לגבי מערכת הביטחון האזרחית, סעיף 26א1 קובע שאפשר להציב חיילים במערכת הביטחון האזרחית, אפשר להציב אותם בתפקידי מינהלה, בתפקידים מקצועיים.
ישי יודקביץ: מערכת הביטחון האזרחית לענייננו זה שב"כ, מוסד, משרד הביטחון, המל"ל.
ישי יודקביץ: נתיב עד 2008 – לפי משרד ראש הממשלה, עד 2008, שאז נחקקו שתי החלטות מרכזיות לאחרונה של מאפייני נתיב ופעילות במדינות ברית המועצות לשעבר, נתיב היו בעלי מאפיינים ביטחוניים, ולכן נתיב עוגנו בצו של מערכת הביטחון האזרחית במשך השנים.
ישי יודקביץ: בשנים הרלוונטיות לדוח ביקורת המדינה, שנתיב לא הופיעו בצו באופן מפורש, לא פירטנו בצו של יחידות מערכת הביטחון האזרחית את יחידות הסדר של משרד ראש הממשלה, שבהן אפשר להציב חיילות, במפורש, מאחר שיש כמה יחידות, ולכן נתיב כביכול לא מופיעים בצו, אבל נעשתה עבודה בזמנו לבדיקה מול משרד ראש הממשלה לגבי מאפייני נתיב, ועובר להחלטות אז, בצווים שהיו צריכים להיות מאושרים אז, נתיב היו בצו של מערכת הביטחון האזרחי.
ישי יודקביץ: הליקוי שמבקר המדינה הציג לגבי נתיב תוקן ב-2009 בצו שאושר בוועדת חוץ וביטחון.
ישי יודקביץ: בעקבות שתי החלטות הממשלה לגבי מאפייני פעילות נתיב בברית המועצות, נתיב עבר להיות מעוגן דרך הצו של משרד החינוך מכוח סעיף 26א2 לחוק, וכיום הוא מופיע בצו הזה.
עתניאל שנלר: היום אנשי נתיב נמצאים בצו של משרד החינוך - מינהלית הם עובדים בנתיב, אבל בצו- -
ישי יודקביץ: צו של שר הביטחון באישור ועדת חוץ וביטחון והממשלה את הגופים שבהם מוצבים חיילים להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים בתחום החינוך, הבריאות, קליטת העלייה והתפוצות.
ישי יודקביץ: נתיב מופיע בצו הזה, שאושר בקיץ 09' עד נובמבר 2010.
ישי יודקביץ: שימו לב שההסדר לגבי המשטרה שונה לגבי משרד החינוך ומערכת הביטחון האזרחי.
ישי יודקביץ: ההסדר לגבי המשטרה נחקק כהוראת שעה, כחוב זמני לשנתיים – בהתחלה.
ישי יודקביץ: מאז אנו מאריכים אותו כבר 15 שנה.
ישי יודקביץ: המחוקקים אז בוועדת חוץ וביטחון מאוד לא אהבו שחיילים בשירות חובה, ילדים בני 19 ו-20, יפעילו סמכויות של שוטרים כלפי אזרחים, גם מבחינת הבגרות, גם מבחינת המשמעות של להיות שוטר – שוטר זה משמעות מבחינת סמכויות וזכויות אזרח, הוא מאוד משמעותי, יש לו סמכויות מאוד דרקוניות כלפי אזרחים, והם לא רצו שחיילים בשירות חובה יפעילו אותן.
ישי יודקביץ: לכן המגבלה היתה להוסיף חישוק נוסף לעניין ההצבה של החיילים במשטרה, נוסף על היחידות המסוימות שאפשר להציב בהן חיילים, יחידות שתכלית פעילותן ביטחון המדינה ותושביה, ולא סתם אני אומר "תכלית פעילותן", כי ב-95' ההסדר היה על "תכלית פעילותן וביטחון המדינה ותושביה", ותוקן אחר כך ל"עיקר תכלית".
ישי יודקביץ: ההסדר היה שירות בהסכמה והוראת שעה, שכל הזמן הכנסת תדון בה, תבדוק אותה, ואם אפשר, לבטל אותה, כי זה לא נכון במדינה דמוקרטית שיהיו חיילים בשירות חובה במשטרה.
ישי יודקביץ: זה יותר נכון למדינה טוטליטרית ודיקטטורית.
ישי יודקביץ: חיילים שמקבלים 350 שקל לחודש, אלה חיילים שלא עצמאיים מבחינה כלכלית.
ישי יודקביץ: יכולה להיות פה בעיה מבחינת הפעלת הסמכויות שלהם.
ישי יודקביץ: שוטר להבדיל מחייל הוא שוטר 24 שעות ביממה.
ישי יודקביץ: לימדתם אותי שיש לך סמכות היום לעצור אותי, בין אם אתה בתפקיד או לא בתפקיד, במשמרת.
ישי יודקביץ: יש לזה משמעות מאוד דרקונית להיות שוטר במדינת ישראל – אני אומר את זה לחיוב, אני אומר את זה לשלילה, אבל תחשבו על החייל בן ה-19 שמשרת ביחידת סיור בשכונת קרג'ה שם בלוד או ברמלה או דברים כאלה.
ישי יודקביץ: יש לזה משמעויות.
ישי יודקביץ: לכן המחוקקים קבעו את ההסדר של המשטרה כהוראת שעה, ואנו חוזרים ודנים ב-15 שנים האחרונות בהסדר הזה, כלומר חישוק נוסף על המשטרה כל הזמן לדון, ואם אפשר, לבטל.
ישי יודקביץ: לגבי השירות במשרד החינוך ובנתיב והמערכות האזרחיות, נקרא להן, מחוץ למערכת הביטחון האזרחית, גם שם השירות בהסכמה.
ישי יודקביץ: זה מרפא חלק מהבעיה של הפגיעה כביכול בזכויות העובדים.
ישי יודקביץ: לוקחים אדם בגיל 18.
ישי יודקביץ: במקום שילך לאוניברסיטה, כי הצבא לא צריך אותו, שולחים אותו לשירות חובה במסגרת אזרחית.
ישי יודקביץ: חלק מהריפוי של הפגיעה החוקתית הזו נמצא בכך שזה בהסכמת החייל, וכמובן, הפיקוח הפרלמנטרי ההדוק בכך שזה צו שכל הזמן מאושר על-ידי הכנסת.
ישי יודקביץ: לגבי מערכת הביטחון האזרחית, שם השירות לא מחייב הסכמה של החייל לשרת בו.
ישי יודקביץ: שם הגיעו למסקנה בגלל השילוב בין הגופים והפעילות המובהקת לטובת הביטחון, שהתכלית מספיק ראויה כדי שהשירות יהיה גם בתפקידי מינהלה וגם שלא בהסכמת המלש"ב להיות מוצב.
ישי יודקביץ: אלה ההסדרים שקיימים כיום.
ישי יודקביץ: לגבי שירות בתי הסוהר, כנ"ל – בהסכמה וגם נחקק כהוראת שעה.
ישי יודקביץ: זה ההסדר באופן כללי.
ישי יודקביץ: הנושא של הוועדה יוצג על-ידי עו"ד ערן יוסף.
ערן יוסף: הוזכרה כאן החלטת הממשלה.
ערן יוסף: במסגרת ההחלטה הממשלה נדרשה לדון בנושא של הצבת חיילים ביחידות מחוץ לסד"כ גם לאור סתירה עם ההחלטה שדובר עליה לגבי הגדלת מצבת החיילים במשטרה, והיתה החלטה נוספת שדיברה על חיילים במשטרת התנועה – היו צבר של החלטות שאמרו להגדיל, ופתאום באה החלטה שאמרה לבטל.
ערן יוסף: אנחנו כמערכת הביטחון, כשהבאנו את ההמלצות לממשלה, אמרנו: את ההמלצה הזו אל תקבלו; תקימו גוף שיבחן את כל הנושא הזה של מחוץ לסד"כ באופן מלא, ויחזור לממשלה עם המלצות.
ערן יוסף: הממשלה אישרה את הבקשה הזו בפברואר 2006.
ישי יודקביץ: חודש אחרי החלטת הממשלה לגבי תגבור המשטרה בינואר.
ערן יוסף: ועדת בן-בסט בחנה את הדברים בכמה היבטים, גם בהיבט של אנחנו הולכים עכשיו לצמצם את השורות בצה"ל בגלל קיצור שירות החובה, לכן אנו צריכים איכשהו להחזיר כוח אדם למערכת הצבאית, אבל גם בהיבטים של עלויות כלכליות וכדאיות.
ערן יוסף: אנחנו משתמשים הרבה במונח של שימוש בחיילים ככוח עבודה זול ביחידות אחרות ויחידות שהן לא בצבא.
ערן יוסף: אמרה על זה ועדת בן-בסט: זה מאוד לא זול.
ערן יוסף: זה עולה לנו הרבה מאוד כסף, קודם כל בעלויות ישירות, וכשהמשטרה רואה, ודובר כאן על ששית עלות משוטר קבע, היא לא לוקחת בחשבון, למשל, פיקדון חייל משוחרר, שהחייל הזה מקבל בסוף התהליך, כי הוא מגיע ממקור אחר.
ערן יוסף: היא לא לוקחת בחשבון עוד עלויות שהמדינה מוציאה על חיילים גם בשירות וגם חיילים משוחררים, שלא מושתים על המשטרה.
ערן יוסף: מעבר לזה, יש עלויות עקיפות, שבגלל שאיננו יכולים להחזיר את כוח האדם הזה לצבא, וגם כתוצאה מזה נושא קיצור השירות הולך ונדחה, המדינה מפסידה כסף מזה שחיילים ממשיכים לשרת את תקופת השירות הארוכה שמשרתים בה היום.
ערן יוסף: גם את זה יש לקחת בחשבון.
ערן יוסף: אני לא כלכלן, אבל ישבתי בוועדה, וחשוב להבהיר את המסר הזה.
ערן יוסף: בשלב ראשון מערכת הביטחון לקחה את ההחלטה הזו, ואמרה: אנחנו רוצים ללמוד קודם כל מה אנו כמערכת הביטחון רוצים לעשות עם ההמלצות האלה, איך אנו הולכים לוועדה הבין-משרדית.
ערן יוסף: הוקמה ועדה פנימית, ישבו בה נציגי הצבא ומשרד הביטחון, והוגש דוח פנימי לשר הביטחון.
ערן יוסף: בעקבות הדוח הזה שר הביטחון דאז, עמיר פרץ, פנה למשרדי הממשלה הרלוונטיים, שזה משרד ראש הממשלה, משרד הבט"פ ומשרד החינוך, ביקש: תמציאו לנו נציגים שיישבו עם נציגי מערכת הביטחון לצוות בין-משרדי.
ערן יוסף: זאת עבודת המטה הפנימית שעשינו.
ערן יוסף: תלמדו אותה, תבואו עם העמדות שלכם.
עתניאל שנלר: מתי מונתה הוועדה?
ערן יוסף: 2008.
ערן יוסף: בין לבין היתה מלחמת ביטחון, ולכן גם העבודה הפנימית לקחה יותר זמן.
ערן יוסף: ב-2008 מונתה הוועדה הבין-משרדית, והחלה לדון.
עתניאל שנלר: מי היו חברי הוועדה הבין-משרדית?
ערן יוסף: היו נציגים משלושת משרדי הממשלה האלה.
ערן יוסף: משרד הבט"פ שלח את ראש אגף תכנון ובקרה, דני קריבו, אם איני טועה; משרד הביטחון שלח נציג; משרד ראש הממשלה שלח את היועץ הכלכלי למשרד ראש הממשלה, וכל אחד מהם לדיונים הספציפיים בגופים שהם שלהם הביא את האנשים – משרד ראש הממשלה הביא את נציג המוסד, את ראש כוח אדם שלו, ונציג השב"כ וכן הלאה, ומשרד הבט"פ הביא את אנשי המשטרה והשב"ס.
עתניאל שנלר: ובתחום הבריאות?
ערן יוסף: אין לנו.
ישי יודקביץ: למעשה, זה קבוצה כמעט ריקה.
ישי יודקביץ: במסלול העתודאי של ההכשרה של רופא ואחות עתודאים יש קטעים שיכולים להיות מצבים שהרופאים והאחיות יהיו מוצבים בבתי חולים עדיין כשהם בשירות החובה שלהם, וזו האסמכתא היחידה שיש לנו להציב חיילים בחובה מחוץ לצבא.
ישי יודקביץ: לכן הוספנו את התיבה הזו.
ישי יודקביץ: מדובר רק על עתודאים בתחומי סיעוד ורפואה.
עתניאל שנלר: ונציגי העלייה והקליטה?
ישי יודקביץ: נתיב.
ערן יוסף: הצטמצמנו לגופים הביטחוניים פלוס משרד הביטחון, למשרד לבט"פ על שלוחותיו ומשרד החינוך ונתיב.
עתניאל שנלר: משרד החינוך תחת הכותרת שלו הביא, למשל, את משרד התמ"ת?
ישי יודקביץ: בתי הספר התעשייתיים, אורט ועמל, הם בתי ספר היסטורית, הם חלק של משרד העבודה במשרד התמ"ת.
ישי יודקביץ: אולי משרד החינוך יודע להסביר את החלוקה בין משרד החינוך למשרד התמ"ת בפיקוח על בתי ספר התעשייתיים- -
עתניאל שנלר: משרד הרווחה והשירותים החברתיים- -
ישי יודקביץ: הכול מרוכז דרך משרד החינוך בנושא של מה שאמרה עו"ד פנחסי.
עתניאל שנלר: החברה למתנ"סים?
ערן יוסף: יחידת המורות החיילות שמופעלת על-ידי משרד החינוך שולחת את אותן מורות חיילות לכל- -
עתניאל שנלר: והן גם נוטעות עצים בקרן הקיימת?
עתניאל שנלר: ועושים הדרכה ברשות שמירת הטבע והגנים הלאומיים?
עתניאל שנלר: והמכון למורשת דוד בן-גוריון, מדרשת שדה בוקר- -
שנית פנחסי הראל: בהחלט.
עתניאל שנלר: לוטם.
שנית פנחסי הראל: זה עמותה שעוסקת בהדרכת ילדים בחינוך המיוחד.
עתניאל שנלר: בית ספר שדה כפר עציון.
שנית פנחסי הראל: מרכז החינוך העצמאי ומרכז מעיין החינוך התורני זה שתי הרשתות של החינוך החרדי, ששם נמצאים המורים החיילים החרדיים.
עתניאל שנלר: רק רציתי בשביל הפרוטוקול, שיראו לאן זה מוביל.
ערן יוסף: הצוות החל עבודתו.
ערן יוסף: כמו שאמרתי, הגיעו נציגים של המשרדים השונים.
ערן יוסף: עם מרבית הגופים למעט המשרד לבט"פ הושגו הבנות.
ערן יוסף: אותה עבודה בסיסית שנעשתה במערכת הביטחון, אחרי שישבנו עם הגופים ושינינו ימינה ושמאלה, הגענו אתם להבנות, ורובן ככולן יושמו בפועל, עוד לפני שהדוח הזה הוצג.
ערן יוסף: לגבי המשרד לבט"פ, המחלוקת, כפי שהוצגה כאן, נותרה על השולחן, ולא הגענו להסכמה.
ערן יוסף: לכן לא הגשנו את הדוח.
עתניאל שנלר: מתי הגעתם להבנות עם כולם?
ערן יוסף: סוף 2008, תחילת 2009.
ערן יוסף: הגופים החלו כבר במהלך של צמצום מספר החיילים שמוקצים להם.
ערן יוסף: בגלל שמול המשרד לבט"פ נותרה המחלוקת, הונחינו על-ידי שר הביטחון לעשות הפסקה בעבודת הוועדה, ולאפשר למשטרת ישראל בעיקר ולמשרד לבט"פ לשבת מול הצבא ולנסות להגיע להבנות.
ערן יוסף: דנו, לא הגיעו להבנות, וחזרו לוועדה לסיכום סופי של ההמלצות שלה.
ערן יוסף: ההמלצות הוגשו במרס 2010 לשר הביטחון, כשהן מוגשות על דעת כל הגופים שישבו בוועדה.
עתניאל שנלר: יואל, זה גם מקובל עליכם?
ערן יוסף: המסקנות הוגשו על דעת כל הגופים שישבו בוועדה למעט המשרד לבט"פ, שהודיע שהוא מתנגד, שצירף מכתב לוואי לדוח שאמר למה הוא מתנגד ומה עמדתו, ולמעט אותה הסתייגות של משרד החינוך שהגיעה בהמשך – כשכתבנו אל הדוח, לא היתה להם התנגדות; היא הגיעה בהמשך לגבי המסלולים הירוקים.
עתניאל שנלר: מה קרה במהלך חמשת החודשים האחרונים?
ערן יוסף: הדוח הזה הוצג לשר הביטחון.
ערן יוסף: שר הביטחון אימץ את הדוח, אבל ביקש לאור אותה מחלוקת מול המשרד לבט"פ לנסות לעשות עוד סיבוב מולם.
ערן יוסף: הוא אמר: קודם תשבו כגורמים מקצועיים.
ערן יוסף: אם לא תגיעו לתוצאות, יישבו השרים ביניהם.
ערן יוסף: היתה ישיבה נוספת של הגורמים המקצועיים, לא הגענו להסכמות, וכרגע אנו ממתינים לקביעת פגישה בין שר הביטחון- -
עתניאל שנלר: האם אתם יכולים להציג לנו במשפט אחד מה פער המחלוקת ביניכם?
ערן יוסף: הפער אדיר, הוא תפישתי.
ערן יוסף: העמדה שאנו גיבשנו כוועדה אומרת: כל הרעיון של הצבת חיילים כשוטרים במשטרה הכחולה היה רעיון זמני.
ערן יוסף: דיברנו על תקופת הפיגועים הקשים של שנת 95', שהיה צורך לחזק את הגופים שעוסקים בביטחון פנים, שביטחון הפנים התרחב- -
עתניאל שנלר: אז מה המלצתם?
עתניאל שנלר: להפסיק בכלל?
אלכס פרלמן: כן.
ערן יוסף: תוך שלוש שנים להגיע למצב שאין דבר כזה שנקרא שח"מ- -
עתניאל שנלר: גם לגבי שב"ס?
ערן יוסף: לא, אני מדבר על שח"מ; ודאי לא לקבל את ההצעה, של לפתוח את זה לכל השורות, שהמשמעות שלה, וזה הוצג בריש גלי בוועדה, זה לאפשר למשטרה להשתמש בחיילי החובה לתפקידי פקידות ומינהלה, שזה אנטיתזה לכל המהלך שמתבצע בצה"ל, שאומר צמצום ככל שניתן של חיילי חובה שמרשתים בתפקידי פקידות, בעצם לנסות לחסל את התופעה הזו.
ערן יוסף: הם מבקשים, תנו לנו את זה כדי שנוכל לשלוח את השוטרים הוותיקים והמקצועיים לשטח.
ערן יוסף: היום אנחנו לא יכולים בגלל המגבלה החוקית.
עתניאל שנלר: ומה דעת המשטרה בעניין?
אלכס פרלמן: קודם כל, אני חושב שבוועדה הזאת לא היה שום דבר עקרוני, כי מטבע הדברים, כשגוף אינטרסנט מנהל את הוועדה- -
עתניאל שנלר: לפני שנתת לאחרים ציון, תסתכל רגע על עצמך, ותגיד לי מה האינטרס שלך.
אלכס פרלמן: האינטרס שלי זה לעשות משטרה גדולה ומקצועית כמה שיותר.
אלכס פרלמן: אם תחליט מדינת ישראל להחליף לנו את שוטרי החובה בשוטרי קבע באותה כמות, זה בסדר.
עתניאל שנלר: אתה אומר, לצד החשיבות העקרונית, שאני מסכים אולי לוותר עליה, אבל בינתיים יש לי חוסר גדול מאוד – קח ממני 2,000 חיילים, חסרים לי 2,000 תקנים.
עתניאל שנלר: כלומר יש פה מאבק על משאבים.
עתניאל שנלר: מבחינתכם, הוא לא מאבק ערכי.
עתניאל שנלר: אתה אומר: אם ייתנו לי במקום זה תקנים, אוכל להסתדר עם זה.
אלכס פרלמן: זה מה שאני אומר.