GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן הררי: אין לי בעיה שמבקר המדינה יבדוק אותנו, אני לא מחביא כלום.
יואל חסון: מר שמואל גולן, ואז אני אסכם את הדיון ואקבל החלטות.
שמואל גולן: אדוני, אנחנו כבר התייחסנו בעבר ליכולת של תפקוד הוועדות הממונות.
שמואל גולן: היה דוח שהגשנו אותו, והגיבוי של מוסדות השלטון לוועדות האלה, ובין היתר, הצגנו כמובן את היכולות המוגבלות שיש לוועדה כזאת, ומטבע הדברים גם המלצנו על כל מיני המלצות.
שמואל גולן: בדוח הזה התייחסנו אומנם גם ללוד, אבל זה היה בתקופת ראשית דרכה של הוועדה הממונה הנוכחית, ולכן לא כל כך התמקדנו בלוד.
שמואל גולן: תפקיד ועדה ממונה – לפחות לפי מה שאנחנו רואים אותו – הוא לנהל את שגרת העיר, ולפתח אותה.
שמואל גולן: אבל, יחד עם זאת, גם להכין תשתית ניהולית וכלכלית לקראת המעבר בחזרה למשטר דמוקרטי כפי שאנחנו מכירים אותו.
שמואל גולן: אני רק רוצה להזכיר לאנשים פה שבביקורת שעשינו, למשל, על air port city העלאנו את השאלה הזאת.
שמואל גולן: האם מישהו בכלל שקל כשפתחו את החצר האחורית הזאת של נתב"ג שהיתה צריכה להיות בכלל חצר אחורית, ולא אזור תעשייה שכל מפעלי ההי-טק נוהרים עכשיו לשם, להזיז את זה קצת הצידה, ולשים את זה שם בלוד?
שמואל גולן: כי אם מישהו היה מזיז את זה קצת הצידה יכול להיות שזה נראה אחרת.
שמואל גולן: אולי גם צריך לשקול היום, ולבוא ולהגיד: אולי לפחות השטח הזה צריך להיות מסופח כי זה היה מגבה את העיר הזאת.
שמואל גולן: יחד עם זאת, העיר הזאת עברה משבר.
שמואל גולן: היא נמצאת במשבר.
שמואל גולן: יש לה ועדה.
שמואל גולן: אני אומר שנכון הוא, ואני אומר את זה מתוך ראייה של מה שראינו עד היום, ואנחנו מצויים בדיוק מה קורה שם בעיר לוד.
שמואל גולן: כמעט כל יום או כל יומיים אנחנו מקבלים מידע, בין אם אנחנו עם אנשים שלנו שם, ובין אם אנחנו מקבלים את זה בכתובים, ואנחנו יודעים שיש שם בעיה.
שמואל גולן: צריך לבחון את הכול, את כל המערכת הזאת, בראייה מערכתית כוללת.
שמואל גולן: אנחנו סבורים שאם הוועדה תטיל עלינו את המשימה הזאת, צריך להיכנס לביקורת שהיא בראייה מערכתית כוללת – לבחון את כל ההיבטים גם במישור המוניציפאלי, גם במישור של מוסדות השלטון המרכזי, וכמובן לבוא לבחון את נקודות הכשל לכל אורך הדרך.
יואל חסון: אני מודה לך, אדוני.
יואל חסון: הדיון הזה היה דיון שני.
יואל חסון: מבחינתי, כבר מראש היה ברור לי שזה לא יהיה דיון שיהיה לו המשך, אלא לדעתי הכנסת צריכה לומר את דברה, הוועדה לביקורת המדינה צריכה לומר את דברה, והיא צריכה להשתמש בסמכויותיה כדי להוביל ולהניע תהליכים, וזה מה שאנחנו מתכוונים כרגע לעשות.
יואל חסון: הוועדה לביקורת המדינה – ודאי אם משווים לוועדות אחרות – יש לה מספר כלים שהם כלים משמעותיים שמסוגלים להניע תהליכים.
יואל חסון: ולפיכך, אני אבקש את חברי הוועדה להצביע על הצעת החלטה שאני ארצה להעביר כרגע שהיא למעשה אומרת שהוועדה לביקורת המדינה תשתמש בסמכותה על פי סעיף 21, ותבקש ממבקר המדינה לייצר או להכין חוות דעת/דוח מיוחד על מצב העיר לוד ברמה הלאומית המערכתית על פי הנוסח והניסוח שאנחנו נקריא עכשיו, וגם חברי הכנסת יצביעו עליו.
יואל חסון: הוועדה לענייני ביקורת המדינה מחליטה על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, להורות למבקר המדינה להכין חוות דעת בנושא מצב העיר לוד.
יואל חסון: הוועדה מבקשת ממבקר המדינה לבחון את הסיבות לקריסת המערכת השלטונית בעיר לוד, לבדוק את תפקוד הוועדה הקרואה, לנתח את הגורמים לעלייה בפשיעה וההידרדרות בביטחון האישי, לעמוד על מצב מערכות החינוך, הרווחה, התשתית והתברואה בעיר, לבדוק את תהליך קבלת ההחלטות בממשלות ישראל בנושא העיר לוד ויישומן, ולהציג לוועדה המלצות באשר לחילוץ העיר מן המשבר והפעולות הדרושות על מנת להביאה לתקופת שגשוג, פיתוח וצמיחה לטובת כל תושביה, ולמיצוי הפוטנציאל המצוי בה.
יואל חסון: לאור חשיבותה הלאומית של לוד, הוועדה קוראת למבקר המדינה להכין את חוות הדעת בהקדם האפשרי על מנת למנוע הידרדרות נוספת במצבה של העיר, וכדי להחזיר את אמון התושבים במערכות השלטון בישראל.
יואל חסון: אני אבקש כרגע לקיים הצבעה שמית על ההצעה הזאת.
יואל חסון: מנהלת הוועדה, בבקשה.
חנה פריידין: חבר הכנסת יואל חסון – בעד.
חנה פריידין: חבר הכנסת זבולון אורלב – אינו נוכח.
חנה פריידין: חבר הכנסת אורי אריאל – אז אריה אלדד.
יואל חסון: רון, תקרא לאריה אלדד רגע שיצביע.
חנה פריידין: אריה אלדד במקומו.
חנה פריידין: אנחנו נחזור אליו.
חנה פריידין: חבר הכנסת אמנון כהן – אינו נוכח.
חנה פריידין: חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי – אינה נוכחת.
חנה פריידין: חברת הכנסת מרינה סולודקין – בעד.
חנה פריידין: חבר הכנסת גאלב מג'דאלה – אינו נוכח.
חנה פריידין: חבר הכנסת כרמל שאמה – אינו נוכח.
חנה פריידין: חבר הכנסת עתניאל שנלר – בעד.
יואל חסון: הוא לא נמצא.
יואל חסון: ה צ ב ע ה בעד – 3 מתנגדים – אין נמנעים - אין בקשה לחוות דעת מבקר המדינה, על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה על מצב העיר לוד לאור דוח מיוחד לבדיקת תפקוד עיריית לוד שנערך לבקשת האגף לביקורת ברשויות המקומיות במשרד הפנים (דוח אבו-חדרה) נתקבלה.
יואל חסון: אני קובע שההחלטה של הוועדה לביקורת המדינה התקבלה.
יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות, ומאחל למבקר עבודה יעילה וטובה.
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא השירות הלאומי לפי חוק טל והבקרה עליו – היבטים שונים ומגוונים, גם בנושא השירות הלאומי.
יואל חסון: הנושא של השירות הלאומי ושל השירות האזרחי הוא תחום מאוד ישראלי, בעיניי, וטבוע היטב בחברה הישראלית, ובוודאי השירות הלאומי שהוא דבר מאוד ותיק וגם השירות האזרחי.
יואל חסון: כשקראתי את דוח מבקר המדינה בנושא הזה דווקא קצת הופתעתי; ציפיתי שלפחות בנושא השירות הלאומי דברים כל כך ותיקים וקיימים יהיו יותר מסודרים, לא חשבתי שיימצאו ליקויים ובעיות כפי שהוצגו בדוח הזה.
יואל חסון: מוצגים גם דברים אחרים.
יואל חסון: השירות האזרחי זה משהו חדש ובהתהוות, בוודאי בהשוואה לשירות הלאומי.
יואל חסון: נרצה להבין ולבחון כיצד הדבר הזה פועל היום, האם הדברים שצריכים היו להיות מתוקנים תוקנו, ולאן אנחנו הולכים ברמה האסטרטגית והכללית; האם השירות האזרחי והשירות הלאומי משיג את מטרותיו?
יואל חסון: האם הוא נוגע בכל שכבות האוכלוסייה, כמו שהיינו רוצים שייגע?
יואל חסון: האם זה נותן מענה שהיינו רוצים שיינתן?
יואל חסון: את הדברים האלה אנחנו בודקים, ולפי התקדמות הדיון ותשובות הממשלה נחליט אם זה נושא שנמשיך לדון בו עד שנקבל תמונה סופית ונדע שהדברים עולים על דרך המלך.
יואל חסון: כמובן, מבקר המדינה וצוותו עשו עבודה חשובה.
יואל חסון: גברת עוזיאל, בבקשה.
לאה עוזיאל: אנחנו עסקנו בשני נושאים: בשירות הלאומי בכללו והנושא השני – השירות האזרחי ששייך גם בדרך זאת או אחרת לשירות הלאומי.
לאה עוזיאל: אני אפתח בנושא השירות הלאומי.
לאה עוזיאל: השירות הלאומי הוא שירות התנדבותי.
לאה עוזיאל: בשירות לאומי הן מתנדבים שקיבלו פטור משירות צבאי.
לאה עוזיאל: יש שתי קבוצות עיקריות: קבוצה אחת היא הבנות הדתיות שברובן קיבלו פטור מטעמי מצפון, וקבוצה שנייה היא פטורי גיוס כללי, חלק מטעמים של פרופיל רפואי נמוך וחלק משתייכים למגזר הערבי ולא נקראו לשירות בצה"ל.
לאה עוזיאל: השירות הלאומי הוא בשבילם מעין אלטרנטיבה אזרחית לשירות הצבאי.
לאה עוזיאל: השירות הלאומי פועל במגוון תחומים: חלק הארי מהם פועל במערכת החינוך, אחרים בבתי חולים, בקופות חולים, במשטרת ישראל והיריעה עוד רחבה.
לאה עוזיאל: השירות הלאומי מזכה את המתנדבים בזכויות מקבילות לאלה של חייל משוחרר בהתאם למשך השירות, כמובן.
לאה עוזיאל: את השירות הלאומי מפעילים גופים מוכרים שהם הגופים המשימים והמפעילים את המתנדבים, והם אלה שמצויים בקשר שוטף עם המתנדבים.
לאה עוזיאל: היום יש שש עמותות וכן עיריית ירושלים – שבעה גופים מוכרים.
לאה עוזיאל: המתנדבים עצמם נמצאים בגופים מפעילים שאלו המקומות שבהם הם עושים את השירות הלאומי.
לאה עוזיאל: זה יכול להיות משרדי ממשלה וזה יכול להיות עמותות שעוסקות בנושאים שונים.
לאה עוזיאל: עד סוף שנת 2007 האחריות על השירות הלאומי מבחינה ממשלתית הייתה של משרד הרווחה.
לאה עוזיאל: בשנת 2004 כשעלתה לדיון שאלת הרחבת מערך השירות הלאומי מינו ועדה ציבורית בראשות אלוף במילואים דוד עברי.
לאה עוזיאל: בעקבות המסקנות של ועדת עברי הוקמה בשנת 2008 מנהלת השירות האזרחי הלאומי ומקומה היה במשרד ראש הממשלה.
לאה עוזיאל: רעיון מיקום המנהלת במשרד ראש הממשלה דווקא היה כדי להדגיש את הממלכתיות בשירות.
לאה עוזיאל: מאז שהמנהלת הוקמה האחריות עליה עברה מיד ליד.
לאה עוזיאל: כמו שאמרנו, עד סוף 2007 האחריות על המערך היה במשרד הרווחה.
לאה עוזיאל: המנהלת הייתה בהתחלה במשרד ראש הממשלה, והשר האחראי היה עמי איילון.
לאה עוזיאל: כשהוא התפטר האחריות עברה לראש הממשלה עצמו.
לאה עוזיאל: באפריל 2009 עם הקמת הממשלה החדשה, הממשלה העבירה את האחריות על מנהלת השירות לשר המדע והטכנולוגיה.
לאה עוזיאל: אנחנו הצבענו על כך שהחילופים התכופים של השרים גרמו לסחבת ולעיכובים במימוש משימות שהוטלו על המנהלת על-ידי הממשלה, פגעו במערך השירות הלאומי כולו, ביכולת לתכנן מראש, וכמובן, בגופים המוכרים ובמתנדבים עצמם.
יואל חסון: כשעשיתם את הבדיקה ניסיתם להבין מדוע היו החילופים האלה כל הזמן, העברות המקל האלה?
לאה עוזיאל: כן, אנחנו גם קצת הצבענו על זה בדוח.
יואל חסון: אני רוצה שתגידי את זה לוועדה.
לאה עוזיאל: חלק היה כחלק מהמשחק הפוליטי.
יואל חסון: מסיבות פוליטיות.
משה גפני: חילופי השרים?
לאה עוזיאל: כן.
יואל חסון: לא, העברת האחריות למנהלת.
משה גפני: חילופי שרים בממשלות זה על בסיס מקצועי תמיד.
יואל חסון: חבר הכנסת גפני, אל תבלבל את הצופים.
משה גפני: לא ראיתי - - - אחרת לא הייתי אומר את זה.
יוחנן פלסנר: השינוי הארגוני נעשה משיקולים עניינים פרופר.
משה גפני: זה הכול מקצועי.
משה גפני: גם השבוע העברנו תפקידים משר לשר בכנסת, גם על רקע מקצועי הכול.
יואל חסון: חבר הכנסת גפני, העברת אחריות המנהלת הייתה מסיבות פוליטיות.
קריאה: כך קובע המבקר.
דניאל הרשקוביץ: גם מינויו של עמי אילון כשר אחראי לא היה מינוי מקצועי, אלא פוליטי.
יוחנן פלסנר: השאלה אם זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה או לא.
יואל חסון: אני לא רציתי מיד לפתוח את הדיון הזה, ואני גם לא רוצה להתחיל מהכיוון הזה.
יואל חסון: אבל השאלה המרכזית היא מדוע מנהלת מקצועית מועברת מיד ליד בצורה לא מקצועית?
יואל חסון: זאת השאלה, למה אין לה בית קבוע.
משה גפני: אם אפשר גם באותה הזדמנות להסביר למה את מנהל מקרקעי ישראל העבירו שש פעמים בממשלות האחרונות.
יואל חסון: בסדר, כן.
משה גפני: אני לא נגד, יואל, שלא תבין אותי.
יואל חסון: אם ככה אתה כשאתה לא נגד, אז איך זה כשאתה באמת נגד?
יוחנן פלסנר: העיקר שאת ועדת הכספים לא מעבירים.
משה גפני: אני מעביר לך סמכויות.
משה גפני: הכסף הקואליציוני של השירות הלאומי שהממשלה לא נותנת למפלגות אני אעביר אליך.
משה גפני: אני כל הזמן צריך להעביר כסף קואליציוני.
משה גפני: אם זה מקצועי למה אין כסף של שירות לאומי, שר המדע?
משה גפני: למה אתה צריך להעביר את זה בכסף קואליציוני?
יוחנן פלסנר: אולי תן לו קצת - - -
יואל חסון: חברים, הפטיש דווקא נח, הוא לא רצה להיות פעיל היום.
יואל חסון: בבקשה, תמשיכו.
לאה עוזיאל: התפקידים העיקריים של מנהלת השירות, לפי החלטת הממשלה, הם התוויית מדיניות, ויסות משאבים המוקצים לשירות הלאומי ותעדוף שלהם, ייזום ופיתוח תוכניות השירות הלאומי, וכמובן, מעקב, פיקוח ובקרה על כל המסגרות.
לאה עוזיאל: בעוד ההפעלה הישירה של המתנדבים לא אמורה להיות על-ידי מנהלת השירות, אלא על-ידי הגופים המוכרים.
לאה עוזיאל: מצאנו שהמנהלת מממנת ישירות מאות תקנים של מתנדבי שירות לאומי, דבר שיכול להביא אותה למצב של ניגוד עניינים.
יואל חסון: תסבירי את הנקודה הזאת קצת יותר, אם אפשר.
לאה עוזיאל: רוב המתנדבים מופעלים על-ידי גופים מוכרים, והתפקיד של המנהלת הוא לפקח על ההפעלה הנכונה של הבנות ועל התקשרות נכונה עם גופים מפעילים.
לאה עוזיאל: ברגע שהמנהלת עושה את זה בעצמה היא נמצאת במצב שהיא מוציאה את המכרז להפעלת המתנדבים, והיא זאת שצריכה לפקח על עצמה על הפעלה נכונה של המתנדבים.
דניאל הרשקוביץ: מפעילה את המתנדבים?
דניאל הרשקוביץ: הגופים המפעילים מפעילים את המתנדבים.
דניאל הרשקוביץ: המנהלת עצמה לא מפעילה את המתנדבים, היא עושה מכרזים.
קריאה: היא רק מממנת.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שחלק גדול מהתקנים, אפשר לומר שכמעט כולם תקנים נרכשים.
דניאל הרשקוביץ: חלקם הגדול נרכש על ידי משרדי ממשלה, כמו משרד החינוך למשל.
דניאל הרשקוביץ: מקור המימון יכול להיות או ממשרד החינוך או, כפי שהזכיר חבר הכנסת גפני, מכספים קואליציוניים שאנחנו מעבירים.
דניאל הרשקוביץ: בכל אופן חלקם נרכשים על-ידי משרדי ממשלה, ויש כ-1,000 תקנים שממומנים מתקציב המנהלת, אבל שוב – המנהלת עצמה היא לא המפעיל, אלא כמו תקני משרד החינוך – הכול מוגש למכרזים של הגופים המפעילים.
דניאל הרשקוביץ: המנהלת עצמה אינה גוף מפעיל.
דניאל הרשקוביץ: לכן זה רק עניין של מימון תקציבי.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו כאלף מתנדבים שהאחריות הישירה של ההפעלה ושל ההתקשרות עם הגופים המפעילים לא הייתה על ידי הגופים המוכרים אלא על-ידי המנהלת.
ניצן הורוביץ: זה מה שהוא אמר בדיוק עכשיו.
לאה עוזיאל: זה בניגוד לדרך העבודה הרגילה.
לאה עוזיאל: המנהלת הוקמה עם תקן של כשנים עשר עובדים.
לאה עוזיאל: בתקופה שבה ערכנו את הביקורת האיוש היה מאוד חסר והקשה מאוד על פעילות המנהלת.
לאה עוזיאל: כשאנחנו סיימנו את הביקורת ארבעה עובדים מתוך שנים עשר עדיין לא היו מאוישים, כלומר שליש ולא היה ראש מנהלת.
לאה עוזיאל: בסך-הכול למנהלת היה מאוד קשה לפעול בצורה נכונה באיוש כל כך חסר.
משה גפני: על איזו תקופה מדובר?
לאה עוזיאל: ב-2008 עד סוף 2009.
דניאל הרשקוביץ: רוב הזמן שהיה תחת ד"ר ראובן גל.
דניאל הרשקוביץ: באדמיניסטרציה הקודמת.
משה גפני: אין לי ביקורת על הממשלה הקודמת, היא הייתה טובה איתנו.
יואל חסון: הייתה טובה בכלל.
משה גפני: איתנו.
משה גפני: לא בדקתי אחרים.
יואל חסון: אתה בסך הכול אזרח טוב למדינה.
משה גפני: טובה, טובה.
משה גפני: אתה היית יושב ראש קואליציה, אני זוכר איך באת לוועדות, הבאת את כולם להצביע על חוקים בשבילנו.
יואל חסון: היה טוב, נכון?
משה גפני: היה מצוין.
ציפי חוטובלי: הרב, גפני, אתה מתגעגע?
יואל חסון: את לא רואה?
יואל חסון: מה זה יותר מרגע של געגוע?
משה גפני: ועוד איך מתגעגע.
משה גפני: את יודעת כמה חוקים הם העבירו בשבילנו?
יואל חסון: תראי איך זה מתפרץ אצלו, הוא לא יודע איך להפסיק.
אורי מקלב: הוא מביע את זה בפומבי.
יואל חסון: איך אומרים אצלנו: "די, די, תמשיך".
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, כדי שתירגע, הוא לא המתגעגע היחידי, יש עוד מתגעגע.
יואל חסון: אני שמח.
יואל חסון: טוב, חבר'ה, בואו נפסיק את פרץ הגעגוע ונחזור למציאות העגומה של היום.
לאה עוזיאל: תיקוני חקיקה: במהלך חמש השנים האחרונות התעורר צורך בייזום חקיקה ראשית שתסדיר באופן מקיף את כל העניינים הקשורים לשירות הלאומי.
לאה עוזיאל: עד עכשיו השירות הלאומי מוסדר חלקית בחוק הביטוח הלאומי ובתקנות שלו, והקשר הענייני היום בין השירות הלאומי לבין תחום הביטוח הלאומי הוא די קלוש.
לאה עוזיאל: בחמש השנים האחרונות נעשו צעדים לקדם את החקיקה הראשית, וזה לא הסתיים עד עכשיו.
לאה עוזיאל: חלק מהעיכובים הם בעקבות העברת תחום השירות הלאומי מאחריות שר לשר.
לאה עוזיאל: התעריף: הגופים המוכרים מקבלים תשלום עבור השמת המתנדבים; התעריף הוא ישן מאוד, נקבע לפני שנים רבות, לפי המלצות צוות בין-משרדי.
לאה עוזיאל: הוא אכן מתעדכן במדדים מסוימים- -
יואל חסון: העלות של הבנות?
לאה עוזיאל: אבל התעריף נכון להיום אינו משקף את ההוצאות הריאליות של הגופים העיקריים – חלק מהסעיפים נכונים יותר, חלק מהסעיפים נכונים פחות- -
יואל חסון: הוא נמוך מדי, להערכתכם.
לאה עוזיאל: הוא לא נכון.
לאה עוזיאל: יש רכיבים שהוא יותר מדי גבוה, ויש רכיבים שהוא נמוך מדי.
מרינה סולודקין: את מדברת על הבנות.
מרינה סולודקין: מה עם הבנים?
דניאל הרשקוביץ: גם על בנים.
לאה עוזיאל: זה כללי.
לאה עוזיאל: אני מדברת על בנות כי רוב מתנדבי השירות הלאומי זה עדיין בנות.
לאה עוזיאל: לכן אוטומטית יוצא לי לשון נקבה.
לאה עוזיאל: אבל זה גם בנים.
מרינה סולודקין: אבל זאת טעות, נכון?
לאה עוזיאל: כן, היום זה גם בנים.
לאה עוזיאל: תהליך הכרה של עמותה שהופכת להיות גוף מוכר כולל מעורבות של שר.
לאה עוזיאל: לפי התקנות, עמותה צריכה לפעול שנתיים ומקבלת הכרה זמנית, וכך היא יכולה להשים מתנדבים לתקופה של שנתיים.
לאה עוזיאל: אם היא עומדת בתקנות היא מקבלת הכרה קבועה ויכולה לפעול כגוף מוכר המשים מתנדבים לתמיד.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שבשל העברת האחריות על השירות הלאומי משר לשר היו עיכובים בהליכי מתן הכרה לעמותה.
לאה עוזיאל: זאת עמותה שעיקר ההשמה של המתנדבים שלה הוא מהמגזר הערבי.
לאה עוזיאל: בשל כך העמותה נפגעה לתקופה מסוימת.
לאה עוזיאל: לאחר שסיימנו את הדוח היא כבר קיבלה הכרה, אבל הנזק כבר נעשה.
גאלב מג'אדלה: איזו עמותה זאת?
לאה עוזיאל: עמותה לשוויון חברתי.
דניאל הרשקוביץ: איזה נזק נגרם לה?
לאה עוזיאל: תקופה מסוימת היא לא יכלה לגשת לחלק מהמכרזים- -
דניאל הרשקוביץ: לא היה רגע אחד שלא הייתה לה הכרה.
דניאל הרשקוביץ: הייתה לה הכרה זמנית.
לאה עוזיאל: נכון, אבל היו מכרזים שביקשו הכרה קבועה.
לאה עוזיאל: כן היה לה קשה להיערך כי כעמותה זמנית ההיערכות שלה שונה מזו של עמותה קבועה.
משה גפני: אדוני השר, מה הדיון?
משה גפני: ברגע שהמדינה עוצרת באמצע קדנציה והולכת לבחירות, המדינה נפגעת.
משה גפני: זה לא ייחודי דווקא לעניין הזה.
לאה עוזיאל: עיריית ירושלים שגם מפעילה מתנדבים נחשבת גוף מוכר.
לאה עוזיאל: התקנות קובעות שגוף מוכר לא יכול לפעול בעצמו גם כמפעיל.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שעיריית ירושלים שמפעילה את בנות השירות הלאומי היא גוף מוכר וגוף מפעיל – זאת כפילות ובניגוד לתקנות.
לאה עוזיאל: סוג התקנים: שני שלישים מהמתנדבים מועסקים במשרדי ממשלה; שליש מהמתנדבים מועסקים בעמותות.
לאה עוזיאל: הם הגופים המפעילים שמתקשרים עם הגוף המוכר.
לאה עוזיאל: הליקויים העיקריים שמצאנו בנושא הם שכל מתנדב שמסיים שירות לאומי זכאי להטבות המקבילות לחוק חיילים משוחררים – אלו הטבות שהמדינה מממנת אותם.
לאה עוזיאל: מספר התקנים הספק פרטיים האלה נקראים "תקנים קנויים".
לאה עוזיאל: מספרם לא ידוע מראש כל שנה, הוא משתנה ומקשה על ויסות המשאבים של המדינה בין המתנדבים, ולמנהלת השירות אין נתונים מלאים מראש על העלויות.
לאה עוזיאל: אמות המידה להקצאת התקנים לגופים האלה הן שהם חייבים להיות עמותות.
לאה עוזיאל: אבל מה שקורה הוא שיש אפליה של מוסדות שאינם בעלי משאבים כספיים, כי בעצם העמותות קונות את השירות הלאומי ומשלמות עבורו.
לאה עוזיאל: עמותות נזקקות יותר או פחות, קשה להם לרכוש תקנים של שירות לאומי.
לאה עוזיאל: מצאנו גם של פעמים הגופים שרוכשים שירות לאומי הם עם אוריינטציה עסקית, והיום גם אין אמות מידה כך שיבטיחו שרק גופים מתאימים וראויים ציבורית ייהנו ממשאב ציבורי כזה, ויש על זה בג"ץ שנמשך אין-סוף שנים.
לאה עוזיאל: בדקנו באופן אקראי חלק מהגופים המפעילים, ומצאנו ש-17% מתוך 300 גופים שבדקנו לא היה להם אפילו אישור ניהול תקין מרשם העמותות.
לאה עוזיאל: ההפעלה של המתנדבים במשרדי הממשלה: משרדי הממשלה מפעילים כ-7,500 מתנדבים.
לאה עוזיאל: מצאנו שבמקום שהמנהלת תעשה תעדוף של ההפעלה כל משרד מפעיל מתנדבים לפי הצרכים שלו, לפי המשאבים שעומדים לרשותו, אין סדר עדיפויות ממלכתי.
לאה עוזיאל: אין מכרז אחיד לכל משרדי הממשלה, אלא כל אחד יוצא עם מכרז לעצמו אף על פי שיש פלטפורמה שיכולה להיות אחידה לכולם.
לאה עוזיאל: לבד מזאת יש ייחודיות של כל אחד.
לאה עוזיאל: שנת ההתנדבות של מרבית המתנדבים מתחיל בתחילת השנה ב-1 בספטמבר, מועד פתיחת שנת הלימודים במוסדות החינוך.
לאה עוזיאל: הגופים המוכרים והמתנדבים נערכים לתחילת שנה ל-1 בספטמבר.
לאה עוזיאל: מצאנו שמכרזים של משרדי הממשלה פרסמו במועד מאוחר של השנה, מה שמאוד הקשה על ההיערכות בזמן לתחילת שנת ההתנדבות.
לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבשנים 2008-2007 מנהלת השירות במשרד החינוך העבירו לגופים מוכרים תשלומים באיחור ניכר, מה שיצר קשיים אצל הגופים המוכרים כי הם חייבים לשלם לבנות בזמן, והם חייבים לשלם את כל העלויות הנלוות של השמת המתנדבים.
לאה עוזיאל: ליקוי נוסף הוא של משרד הרווחה.
לאה עוזיאל: משרד הרווחה מממן לעמותות בתחומי הרווחה כ-700 חצאי תקנים.
לאה עוזיאל: למשרד יש אמנם קריטריונים לחלוקת התקנים, אבל הוא לא מקפיד לפעול לפיהם.
לאה עוזיאל: נוסף לכך עמותות ורשויות מקומיות חלשות שצריכות לשלם את חצי התקן הנוסף מתקשות בכך, וזה גורם להגדלת הפערים.
לאה עוזיאל: שוק העבודה: המתנדבים של השירות הלאומי אמורים לסייע לעובדי הגוף המפעיל ולא למלא את מקומם, זולת במקרים חמורים שאמורים להיות מאושרים, במיוחד על-ידי המנהלת כדי לא לפגוע בשוק העבודה.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו מקרים שלא הייתה הקפדה על ההנחיה, ומתנדבי השירות הלאומי החליפו עובדים.
לאה עוזיאל: לפי התקנות, מתנדבי השירות הלאומי לא יכולים לעסוק בשירותי מזכירות, אלא במקרים מיוחדים ועם אישור.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שיש כ-1,500 מתנדבים כל שנה – כ-13% מכלל המתנדבים – עוסקים בשירותי מזכירות.
יואל חסון: ללא אישור.
לאה עוזיאל: ללא אישור.
לאה עוזיאל: נושא כאוב במיוחד הוא של התקציבים, ובעיקר תקציב משרד החינוך.
לאה עוזיאל: משרד החינוך מממן ומפעיל בשנים האחרונות מדי שנה כ-3,100 מתנדבי שירות לאומי.
לאה עוזיאל: לפי החישובים, צריך לכך תקציב של כ-83 מיליון ₪ לשנה.
לאה עוזיאל: למרות זאת המשרד מתוקצב כל שנה בנושא מתנדבי השירות הלאומי בסכומים יותר נמוכים.
לאה עוזיאל: בשנים האחרונות מדי שנה המשרד נקלע לאי-ודאות להמשך העסקת המתנדבים, ובסופו של דבר זה נפתר הרבה פעמים על-ידי כספים קואליציוניים.
לאה עוזיאל: המשרד שלנו סבור שאם העסקת מתנדבים הוא נושא שנמצא על סדר היום הציבורי, והוא נושא בעל חשיבות ממלכתית, צריך להקצות לו את המשאבים המתאימים ולא כספים קואליציוניים.
גאלב מג'אדלה: סליחה, אדוני, לא שמענו מילה אחת מהגברת עוזיאל על השירות האזרחי.
יובל חיו: אנחנו ניצור חלוקה כי יש פה שני פרקים נפרדים.
דניאל הרשקוביץ: נגיע לזה.
דניאל הרשקוביץ: יש שני פרקים שונים בדוח.
גאלב מג'אדלה: גברתי אמרה שהיא מתחילה בשירות הלאומי, אז כנראה, ממשיכים בשירות האזרחי.
דניאל הרשקוביץ: כן, בוודאי.
יואל חסון: נגיע לשירות האזרחי גם.
יואל חסון: יובל חיו, בבקשה.
יובל חיו: מסקנה אולי מרכזית מכל הממצאים שמפורטים בדוח שנוגע לשירות הלאומי היא, למעשה, שהבסיס התפקודי של המערך הזה, כמו שאנחנו רואים אותו, הוא עדיין לא יציב.
יובל חיו: כלומר אם לוקחים את המרכיבים של משרד ממשלתי אחד שאחראי לאורך זמן על הטיפול בנושא הזה ועוקב לאורך זמן אחרי יישום מסקנות של ועדה ציבורית מרכזית שקמה בתחום הזה ויישום מסקנות של החלטות ממשלה בתחום הזה, ככל שאנחנו מוצאים את ההעברה הזאת בין המשרדים זה פוגע ביציבות הטיפול בתחום.
יובל חיו: הנושא השני זה תקצוב: תחום התקצוב גם הוא יש לו זיקה ליציבות.
יובל חיו: ככל שהתקצוב הזה יותר מושתת על הסכמות קואליציוניות כאל ואחרות, כך נחלשת היכולת לטפל בנושא הזה בצורה סדורה ועם תכנון ארוך טווח.
יובל חיו: אין אנחנו אומרים מה גובה התקציב; גובה התקציב צריך להיגזר מהמדיניות ומסדרי העדיפויות.
יובל חיו: אבל אם באמת לתחום הזה יש חשיבות ומצאה הממשלה שצריך לטפל בו, ספק אם התקצוב הקואליציוני צריך להיות התשתית לנושא הזה.
יובל חיו: הרחבת התשתית החקיקתית היא מרכיב שגם הוא נוגע ליציבות וליכולת הטיפול לאורך זמן עם אופק ארוך; הדבר האחרון הוא חיזוק המנהלת בעיקר בתקני הפיקוח – מנהלת חזקה שתוכל לקיים את הפיקוח.
יובל חיו: מדובר במערך מאוד מפוצל, תשומות הפיקוח הן לא פשוטות.
יובל חיו: מבחינה תפעולית לקיים את הפיקוח זאת משימה די מורכבת.
יובל חיו: ארבעת המרכיבים האלה יחד, המענה להם יכול ליצור את התשתית הנאותה והיציבה יותר לניהול הנושא הזה מבחינתנו עם אופק של חמש שנים ועשר שנים קדימה.
יואל חסון: אתה למעשה אומר שבמנהלת עם כוח האדם שקיים היום אין באמת יכולת אמיתית לפקח על אלפי אנשים ששולחים החוצה.
יובל חיו: אני מתבונן על מסקנות מבחינת התקנים והצרכים עוד במסקנות ועדת עברי.
יובל חיו: אני לוקח בסופו של דבר את התקן שנקבע, ואני רואה מה היום מצבה.
יובל חיו: אנחנו רואים שהעקומה פה יורדת.
יובל חיו: בסופו של דבר גם שלושה תקנים חסרים, שייתכן שייושמו לתחום הפיקוח זה מרכיב קרדינלי בתפעול המערך הזה.
ציפי חוטובלי: דיברת על הרחבת תשתית החקיקה.
ציפי חוטובלי: בתפקידי כיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בדקתי את זה מכיוון שכמו שאמרת יפה, רוב המשרתות הן בנות.
ציפי חוטובלי: גיליתי כמה דברים בעייתיים: גיליתי שיש הרבה מאוד פונים שלא מקבלים מענה ונופלים בין הכיסאות בנושא השירות הלאומי, כי כרגע זה נראה יותר משהו שבנות דתיות עוסקות בו ופחות נותן מענה לכלל הציבור בישראל.
ציפי חוטובלי: הדבר ההגיוני ביותר הוא חוק שירות אזרחי.
ציפי חוטובלי: יש לי הצעת חוק כזאת, ואני בטוחה שגם כמה מחבריי כאן גם הגישו הצעות חוק כאלה, ובאופן היסטורי הצעות החוק האלה לא עברו.
ציפי חוטובלי: השאלה היא אם יש המלצה שלכם על משרד מסוים שצריך לקחת תחת חסותו את הטיפול המערכתי בנושא הזה.
ציפי חוטובלי: כלומר האם צריך להחזיר את זה למשרד החינוך, האם צריך שיעמוד שר בראש המערך הכולל הזה שהוא לא שר ייעודי לתחום אחר.
ציפי חוטובלי: מה ההצעה שלכם בעניין הממשלה?
ציפי חוטובלי: דיברתם על תקציבים ודיברתם על חקיקה.
יובל חיו: אני רק אומר לך שסידור התפקידים בתוך הממשלה הוא כבר חורג מתחום העבודה המקצועית של מבקר המדינה - -
גאלב מג'אדלה: זה לא סמכות מבקר המדינה, עם כל הכבוד.
גאלב מג'אדלה: מבקר המדינה יקבע לנו- -
יוחנן פלסנר: זה בוועדה לביקורת המדינה.
גאלב מג'אדלה: זה לא בסמכות מבקר המדינה, עם כל הכבוד.
יואל חסון: זאת מסקנה שאנחנו יכולים להגיע אליה.
גאלב מג'אדלה: מבקר המדינה יכול להמליץ על מקצועיות, הוא לא יכול להמליץ על משרד הביטחון או על משרד החינוך או על משרד המדע והטכנולוגיה- -
ציפי חוטובלי: - - - שר ייעודי?
יובל חיו: שני מרכיבים לתשובתי: האחד הוא שבמשרד מבקר המדינה סידור העבודה הוא כבר בתחום המדיניות וההחלטה של הממשלה; יחד עם זאת נכון יהיה להפנות בהקשר הזה להתייחסויות – אם היו כאלה – של ועדות ציבוריות או של ועדת עברי או למסמכים אחרים שאמרו מיהו המשרד הממשלתי שראוי שיתפעל את הנושא הזה.
יובל חיו: זה סרגל שלאורו אנחנו יכולים להתייחס, אבל לא לתכנון הנושא.
יואל חסון: שירות אזרחי, בקצרה.
לאה עוזיאל: השירות האזרחי הוא של תלמידי ישיבות והוא אורך שנה.
לאה עוזיאל: שנה של שירות אזרחי פוטרת את תלמיד הישיבה מחובת שירות סדיר.
לאה עוזיאל: השירות האזרחי החל לפעול בתחילת 2008 עם הקמת מנהלת השירות.
לאה עוזיאל: בסוף 2009 הוא התרומם מעט מאוד – מספר משרתי השירות האזרחי עמד על כ-1,000 משרתים.
לאה עוזיאל: למיטב הידוע לנו, כיום זה כ-1,400.
לאה עוזיאל: השירות הוא חדש, והמשרתים הפוטנציאליים לא מכירים אותו, ולמרות זאת אין להם מספיק מידע מוסמך ועדכני על השירות האזרחי.
לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבמנהלת השירות ובגוף המתפעל אין נהלים מוסדרים בעניין תנאי העבודה של המשרתים, והם עצמם לא יודעים בדיוק מהם תנאי העבודה שלהם.
לאה עוזיאל: לפי החוק, השירות האזרחי הוא למטרות מסוימות – בריאות, רווחה וקליטת עלייה- -
קריאה: חינוך ורפואה.
לאה עוזיאל: חינוך, לא.
לאה עוזיאל: המטרה של חינוך אינה נמצאת בין המטרות של השירות האזרחי.
לאה עוזיאל: למרות זאת מצאנו שכ-40% ממשרתי השירות האזרחי עושים את השירות שלהם בתחום של חונכות ושל חינוך מיוחד.
אורי מקלב: בדקתם גם למה אין שירות בחינוך?
אורי מקלב: למה יש אפליה בין שירות לאומי לשירות אזרחי?
לאה עוזיאל: סרגל העבודה שלנו הוא החוק.
לאה עוזיאל: אנחנו לא בודקים למה כך או אחרת.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת, לפי האופן שבו את בוחנת את זה, השירות במסגרות של החינוך וחונכות הוא לא חוקי?
יובל חיו: אני אבהיר בעניין: בהתחלה בהצעת החוק נכלל מרכיב החינוך.
יובל חיו: הגוף המחוקק, קרי הכנסת, מצאה לנכון להוציא את המרכיב הזה מתוך החוק.
יובל חיו: זה דבר החקיקה.
יובל חיו: אנחנו בוחנים את זה לאור כך, ואנחנו מוצאים שיש הפעלה נרחבת ביותר בתחום החינוך.
יובל חיו: בזהירות הראויה אנחנו מציעים שייבחן הנושא הזה, בעיקר מה מהות ההפעלה הזאת.
יובל חיו: אנחנו לא אומרים שאין ממד בתחום החונכות שאפשר ליצור לו זיקה לרווחה, למשל, אבל צריך לקבוע קריטריונים.
יובל חיו: מרגע שהמחוקק קבע שהחינוך יהיה בחוץ, ויש לנו מערך של הפעלת חונכות שבבסיסו הוא מערך בתחום החינוך, הדבר הזה טעון בדיקה ובירור.
יוחנן פלסנר: למה אתה כל כך זהיר בדברים?