GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עתניאל שנלר: פרסמתם מי רוצה להיות בודק מבחן?
עודד וינר: בהגדרה המדויקת של החשבות, זה נקרא מאגר בוחנים, ואז אנחנו פרסמנו בעיתונות ובאמצעים אחרים, שכל מי שרואה עצמו ראוי לפי הקריטריונים הבאים להיות בודק בחינות, יכול להתמודד על היותו בודק בחינות.
עודד וינר: הקריטריונים היו שיש לו כושר לרב עיר, שיש לו 10 שנות ניסיון, שיש לו ניסיון בעריכת בחינות וכולי.
עתניאל שנלר: מי מאשר אותם בסוף?
עודד וינר: למיטב זכרוני, היתה ועדה מטעם מועצת הרבנות הראשית לישראל.
עודד וינר: אני חושב שניגשו למעלה מ-30 בזמנו.
עודד וינר: לאחר ניפוי הפחות טובים מביניהם – כולם טובים, אבל הפחות טובים מביניהם – נשארו כ-20 בוחנים שעמדו בכל הקריטריונים והם נמצאים במאגר, והחלוקה בבחינות נעשית בדרך כלל באופן שווה ביניהם.
עודד וינר: את המבחנים היותר מורכבים והיותר מסובכים בדרך כלל נותנים לבכירים יותר מביניהם.
עתניאל שנלר: כמה כסף מקבל בוחן על הבדיקה?
עודד וינר: זה גם היה במכרז.
עודד וינר: אם ישנו תעריף, נניח כדי לעגל, כ-100 שקל לשעה, וזה גם לא רחוק מהמציאות.
עודד וינר: כל אחד יכול היה להציע – וזה היה אחד הפרמטרים במכרז – גם את ההנחה שהוא מוכן לתת על הבדיקה.
עודד וינר: היום בממוצע הבדיקה היא בערך כ-85 שקל למחברת פלוס מע"מ.
עתניאל שנלר: למחברת או לשעה?
עודד וינר: לא, למחברת, פלוס מע"מ.
עתניאל שנלר: תוך כמה זמן בוחן חייב לסיים את עבודתו ולהחזיר זאת?
עודד וינר: הדברים נמצאים כאן מדויקים.
עודד וינר: כתבנו את זה.
עודד וינר: קבלת תוצאות בעמוד 9 – התוצאות תתפרסמנה ותישלחנה כ-90 יום לאחר מועד הבחינה, תוך שלושה חודשים, וכן תתפרסמנה תוצאות באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל.
ציפי חוטובלי: למה כל כך הרבה זמן?
עודד וינר: אל"ף, שלושה חודשים זה לא כל כך הרבה זמן, מכיוון שכל מבחן זה מבחן.
עודד וינר: אני אתאר את התהליך, אז תביני.
ציפי חוטובלי: בחינות לשכת עורכי הדין - - -
עודד וינר: בלשכה הרוב זה אמריקני, לא?
ציפי חוטובלי: אז פה הכל פתוח?
עודד וינר: קודם כל, אלה שאלות שלפעמים אדם כותב שלוש או ארבע מחברות, זה מבחן של חמש שעות וחצי מינימום, אבל התשובה הזאת לא מספקת.
עודד וינר: קודם כל, מה שאנחנו עושים מייד לאחר המבחן זה לסרוק את המחברות, לתת לשני בוחנים במקביל, כל אחד מקבל מחברת אנונימית במקביל כדי לבדוק את המבחן.
עודד וינר: יש לכל אחד הזמן שלו.
עודד וינר: לאחר שהוא מחזיר לנו את התוצאות.
עודד וינר: נתנו לו 45 יום לבדיקה.
עתניאל שנלר: הנבחן יקבל את התוצאות תוך שלושה חודשים, בנוהל הפנימי תוך 45 יום הרבנות מקבלת חזרה את הבחינות לטובת הסריקה וכל אותן פרוצדורות.
עודד וינר: כן, וזה אגב מופיע בחוזה.
רפאל מזרחי: לא, 45 יום זה לרב, יש עוד שבועיים של הליך.
עודד וינר: לא, לרב הבודק.
עודד וינר: אמרנו את זה, לרב הבודק יש 45 יום.
רפאל מזרחי: יש עוד הליך, כל הסריקה.
עודד וינר: זה שבועיים.
עודד וינר: לאחר מכן השארנו לעצמנו גם טווח, מכיוון שמועצת הרבנות הראשית, בחלק מן המקרים, במיוחד בדיינות – ושם זה 120 יום – על פי חוק צריכה לאשר את התוצאות של דיינות בעיקר, גם רבני עיר, אז מועצת הרבנות הראשית כידוע לא מתכנסת מדי יום, אלא בממוצע מדי חודש וחצי, חודש, חודשיים, בהתאם לנסיבות.
עודד וינר: השארנו לעצמנו טווח ביטחון, כדי שנעמוד בטווחים האלה.
עתניאל שנלר: אתה מדבר על 1,300 נבחנים.
עתניאל שנלר: בעוד שלושה או ארבעה חודשים יהיו עוד 1,500, אז כמה בחינות יוצא לכל רב לבדוק?
עודד וינר: אל"ף, באמת יש שני בודקים.
עודד וינר: בי"ת, הקראתי לכם קודם את רשימת הנושאים.
עתניאל שנלר: זה יוצא 150 בחינות בממוצע.
עתניאל שנלר: אם יש 1,500 בחינות וישנם 20 בוחנים וצריכים על כל בחינה שני בוחנים, זה אומר שכל אחד צריך לבדוק – 150 בחינות?
עודד וינר: בסדר, נכון.
עודד וינר: יש כאלה שבודקים טיפה יותר, טיפה פחות, הזריזים שבהם, ניתן להם אולי קצת יותר, כדי שבאמת נעמוד בלוח הזמנים, אבל גם מבחינה חשבותית אנחנו משתדלים לאזן.
עתניאל שנלר: אני שואל את השאלה האם אין מקום להגדיל את המאגר.
עודד וינר: אם יגדל מספר הנבחנים, לפי הצפי שלך, אכן בהכרח אני צריך להגדיל את המאגר, אם לא נעמוד בלוח הזמנים.
עתניאל שנלר: מה שמכתיב כאן זה לא אחוזים ולא ההסכמים שלכם, מה שעומד כאן זה לוח זמנים מדויק וברור, אני צודק?
עתניאל שנלר: זה מכתיב את התהליך.
עתניאל שנלר: האמצעים לא יכתיבו את התוצאה, התוצאה תכתיב את האמצעים.
ציפי חוטובלי: כמה רבנים מוסמכים בפועל כל שנה?
ציפי חוטובלי: דיברת על 1,300 נבחנים.
עודד וינר: אנחנו עורכים טקס אחד בשנה.
עודד וינר: בממוצע, בטקס כזה מוסמכים בין כ-120 עד כ-180 רבנים לסמיכת "יורה יורה", שזה הסמיכה בדרגה הראשונית נקרא לזה, אבל זה תוארה בישראל, "יורה יורה".
עודד וינר: לרב עיר מוסמכים – אני אגיד בזהירות – בין 15 ל-60.
עודד וינר: ל"יורה יורה" זה ארבע, שש בחינות במתכונת יותר רחבה, לרב עיר זה 12 בחינות, כך שאנחנו מדברים על סדר גודל של ראש עיר, פחות או יותר בפעם האחרונה נדמה לי היו 17.
ציפי חוטובלי: אלה מספרים קטנים.
עודד וינר: מספרים קטנים, זה תהליך ארוך.
עתניאל שנלר: לא רק שהמספרים קטנים.
עתניאל שנלר: הקושי הוא שחלק מרבני הערים לא יודעים שבגיל פנסיה הם צריכים לפרוש, והם ממשיכים לכהן כרבני ערים ללא גבולות, ולכן אין עבודה.
עתניאל שנלר: זה נושא שהוועדה הזאת אמורה להתמודד אתו.
ציפי חוטובלי: הגבלת הכהונה?
עתניאל שנלר: כן, ואנחנו כבר קבענו מועדים לכך.
עתניאל שנלר: אנחנו נתחיל לנסות לעזור למדינת ישראל לעשות סדר.
עתניאל שנלר: הרבנים זה חלק מהשירות הכללי, שהמדינה נותנת לאזרחיה.
עתניאל שנלר: בעוד שבועיים, שלושה, אני לא זוכר מתי יש לנו דיון בוועדה על פעילות רבני שכונות.
עודד וינר: שבוע הבא ביום רביעי.
עתניאל שנלר: מה תפקידם?
עתניאל שנלר: האם הם עובדים מול הציבור כולו, או רק מול בית הכנסת?
עתניאל שנלר: האם יכול להיות מצב, שרב שכונה, חלק ניכר מהזמן לא נמצא בכלל בארץ?
עתניאל שנלר: האם אין לו למי לדווח?
עתניאל שנלר: מה הוא עושה?
עתניאל שנלר: איך הוא עושה?
עתניאל שנלר: האם יש קשר בינו לבין הציבור שאיננו מיושבי - - -
ציפי חוטובלי: אני חייבת להבין, רב שכונה זה תואר.
עתניאל שנלר: זה לא תואר, זה תפקיד, זה תפקיד עם משכורת מהמדינה ממש.
ציפי חוטובלי: אז כמה רבני שכונות יש במדינת ישראל?
עתניאל שנלר: הרבה, והם יהיו כאן ויציגו.
ציפי חוטובלי: מאות, אלפים?
אורי אורבך: 2,000?
עתניאל שנלר: לא יודע, את זה יגידו המומחים.
ציפי חוטובלי: מאות?
עתניאל שנלר: מאות.
עתניאל שנלר: אתן דוגמה, בלי להזכיר שמות, אבל האם יעלה על הדעת עקרונית, שרב עיר שאחראי על רבני שכונות, בנו יהיה רב שכונה והוא הבוס שלו?
עתניאל שנלר: מבחינת נוהל נורמלי במדינה מסודרת, האם דבר כזה יכול לקרות?
אורי אורבך: מה התשובה?
עתניאל שנלר: לא יודע, אנחנו נבחן את זה בישיבה רלוונטית.
עתניאל שנלר: אם תרצו, בשבוע הבא ביום רביעי אנחנו נבחן כמה דוגמאות ועוד כמה תופעות מעניינות, שמדינה מתוקנת לא יכולה להרשות לעצמה.
עתניאל שנלר: זה גם חילול שם השם.
עתניאל שנלר: עולם הרבנות, שוב במדינה היהודית צריך להיות נקי כפיים ובר לבב, שלא תהיה עילה לתקוף את עולם הרבנות.
עתניאל שנלר: על זה אנחנו נעבוד.
אורי אורבך: הנושא של הסמכת רבנות, רק הרבנות היא המסמיכה אנשים לרבנות?
אורי אורבך: אם מישהו בא לאיזה גדול תורה הקרוב למקום מגוריו - - -
קריאה: אתה מתכוון לרבנות האורתודוקסית, כמובן, בוודאי.
אורי אורבך: כן, אני דיברתי על גדולי תורה.
אורי אורבך: אם מישהו בא לגדול תורה, לראש הישיבה שלו, והוא מסמיך אותו - - -
עודד וינר: שאלה מצוינת.
עודד וינר: לרבנות המוכרת במדינת ישראל, שיכולה לשמש למשרה רשמית, חייבים לעבור – אין ספק שאולי מספר בלתי ידוע והרבה מאוד רבנים הוסמכו על ידי הישיבות.
עודד וינר: אלה שגדלים בעולם הישיבות ולא מחפשים איזושהי משרה ממשלתית כלשהי, או נניח לצורך העניין כאקוויוולנט כמו שאמרת במשרד החינוך בהוראה, שהתואר יוכר כתואר אקדמי, הוא חייב לקבל מהרבנות הראשית לישראל - - - אבל אני לא בטוח שלאותם גדולי ישראל, כמו שמופיעים בפרסומים שונים שאנחנו מכירים, יש תואר מהרבנות הראשית.
עודד וינר: הם למדו בישיבות וראש הישיבה הסמיך אותם.
אורי אורבך: אני מניח שיש כאלה, בוודאי מהוותיקים ומזקני גדולי התורה, שאולי לא ישבו בבנייני האומה ועברו את הבחינות, אבל יכול להיות מישהו שלימד בישיבה, הוא בן 40, 50 והוא רוצה עכשיו לזכות בתואר מהמדינה.
ציפי חוטובלי: רב של - - -
אורי אורבך: רב של שכונה, של עיר בדרך כלל, הוא צריך להתיישב כאחרון האברכים בבחינה ולעבור אותה?
עודד וינר: אכן.
עודד וינר: התואר של רב על פי חוק, קודם כל בכל גיל אפשר לקבל אותו.
עודד וינר: כמו שראינו בעמוד הראשון, הוא צריך להביא אישור על ארבע שנים של לימוד בישיבה או בכולל לאחר גיל 18.
ציפי חוטובלי: היה בג"ץ - - -
עודד וינר: מייד נגיד לילדים, בואו נתחיל עם המבוגרים.
עודד וינר: בכל אופן, הוא צריך להביא אישור שהוא למד ארבע שנים.
עודד וינר: ישנם גם היום רבים מאוד שלומדים בישיבות ומקבלים תואר בישיבות החרדיות, של עולם התורה, בלי לעבור דרך הרבנות הראשית.
עודד וינר: אין עם זה שום בעיה, הם יכולים להיות רבנים בקהילותיהם או בחוץ לארץ, זה לא שייך.
עודד וינר: כדי להיות רב שכונה או רב עיר, אין ספק שאתה צריך לקבל את הכושר ממדינת ישראל.
עודד וינר: כדי לקבל תואר רב, ישנו עוד הליך אחד, במיוחד לגבי רב עיר, כאשר מועצת הרבנות הראשית מכירה במישהו כגדול תורה.
עודד וינר: זה עונה על השאלה שלך, נניח מישהו שהיה ראש ישיבה 20, 30 שנה וצריך לאיזשהו צורך את הסמיכה הזאת.
עודד וינר: זה נעשה מאוד מאוד במשורה.
עודד וינר: אני לא יודע אם היה מניין של כאלה בשנים האחרונות.
עודד וינר: הדבר הזה נבדק בדקדוק רב, אם מישהו ראוי לתואר הזה, כי מבינים את הרגישויות, וזאת אפשרות שמצויה בחוק.
עודד וינר: לגבי הילד שעם כל הכבוד, אין ספק שלפחות לפי הדיווחים שאנחנו מקבלים הוא גאון אמיתי, כך נמסר לנו, שהבחור הזה הוא גאון אמיתי, אבל עם כל הכבוד, נדמה לי שלכנסת – אפילו אם מישהו יכיר את כל חוקי מדינת ישראל בעל פה, כולל החוק האנגלי וכולל החוק הטורקי, הוא לא יכול לבחור אפילו לפני היותו בן 18.
ציפי חוטובלי: זה לא דומה.
ציפי חוטובלי: לאורך ההיסטוריה כל גדולי ישראל מספרים נסים ונפלאות מגיל צעיר.
עודד וינר: אני גם סיפרתי עליו נסים ונפלאות.
אורי אורבך: הוא יכול לקבל בישיבה תואר - - -
עתניאל שנלר: אני יכול להגיד לכם באופן פרדוקסלי, למשל, להיות משגיח כשרות, על פי נהלים שהמשרד לשירותי דת, יחד עם הרבנות, מנסים עכשיו לקדם לצד חקיקה, לא יוכל להיות אדם גם לא בן 18, כי בגיל 18 הוא צריך ללכת לצבא, ואם לא לצבא, אז יילך בוודאי ללמוד יותר, שיהיה בקי יותר, ואחר כך ילך לעבודה.
עתניאל שנלר: דווקא השגחת כשרות, לא יוכל אדם להיות מוסמך לכשרות, אלא בגיל יותר מבוגר.
עתניאל שנלר: לכן צריכים לקחת בחשבון גם את העניין הזה.
אורי אורבך: אז הילד ייקח את האוטו וייסע למקום אחר.
עתניאל שנלר: רב זה לא רק מקצוע, רב זה גם מעמד עם משמעות של אוטוריטה, ולא רק ידע.
עודד וינר: זה מכלול שלם, ילד בן 14 יכול להיכנס - - -
עתניאל שנלר: תהליך הערעור.
עודד וינר: כפי שאמרנו, ושימו לב מה שכתוב שם, ניתן יהיה להגיש ערעור על תוצאת המבחן, אך ורק בהתאם לכללים שנקבעו לנושא על ידי ועדת הבחינות.
עודד וינר: בדיקת הערעור תהיה כרוכה בתשלום, ולא בכדי.
עודד וינר: קודם כל, כמו שאמרתי לכם, מחר אנחנו יושבים עם ועדת הבחינות לדיינים, ביום שני - ועדת הבחינות לבוחנים.
עודד וינר: זה נושא מאוד לא פשוט, כי אנחנו חושבים שעד היום התהליך – כפי שאמרתי לכם, ישנם חילוקי דעות לא פשוטים בעניין הזה, כי אנחנו עובדים בצורה מאוד נקייה בעניין הזה; ואני אומר עוד דבר, היום כמעט באופן אוטומטי, אם התהליך יהיה זמין, כל אחד יגיש ערעור.
עודד וינר: הרי כולם סמוכים ובטוחים שהם עברו את המבחן, אז כל אחד יגיש ערעור ללא שום בעיה, ולכן צריכים איזשהו ממד של מגבלה, אני לא רוצה להגיד הרתעה, אבל מגבלה שלא כל אחד יכול כלאחר יד להגיש ערעור.
עודד וינר: אז קודם כל ברור שזה כרוך בתשלום, כיוון שאם אכן יוחלט על בדיקה נוספת, היות ומדובר פה על משק סגור, הוצאה מותנית בהכנסה, כל מערך הבחינות זה הוצאה מותנית בהכנסה.
עודד וינר: אין לנו תקציב מיוחד לצורך הדבר הזה, זה אמור לכסות את עצמו.
עודד וינר: לכן, ברגע שיוגש ערעור, ואנחנו צריכים לתת את זה לבודק נוסף, מטבע הדברים צריכים לשלם עבור הבדיקה הזו, ולכן זה יהיה כרוך בתשלום.
עודד וינר: אולי מישהו יחשוב פעמיים על העניין הזה, למרות שכולם אומרים: בטח, הוא עבר את המבחן כידוע.
עודד וינר: לאחר שני בוחנים, אם יש יותר מ-10% פער ביניהם, נותנים לבדיקה נוספת של אותם בוחנים, ואם הם לא הגיעו לעמק השווה, נותנים לבודק שלישי.
עודד וינר: האם מעבר לזה הוא צריך - יחליטו הגדולים, ואנחנו נמלא את החלטתם.
יובל חיו: כלומר, עדיין ההוראה הזו היא מותנית.
עודד וינר: כמו שאמרתי, אנחנו ממשיכים לעדכן את הדבר הזה.
עודד וינר: זה הסעיף היחיד, שלמעשה עדיין לא הוחלט סופית לגביו.
ציפי חוטובלי: מה הממוצע של תהליך סמיכה לרבנות?
ציפי חוטובלי: כמה שנים?
עודד וינר: אל"ף, כמובן, כמו שאת רואה, מדובר פה לפחות בארבע שנים אחרי ישיבה, כלומר: זה לאחר גיל 18 או לאחר צבא וכן הלאה.
עודד וינר: זה משך הלימודים פרלימינרי לפני שאתה יכול לגשת לבחינות.
עודד וינר: המבחנים עצמם – אדם ניגש לבחינה או לבחינות הקלות, לשתי בחינות בשנה.
עודד וינר: אני מעריך סדר גודל של בין שנתיים לארבע, חמש שנים, אם הוא עושה את זה ברצף, שהוא יכול לסיים את התהליך.
ציפי חוטובלי: יש מכוני הכשרה, שכל עניינם להכשיר אנשים למבחנים האלה?
עודד וינר: בהרבה מאוד מהכוללים, יש כוללים שלומדים תורה לשמה נטו, ויש כאלה, oriented מה שנקרא, לא מעניין אותם, ויש הרבה מאוד ישיבות, ישיבות גבוהות ומכוני הכשרה שלומדים תורה לשמה, אבל מה אכפת להם ללמוד מפה ומשם, אז בין השאר הם לומדים לכיוון של אותם סעיפים, אותם מקצועות, אותם תכנים שהרבנות הראשית מבקשת לצורך הבחינה.
ציפי חוטובלי: נגיד ששכנעת אותי בעניין הזה של ה-18, שזה בסדר, זה סביר – ברגע שבחור נכנס לשיעור א', למה שלא יעבור כחלק מההכשרה, אם הוא רוצה להיות רב?
ציפי חוטובלי: למה אתם נותנים את זה בארבע שנות לימודי ישיבה?
עודד וינר: להבדיל, דיברנו על האקדמיה, למה האקדמיה דורשת שלוש שנים כדי לתת את התואר?
ציפי חוטובלי: אבל כשהוא מסיים ארבע שנות לימודי ישיבה, הוא לא יכול להיות במקביל כבר רב.
עודד וינר: לא, כיוון שאיך אמר היושב-ראש?
עודד וינר: רב זה לא מקצוע, רב זה מכלול.
עודד וינר: זאת בגרות נפשית, זה לימוד, זה מוסר, זה הכול.
עודד וינר: אתה רוצה שאדם יתגבש בתוך עולמה של תורה, בתוך עולם הלימוד.
עודד וינר: זה לא שלמדתי, קיבלתי אישור ויש לי רישיון נהיגה ואני יכול להתחיל לנהוג.
ציפי חוטובלי: לא, אבל בסוף זה כן עניין של ידע.
ציפי חוטובלי: אני פשוט חושבת על הרבה תלמידי ישיבת הסדר, שרוצים בשלב מסוים להיכנס לעולם הרבנות, אפילו כסוג של ידע בסיס שאדם רוצה שיהיה לו.
ציפי חוטובלי: כשאדם נכנס לעול המשפחה, סוג הלימוד הזה לא מסודר.
ציפי חוטובלי: הוא דורש הרבה משמעת עצמית, לא כל אדם יכול לעזוב את חייו בגיל 27 ולהיכנס לכולל ולהתחיל ללמוד לרבנות.
ציפי חוטובלי: למה אי אפשר במסגרת הישיבות, הישיבות הגבוהות, ישיבות ההסדר, כן לעבור את תהליך ההכשרה לרבנות?
ציפי חוטובלי: מדובר במבחנים ארוכים.
עודד וינר: הם עברו את תהליך ההכשרה, ואת תהליך הבחינות עצמו הם עושים בתום איזשהו תהליך גיבוש מסוים.
עודד וינר: אני מניח שאת לא מצפה, כאשר מי מאתנו יבוא לרב, שהוא יגיד: רגע, מה השאלה?
עודד וינר: הוא יפתח גוגל ויסתכל: רגע, חשמל בשבת?
עודד וינר: ויתן לך את התשובה מהמחשב.
עודד וינר: ברור שאתה מצפה לאיזושהי בגרות, מכלול, פרספקטיבה רחבה.
ציפי חוטובלי: בחור בן 25 יכול להיות בוגר מאוד.
עודד וינר: ברוב המקרים הוא יכול גם להיות בן 22, ברגע שהוא למד.
עודד וינר: אגב, בישיבת הסדר זה מוכר לו לצורך הלימוד, אז עם תום לימודיו בישיבת הסדר, הוא יכול אחרי זה להתחיל לגשת בהליך הבחינות.
עודד וינר: באמת הבחינות הקלות, אמרתי שיש בחינות קשות יותר וקלות יותר, רובן מתחילות בהליך מייד לאחר תום לימודיהם, ואז מעלים בקודש מה שנקרא.
עתניאל שנלר: אני רוצה לומר לך, חברת הכנסת חוטובלי, שאילו אני כאדם פרטי לטובת העניין, הייתי צריך להחליט מתי יכול להיות אדם מוסמך לרבנות, אני מניח שהספרה המקדימה שלוש היתה המינימום שבמינימום שיכולתי להעלות על הדעת, כי אם רב זה ידע, אז אני אפתח ספר או אינטרנט.
עתניאל שנלר: אם רב זה דמות מנהיגה, אני חושב שהבשלות היא לא מדד רק של ידע תורני – ידע בדברים אחרים.
עתניאל שנלר: לפי דעתי, אדם בעל משפחה, יש לו היבטים נוספים שראוי שיישא אתו.
ציפי חוטובלי: יש אנשים שבגיל 23 - - -
עתניאל שנלר: לכן אני חושב שזה קצת זילות של המונח רב.
אורי אורבך: גם חברי כנסת – 35.
עתניאל שנלר: אני פחדתי שיזרקו אותי, אבל אני לא חושב - - -
אורי אורבך: ראש ממשלה יכול להיות בגיל 24.
עתניאל שנלר: הכנסת צריכה לייצג את כל שכבות העם, באמת לייצג את הכול, אבל אני חושב שיש מהות לגילו של רב, לדמותו של רב, לא בעל הידע.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שהמושג הזה כבר הולך ומתרחק מאתנו, אבל בגרמניה, כשכל רב היה דוקטור, מדובר היה באנשים שבגיל מאוד צעיר רכשו גם את הדוקטורט שלהם וגם את הרבנות שלהם, וזה היה חלק בלתי נפרד.
עתניאל שנלר: אם יש בחור בן 22 שיהיה גם רב וגם דוקטור בגיל 22, אני אתך, אבל האקדמיה לא תאפשר לו להיות דוקטור בגיל 22, ובצדק, כי כדי להגיע לדוקטורט, הוא צריך לעבור אי אלו דברים, גם אם הוא גאון גדול.
ציפי חוטובלי: אין בעיה, אני פשוט חושבת על האטמוספירה.
ציפי חוטובלי: אדם, כשהוא בתקופת שנות הישיבה שלו – והרבה אנשים לא עוברים את חמש, שש שנות הלימוד בישיבה, והם עדיין יכולים להיות בעלי הכשרה של רבנים, ואחר כך הם רוצים ללמוד לצורך העניין תואר אקדמי, הייתי רוצה שהתואר הזה שנקרא רב, יירכש במהלך התקופה שם בישיבה, ולא בתקופה שהם הלכו לאוניברסיטה, ואז הם לומדים את זה על הדרך.
ציפי חוטובלי: להפך, שזה יהיה מתוך אטמוספירה של לימוד ישיבה.
אוריאל גנזל: רציתי לפתוח בדברי שבח גם ליושב-ראש וגם לרבנות על התהליך המדהים בזמן יחסית קצר מאוד, שהוא בעיניי לא פחות ממהפכה, הכרזה על מהפכה וביצועה.
אוריאל גנזל: כמי שעבר את המבחנים לפני הנהלים הללו, זה באמת שבח גדול, וכמי שקצת סייעו בנושא הזה, כל הכבוד בכל מובן שהוא.
עתניאל שנלר: אני חייב לעצור אותך, הרב גנזל ולומר, אני רוצה שהציבור יידע שאתה רב ברבני צהר, ואתם עוסקים בסיוע לחברי הכנסת בלימוד ההיבטים היהודיים בתהליכי החקיקה.
עתניאל שנלר: אני יכול לומר לציבור, שאני נעזר בתהליכי החקיקה שאני עושה בתחומים אחרים שלא קשורים בכלל ליהדות, בתחומים אחרים, בתחום מסים, על ההיבטים היהודיים שבהקשרים הללו, כי אנחנו מדינה יהודית, על אף שחלק מאתנו מפחדים היום להגיד.
עתניאל שנלר: אנחנו מדינה יהודית, ציונית ודמוקרטית – כן, כך כתוב במגילת העצמאות.
עתניאל שנלר: הקטע שבמדינה יהודית אנחנו נעזרים ברבני צהר, באמצעות הרב גנזל וצוותו.
עתניאל שנלר: תודה על הסיוע שלכם.
אוריאל גנזל: רציתי להציע איזושהי הצעה, שאולי תקטין קצת את המוקד של הדילמה בהקשר של הערעור.
אוריאל גנזל: לו היתה ניתנת בחינה פתורה באתר האינטרנט של הרבנות, ממילא אדם שרוצה לערער היה שואל עצמו: רגע, יש בחינה פתורה, אני יודע מה התשובה הנכונה, ואז אני יכול לשאול עצמי האם יש לי טעם לערער או אין לי טעם לערער, מה גם שדובר קודם על הגדלת תורה ולהאדירה ולומר לאדם שנכשל, לא רק למקד אותו ולומר: אלה הסעיפים שנכשלת, אלא ממש לאפיין לו: הנה, אתה רואה?
אוריאל גנזל: זה מה שהיה צריך להיות, לך ולמד את הדבר הזה.
אוריאל גנזל: בסך הכל זה לא דבר מסובך, בחינה פתורה כדרך הצגה.
אוריאל גנזל: אגב, זה יכול להועיל גם לתלמידי הדורות הבאים, שילמדו ויראו שיש בחינה פתורה.
עתניאל שנלר: אני הצגתי את השאלה הזאת לרב מזרחי.
עתניאל שנלר: אני רוצה לציין את שבחו, כמנהל מחלקת הבחינות.
עתניאל שנלר: אולי הרב יענה לנו את התשובה לשאלה.
רפאל מזרחי: אני חושב שבדקנו את זה.
רפאל מזרחי: אני לא זוכר לאיזה מסקנה הגענו.
רפאל מזרחי: אמרנו שנבדוק את העניין הזה.
עודד וינר: לא, התשובה היא מאוד ברורה.
עודד וינר: כמו שאמרנו, אנחנו לא רוצים רב אינטרנטי, במפורש לא.
עודד וינר: אני אומר שהיו מקרים בשנים עברו, מה שנקרא מבחני היכל שלמה, זאת אומרת: אנשים לקחו מבחנים של הרבנות הראשית, הכינו חוברת - - -
אוריאל גנזל: יש ספרים כאלה שנמכרים בשוק, את זה לא תשנה.
אוריאל גנזל: את זה לא תשנה, הספרים הללו קיימים.
עודד וינר: לכן, כמו שאתה בוודאי יודע, ישנם סעיפים וישנם נושאים, שטווח השאלות הוא יחסית מצומצם.
עודד וינר: יש שם נושאים רחבים.
עודד וינר: במקום ללמוד, אנשים יתחילו להשליך ממבחן למבחן.
עודד וינר: מלבד זאת, אנחנו רוצים לימוד עצמי.
עודד וינר: שילך לישיבה, ילך לכולל, יעבור על זה עם ראש כולל, יעברו על השאלות.
עודד וינר: אני רוצה שימשיך ויתעמק בעניין הזה.
עודד וינר: הוא יתחיל ללמוד, ובמבחן הבא יגיד שהיתה שאלה קצת דומה.
עודד וינר: אנחנו מכירים את העם היהודי – הרי שם בשאלה הזאת היתה מילה דומה, והיות ועניתי אותה תשובה משם, למה פה לא קיבלתי את מלוא הנקודות וכן הלאה.
עודד וינר: לא זו המטרה.
עודד וינר: אמרנו שרבנות זה לא מבחן באוניברסיטה.
עודד וינר: הרעיון היה ששקלו אותו ושללו אותו על הסף בגלל הסיבות האלה, כדי שזה לא ייהפך לטכני.
אוריאל גנזל: אז אולי כאפשרות ביניים, אני אלך לקראת מה שאתה אומר, לפחות בנקודות שאומרות: כשעונים על השאלה הזאת, יש להתייחס לאחד, שניים, שלוש.
אוריאל גנזל: לפחות אדם יכול להבין שלא התייחס לנושא הזה.
אוריאל גנזל: אני אומר את זה גם בהקשר של הערעור.
אוריאל גנזל: אם אדם היה יודע לא את התשובה המלאה - - -
עודד וינר: זה מה שביקש היושב-ראש במסגרת הדיונים, שנבחן יידע לפני המבחן את הנושאים, את התכנים.
אוריאל גנזל: לא, על הנושאים - - -
עודד וינר: לא, נמקד את השאלות.
אוריאל גנזל: לא, התכוונתי בתשובה לשאלה אם היו במסגרת המבחן הפתור הלא שלם, לא כמו שאתה אומר כדי שאחר כך יעשו העתק והדבק, ישלחו לכם את זה במייל וזהו - לפחות הנקודות המרכזיות שיש להתייחס אליהן במסגרת התשובה הספציפית, אולי זאת איזושהי אפשרות ביניים, ואני אומר את זה גם בהקשר של הערעור.
אוריאל גנזל: אדם לפחות יידע שלא התייחס לזה ולזה.
קריאה: זאת שאיפתנו, זה מה שכתבנו בתקנות.
קריאה: הרי זה מה שבדף ההוראות.
עודד וינר: דבר שני, אנחנו גם מכירים תופעה נוספת.
עודד וינר: ישנם אנשים באמת בעלי ידע עצום.
עודד וינר: הם נשאלים שאלה, שמספיק יש שם נקודות או מילות קוד - - -
אוריאל גנזל: לא התכוונתי לדף השאלות, התכוונתי לפתרון.
עודד וינר: אז אני אומר לך בעיקרון, במבחן עצמו מתחיל לכתוב את כל הידע המצטבר אצלו, חצי גמרא.
עודד וינר: כשהוא מגיע לתשובה, אתה כבר לא יודע מה הוא רצה.
עתניאל שנלר: אז ראוי שייכשל.
עודד וינר: ציטט שלושה, ארבעה עמודי גמרא בעל פה וכתב אותם שם.
עודד וינר: כל הנקודות בפנים, אבל הוא לא ענה לשאלה.
עודד וינר: לכן הנושא הזה עדין, ומחברי השאלות הם אנשים משכמם ומעלה, ואנחנו משתדלים למקד את הדבר הזה.
עודד וינר: אין בעיה להעלות את הדבר פעם נוספת לדיון ולמחשבה, כי אנחנו לא קופאים על שמרינו, כפי שאתה רואה, אבל בעיקרון אלה היו הקווים המנחים.
עתניאל שנלר: עוד הערות למבחני הרבנים, ואחר כך נעשה איזה brief קצר על נושא הדיינות, כי יש שם כמה שינויים.
עודד וינר: רק הערה אחת לגבי מה שאמרת קודם.
עודד וינר: בלי לדעת כיוונת, החוק למשל אומר, שרב עיר לא יכול להיות למטה מגיל 30.
עתניאל שנלר: בוודאי, גם רב ראשי אני מקווה לא יוכל להיות מתחת לגיל 20.
עודד וינר: לא, אמרתי את הספרה שלוש.
יובל חיו: משרד מבקר המדינה ישמח לקבל עדכון על ההחלטה הסופית בנושא של הערעור.
יובל חיו: זה נוגע גם לתלונות שמגיעות למשרדנו, כולל הסדרי הערעור שנקבעו בסופו של דבר.
יובל חיו: אני מבין שעומד להתקיים דיון בנושא הזה.
עתניאל שנלר: זה יהיה חלק מהסיכום, אנחנו נתייחס לזה, ותודה על ההערה.
אפרים ישראל וונדי: אני העוזר של חבר הכנסת יעקב כ"ץ.
אפרים ישראל וונדי: אני התחלתי להיבחן במבחני הרבנות בבניין הרבנות.
אפרים ישראל וונדי: בעזרת השם, המבחן הנוסף יתקיים ביום שני.
אפרים ישראל וונדי: קודם כל, יש שיפור עצום.
אפרים ישראל וונדי: גם במבחן האחרון היה שיפור עצום, היתה אפשרות לשלם באינטרנט, אפשרות לתת משוב, הרבנים נשארו שם הרבה יותר זמן, באמת יישר כוח גדול.
אפרים ישראל וונדי: אני רוצה להעלות שתי נקודות, שיכול להיות שעלו כאן, בקצרה אבל שעדיין מצריכות שיפור.
אפרים ישראל וונדי: דבר ראשון, את הנושא של האינטרנט אפשר לפתח ולשכלל.
אפרים ישראל וונדי: אני חושב שהרבנות רוצה לעשות את זה וזה כלי מאוד יעיל ושימושי להירשם ולראות את התוצאות.
אפרים ישראל וונדי: שנית, באשר לניסוח השאלות ומאיפה מגיעות השאלות, גם את זה אמנם אמרתם שאתם רוצים לשפר.
אפרים ישראל וונדי: אלה שתי נקודות שאפשר לשפר אותן.
אפרים ישראל וונדי: החומר שממנו נלקחות השאלות, לא תמיד החומר נמצא בשולחן ערוך או טור ונושאי כלים פרופר.
אפרים ישראל וונדי: לפעמים זה נמצא בספר, ספר - לפעמים זה בספר האחרון שהבוחן קשור אליו.
אפרים ישראל וונדי: מי שלא נחשף לספר הזה, גם מי שעבר על הרבה מהאחרונים, לא תמיד יידע את התשובה.
אפרים ישראל וונדי: אני יכול להביא דוגמאות ממבחנים קודמים.
אפרים ישראל וונדי: דבר נוסף זה עניין של הפרסום של איזה מן ועדה כוללת, שתשב על שאלות לפני כן, כדי לבדוק שהשאלות מתאימות לחומר הלימודים.
עתניאל שנלר: עברנו על זה בתחילת הדרך.
עתניאל שנלר: בוודאי היית עסוק, הגעת רק אחר כך.
עתניאל שנלר: דנו בזה.
עתניאל שנלר: תודה, ההערה חשובה.
עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לנושא דיינות, לחדד את ההבדלים בין הדיינות לבין הרבנים, כי זה דבר אחר לגמרי.
עודד וינר: כפי שאנחנו רואים, הנושא של הדיינות הוא נושא הרבה יותר מורכב.
עודד וינר: דיין הוא באמת במעמד הגבוה ביותר, הנכבד ביותר.
עודד וינר: מבחינת החוק הישראלי הוא מקביל לשופט, ולכן גם משך הלימוד הנדרש הוא ארוך הרבה יותר.
עודד וינר: מדובר על תשע שנות לימוד, ומלאו לו לפחות 27 שנה, כך שהגישה ההתחלתית בהחלט מכבדת את המעמד, מכבדת את התואר.
עודד וינר: יש לנו שני מועדים בשנה.
עתניאל שנלר: לפי מה שכתבתם, יש שלוש פעמים בשנה בחינות: חשוון, ניסן ואב.
עודד וינר: נכון, גם פה הוספנו בגלל הלחץ בבקשות.
עודד וינר: גם פה היו לנו בעבר שני מועדים, הרבה שנים קודם היה פעם אחת בשנה ואפילו בשנתיים.
רפאל מזרחי: דיינות זה מבחן אחד בשנה, אין מועדים נוספים.
עודד וינר: אבל יש מועדים.
עתניאל שנלר: יש שלושה מועדים, כל פעם זה נושא אחר.
רפאל מזרחי: כן, ברבנות זה שלוש פעמים בשנה "יראה כל זכורך".
עתניאל שנלר: פעם בשנה במועד אב יש אבן העזר, חושן משפט חלק ג' ופעם בשנה במועד ניסן חושן משפט חלק ב'.
עתניאל שנלר: במועד חשוון, בחודש הזה חושן משפט חלק א' וניסוח פסקי דין.
עודד וינר: אז החודש הזה, רק לשם דוגמה, למניינם ב-14 באוקטובר יש 117 נבחנים בחושן א', ב-17 באוקטובר יש 36 נבחנים בחושן ב', ב-19 באוקטובר יש 55 נבחנים בחושן ג' ובשביעי בנובמבר יש 36 נבחנים באבן העזר, סך הכל 244 נבחנים לדיינות.
עודד וינר: רק כדי שנקבל את הפרופורציה, היו שנים שבשנה נגשו 20 נבחנים, אני מדבר על 20, 30 שנה אחורה.
עודד וינר: היו 20 נבחנים לדיינות.
עודד וינר: אנחנו מדברים על פי 10 נבחנים, ברוך השם.
עתניאל שנלר: אמרת שזה כמו עורכי הדין, שופטים.
עודד וינר: לא אני אמרתי, חס וחלילה.
עתניאל שנלר: "שופטים ושוטרים תתן לך בכל שעריך", אז בכל שער יש שופט ויש דיין.
עתניאל שנלר: על כל פנים, מה שחשוב בקטע הזה – ואת זה אני רוצה לומר גם לפרוטוקול, כי זה נושא מאוד מאוד מהותי – שללמוד לדיינות לוקח הרבה שנים, זה מאוד מורכב.
עתניאל שנלר: אותם מקומות המכשירים לדיינות, ובהערה של חברת הכנסת חוטובלי איפה מכשירים לדיינות, יש ממש מכונים וכוללים לדיינות.
ציפי חוטובלי: כן, את זה אני יודעת.
עתניאל שנלר: כאן תהליך התכנון הוא סופר חשוב.
עתניאל שנלר: סיפר לנו בוועדה הקודמת אדם שלמד אבן העזר והיה מוכן וכולי, אבל לא היתה בחינה באותה שנה.
עתניאל שנלר: שנה וחצי אחר כך הוא היה צריך לחזור מחדש ולרענן את הזיכרון מה הוא למד באבן העזר.
עתניאל שנלר: אותו דבר לגבי אדם שהיה אמור לקבל משרת רב, אבל לא הגיעו התוצאות של הבחינות, אז הוא הפסיד שנת עבודה.
עתניאל שנלר: הוא פשוט הפסיד שנת עבודה.
עתניאל שנלר: לכן לקביעה הזאת יש גם חשיבות תכנונית מאוד מאוד מהותית.
עודד וינר: אם אנחנו רואים בעמוד 3, גם ציוני הבחינות הם גבוהים באופן משמעותי מציוני הבחינות לרבנות.
עתניאל שנלר: פחות מ-75%, הוא לא עבר.
רפאל מזרחי: החידוש הגדול שזה בכלל באחוזים.
רפאל מזרחי: זה לא היה בעבר.
עתניאל שנלר: זה מדיד, זה נהדר.