GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל חיו: אני זהיר כי במהותו משרד מבקר המדינה - - -
יוחנן פלסנר: אתה אומר שיש חוק, ו-40% מועסקים בתחום הזה, אז התשובה לשאלה אם זה לא חוקי היא - - - או לא?
יובל חיו: נטענה בפנינו טענה שגם במרכיב של חונכות יש היבטים שיש להם זיקות לתחום הרווחה.
יואל חסון: השתכנעת בזה?
קריאה: זה אך ורק במוסדות רווחה.
יובל חיו: כשראינו גם את ההיקפים וגם התבוננו על מאפיינים פרטניים כאלה ואחרים, בסופו של דבר אמרנו שהדבר הזה טעון בדיקה, וגם אם מוצאים לנכון שצריכה להיות הפעלה כזאת צריך לקבוע קריטריונים מאוד מפורטים לעניין הזה, בעיקר לאור העובדה שהמחוקק בחר להוציא את התחום הזה החוצה.
אורי מקלב: על מה מדובר – על מוסדות חינוך או על מוסדות רווחה?
דניאל הרשקוביץ: על מוסדות רווחה.
אורי מקלב: המוסדות האלה הם רווחה או חינוך?
אורי מקלב: למה זה נקרא העסקה בחינוך?
אורי מקלב: מדובר על מוסדות המוכרים על-ידי הרווחה?
יואל חסון: זה לא משנה, יש גם מוסדות חינוך שמוכרים על ידי הרווחה שמקיימים פעילות רווחה.
יובל חיו: אנחנו סבורים שההבחנה הפורמלית הזאת מול היקף ההפעלה ומאפייני ההפעלה הפרטנית טעונה בחינה.
יואל חסון: תכף נקבל תשובות מהשר וצוותו.
לאה עוזיאל: השירות האזרחי עצמו, לפי החוק, צריך להיות בן 40 שעות שבועיות.
לאה עוזיאל: אפשר לחלק את זה על פני שנתיים, ואז זה 20 שעות כל השנה.
לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו מקרים, בעיקר בתחום החונכות, שמשרתים מארחים בבתיהם חניכים בסופי שבוע.
לאה עוזיאל: האירוח הוא של 36-24 שעות, ואת כל השעות האלה הם רושמים כשעות של שירות, וכך הם מכסים שבוע של פעילות בשירות אזרחי.
לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבתקופת החופשה חונכים שנמצאים בפנימיות יש פעילות של מספר ימים, רושמים 24 שעות ביממה כשעות שירות, ובעצם בפרק זמן של ימים ספורים הם גומרים שירות אזרחי של חודש ימים.
יוחנן פלסנר: מתוך כמה מקרים שבדקתם ראיתם כל מיני מקרים בעייתיים?
לאה עוזיאל: מצאנו כמה מקרים.
יוחנן פלסנר: אבל כמה בדקתם?
יוחנן פלסנר: הרי לא בדקתם את כל 1,300 המתנדבים.
לאה עוזיאל: בדקנו מתחום מסוים, בתוך אלה שנמצאים בתחום החונכות, שהם מאות בודדות של משרתים.
לאה עוזיאל: בתקופה שאנחנו ערכנו את הביקורת היו כ-1,000 משרתים בשירות האזרחי, אז התופעה היא משמעותית.
יוחנן פלסנר: אמרת שיש מאות בתחום החונכות, ואתם לא בדקתם את כל המאות, אז מתוך האוכלוסייה שנבדקה כמה תופעות שהעלו סימני שאלה ראיתם?
לאה עוזיאל: עשרות.
יוחנן פלסנר: בדקתם עשרות וגיליתם עשרות תופעות?
לאה עוזיאל: בדקנו עשרות, וגילינו מתוכם- - -
יואל חסון: השאלה היא מה אחוז הבעייתיות שקיבלתם?
לאה עוזיאל: לא קטן.
לאה עוזיאל: אני לא זוכרת בדיוק את השיעור, אבל לא היו מקרים בודדים.
יוחנן פלסנר: מעל חצי?
יובל חיו: מאחר שאין בתוך הדוח פילוח עם אחוזים לא נאמר כרגע נתון- -
יוחנן פלסנר: סדר גודל.
יוחנן פלסנר: אתם לא עובדים מטעם עצמכם, אתם מקבלים משאבים של המדינה כדי לבדוק.
יובל חיו: בוא נאמר שאם היה מדובר במקרים ספורים הנושא לא היה מוצא את ביטויו בדוח.
יוחנן פלסנר: אז מה סדר הגודל?
יוחנן פלסנר: עשרות אחוזים מתוך מי שנבדק?
יוחנן פלסנר: הרבה מעל מחצית?
יוחנן פלסנר: תן לנו סדר גודל של התופעה.
יוחנן פלסנר: אתם לא מתעדים איך אתם בודקים.
אורי מקלב: אני אומר לכם שזה בודדים, באחריות.
יוחנן פלסנר: הוא אומר אחרת.
אורי מקלב: גם העסקת קרובי משפחה זה שניים מתוך מאה מוסדות.
אורי מקלב: אתם גם מבקרים שניים, זה זכותכם.
אורי מקלב: אבל זה טוב שאתם לא כותבים אחוזים.
יוחנן פלסנר: למה זה טוב?
יובל חיו: לא, זה לא טוב- -
יוחנן פלסנר: הם צריכים לתעד את הבדיקות שלהם ולהגיד כמה מקרים בעייתיים יש באוכלוסייה מסוימת.
יוחנן פלסנר: כמה בדקו, כמה בעיות יש.
יוחנן פלסנר: זה התפקיד שלכם.
אורי מקלב: אני לא חושב שזה נכון.
אורי מקלב: הם צריכים לבדוק תופעה, וטוב שהם עושים ככה.
יוחנן פלסנר: אבל זאת לא אומנות אימפרסיוניסטית.
יוחנן פלסנר: תביא נתונים.
יואל חסון: חבר הכנסת פלסנר.
אורי מקלב: ועדת המשנה- - -
יוחנן פלסנר: אין לך רשות דיבור, אדוני.
יוחנן פלסנר: אנשי מבקר המדינה בוחרים את תשובותיהם, זאת זכותם.
יוחנן פלסנר: זאת התשובה שלהם.
יוחנן פלסנר: אי אפשר להמשיך לשאול ולשאול- -
יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, השאלה היא אם יש נתונים שיחלוק אותם איתנו.
יואל חסון: הוא לא רוצה לחלוק אותם איתנו.
יוחנן פלסנר: אתה לא רוצה לחלוק איתנו את הנתונים?
יואל חסון: הוא לא אומר את זה, אבל גם זכותו לא לחלוק.
יובל חיו: נבדקו בסך-הכול עשרות בודדות של מקרים, ומתוכם הועלו מקרים.
יובל חיו: אני לא רוצה להצביע על מספר ספציפי כי המספר לא מופיע כרגע בדוח, וזה מחייב בדיקת השלמה.
יובל חיו: זה יכול להיות שמונה, עשרה, חמישה עשר – אלה סדרי הגודל.
יובל חיו: לנו חשוב העיקרון.
יובל חיו: מרגע שהדבר הזה קיים – והוא קיים לא במקרה בודד חריג – הוא טעון התמודדות, הוא טעון הסתכלות של הגוף המבחין קודם כול כדי לבחון אם הדבר מקובל עליהם או לא, והאם זה עולה בנורמות שלהם או לא.
יובל חיו: אנחנו יודעים שהמנהלת בחנה את הנושא הזה לאחר שהעלינו אותו.
יובל חיו: אני לא יודע מה היא סיכמה בסופו של דבר בנושא, אבל היא בחנה אותו, וזאת באמת שאלה, האם אנחנו לוקחים את מודל סוף השבוע ומייתרים את העבודה השיטתית של שמונה שעות יומיות, זאת שאלה חשובה.
יואל חסון: מכיוון שחבר הכנסת פלסנר שואל בידע רב שאלות חשובות כי הוא גם עוסק בוועדת משנה של ועדת חוץ וביטחון בנושא השירות האזרחי, אני מבקש, חבר הכנסת פלסנר, כל מידע שתבקש אני בטוח שמשרד מבקר המדינה יעמיד לרשותך גם בפגישה וגם בניירת.
יואל חסון: אני מבקש מכם לעשות את זה.
אורי מקלב: אני רוצה להתייחס לכך ולהציע להקים ועדת משנה לביקורת המדינה בעניין השירות האזרחי.
אורי מקלב: שם ידונו באחוזים ויבררו באמת- -
יואל חסון: לא, לא- -
יוחנן פלסנר: מה רע בלברר?
אורי מקלב: קיבלת תשובות- -
יוחנן פלסנר: זה התפקיד שלנו.
יוחנן פלסנר: יפה מאוד, תודה שאתה מסכים איתי.
יואל חסון: אתה יודע, זה מדהים, כל פעם אתה מגלה כמה כל אחד עושה את תפקידו כהלכה; תפקידנו לברר, תפקידך להגן – הכול בסדר.
יוחנן פלסנר: תפקידנו לברר, תפקידך לנסות למנוע את הבירור.
יואל חסון: אני אמרתי את זה בעדינות – "להגן".
אורי מקלב: - - - תמיד.
יואל חסון: ככה יצא שישבתם אחד מול השני?
יואל חסון: זה תוכנן?
גאלב מג'אדלה: מקלב, בוא לידי.
גאלב מג'אדלה: לידי הוא לא יפנה אליך שום דבר.
לאה עוזיאל: בהמשך לליקוי הקודם מצאנו שאין מערך פיקוח אפקטיבי על העסקת המשרתים של השירות האזרחי.
לאה עוזיאל: המנהלת העבירה חלק מפעולות הפיקוח והבקרה לידי הגוף המתפעל שהוא גוף בעל אוריינטציה כלכלית.
לאה עוזיאל: עוד מצאנו שמשרתי השירות האזרחי לא הוכשרו לתפקידם טרם התחלת השירות, אלא למדו תוך כדי השירות.
יוחנן פלסנר: את יכולה להסביר מה זה "אין מערך פיקוח אפקטיבי"?
לאה עוזיאל: מערך הפיקוח הוא מערך הפיקוח של מנהלת השירות האזרחי-לאומי.
לאה עוזיאל: מצאנו שעקב בעיות של מחסור בעובדים מערך הפיקוח שלהם חלש מאוד.
יוחנן פלסנר: מה כולל מערך פיקוח אפקטיבי שאין במערך הזה?
יוחנן פלסנר: מה חסר לך?
לאה עוזיאל: קודם כול מערך הפיקוח בעצם הופרט.
לאה עוזיאל: הוא הופרט מידי המדינה והועבר לגוף בעל אוריינטציה כלכלית.
יוחנן פלסנר: זה עדיין לא אומר שהוא לא טוב.
לאה עוזיאל: שנית, עובדה היא שמצאנו מקרים כמו אלה שהצגתי קודם של העסקה של 36 שעות ברצף.
לאה עוזיאל: אלה דברים שמערך הפיקוח לא ראה אותם.
יואל חסון: גברת עוזיאל, אנחנו משווים את השירות האזרחי לסוג של אלטרנטיבה לשירות צבאי.
יואל חסון: בשירות צבאי יש קריטריונים מאוד ברורים מי הולך לאן, יש היררכיה מסוימת – סיירות, יחידות רגילות, יחידות מיוחדות – בתוך השירות האזרחי יש גם חלוקה כזאת של מקומות שנחשבים אטרקטיביים יותר או אטרקטיביים פחות?
יואל חסון: מי קובע מי נשלח לאן?
יואל חסון: האם יש סטנדרט או אולי המקורבים לצלחת הולכים למקום הטוב, ומי שפחות מקורב נדחק למקומות פחות טובים?
נסים זאב: צלחות יש רק בקדימה.
יואל חסון: מצאתם קריטריונים כאלה?
יואל חסון: זהו?
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אני מאוד מצטער, עשיתם טררם כזה גדול, כמעט הר געש, על השירות האזרחי ביישוב הערבי, ואני לא שמעתי על זה מילה אחת.
יואל חסון: אז תגיד תודה, מה אתה רוצה?
גאלב מג'אדלה: מה "תודה"?
נסים זאב: סימן שהכול טוב.
גאלב מג'אדלה: לא, אנחנו רוצים לשמוע.
יואל חסון: אבל אין להם.
גאלב מג'אדלה: מתוך 1,400- -
יואל חסון: תשאל אחר כך שאלות ספציפיות.
יואל חסון: השר תכף יציג את הפעילות הכללית, ואתה תשאל ותעלה את הנקודות שאתה רוצה להעלות.
יואל חסון: הם בחרו מה להגיד.
גאלב מג'אדלה: סלח לי- -
יואל חסון: אתה לא יכול להכריח אותם מה להגיד.
גאלב מג'אדלה: אני לא מכריח אותם, אני שואל שאלה: השירות האזרחי נועד כמעט כולו לאוכלוסייה הערבית- -
יוחנן פלסנר: לא, לא.
קריאות: לא, רק לחרדים.
שר שלום ג'רבי: ברשותך, אדוני היושב ראש, רק להסביר.
שר שלום ג'רבי: סליחה שלקחתי את רשות הדיבור, אבל אני רוצה להסביר: על-פי חוק, הכותרת של השירות האזרחי מדברת על המגזר החרדי, והשירות הלאומי מדבר על המגזר הערבי והיהודי.
שר שלום ג'רבי: כשהיא דיברה על שירות אזרחי היא דיברה על החרדים.
שר שלום ג'רבי: נכון שהיו צריכים להתייחס למגזר הערבי שיש שם דברים נהדרים שאנחנו עושים – מהפכה גדולה בעזרתך הרבה.
שר שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה אחר כך.
יואל חסון: אבל זה בא במסגרת השירות הלאומי?
שר שלום ג'רבי: במסגרת השירות הלאומי, נכון.
יואל חסון: יפה, לא בשירות האזרחי.
ניצן הורוביץ: למה ההגדרה הכפולה?
שר-שלום ג'רבי: זה על-פי חוק.
שר-שלום ג'רבי: אלה שני מסלולים שונים, ואני אתייחס לזה, חבר הכנסת הורוביץ.
נסים זאב: אם אתה רוצה את החרדים אל תקרא לזה "שירות לאומי".
יוחנן פלסנר: אם אני רוצה את האזרחי הערבים, איך לקרוא לזה?
יואל חסון: חברים, אני מבקש.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, יש כאן משהו לא ברור.
גאלב מג'אדלה: אני בממשלה הקודמת הגשתי הסתייגות לגבי השירות ביישוב הערבי, ובמקום לקרוא לשירות "לאומי", לקרוא לשירות "אזרחי".
גאלב מג'אדלה: ההסתייגות התקבלה, והמילה "שירות אזרחי" הוזכרה בפעם הראשונה רק בממשלה של אולמרט לפני ההסתייגות שלי.
גאלב מג'אדלה: אני אמרתי להם שזה שירות אזרחי, והאלוף דוד עברי קיבל את ההסתייגות שלי וכך גם ראש הממשלה והממשלה.
גאלב מג'אדלה: עכשיו אתם אומרים לי שהשירות האזרחי נועד לחרדים?
גאלב מג'אדלה: אני ערערתי על השם לחרדים?
יואל חסון: העלית שאלה, תקבל עליה תשובה.
גאלב מג'אדלה: הפרוטוקול של הממשלה קיים.
גאלב מג'אדלה: היו לי עוד חמש הסתייגויות, לא רק זה.
גאלב מג'אדלה: אני הייתי שר, ועכשיו אתם מספרים לי שהשירות מיועד לחרדים?
יואל חסון: טוב, השתנתה הממשלה, יכול להיות ששינו את המדיניות.
גאלב מג'אדלה: לא השתנתה הממשלה, זה חוק.
יואל חסון: קודם כול השתנתה הממשלה.
ניצן הורוביץ: זאת נקודה חשובה כי יש פה עניין מהותי, זאת לא סתם מילה.
גאלב מג'אדלה: זה חוק.
גאלב מג'אדלה: אני הגשתי את הערעור.
גאלב מג'אדלה: קודם כול זה בהתנדבות, אחר כך זה ביישוב הערבי בכפר עצמו, ושלישית זה בתחומי החינוך, הרווחה והבריאות.
גאלב מג'אדלה: התקבלו חמש הסתייגויות שלי, ועכשיו אתם אומרים לי שזה היה מיועד לחרדים?
גאלב מג'אדלה: אני לא ייצגתי את החרדים.
יואל חסון: חבר הכנסת מג'אדלה, הנקודה ברורה, נצטרך גם אותה להבהיר.
גאלב מג'אדלה: זה לא מהותי לדיון היום כי זה לא שייך למבקר המדינה.
גאלב מג'אדלה: אבל תגידו לנו, בבקשה, כמה דברים- -
יואל חסון: הם יגידו אם תיתן להם.
גאלב מג'אדלה: - - מתוך 1,400 כמה ערבים יש.
גאלב מג'אדלה: כל הדברים האלה שהם הסתייגויות שלכם, עד כמה שאני יודע מבדיקה שלי – כי הנושא חשוב לי ואני עוקב אחריו – כל מה שאתם אומרים לגבי 36 שעות וכדומה לא קיים ביישוב הערבי.
גאלב מג'אדלה: אני לא מבקר המדינה, אז תגידו לנו לפחות כמה ערבים יש מתוך 1,400 מתנדבים, כמה בנים, כמה בנות.
גאלב מג'אדלה: למיטב ידיעתי, הרוב בנות- -
יואל חסון: בסדר, אבל תן למשרד להציג את זה וניגע בנקודות הבעייתיות.
גאלב מג'אדלה: אתה דן עכשיו בדוח המבקר, לא במשרד.
יואל חסון: בסדר, אבל אני רוצה לשמוע את השר.
יואל חסון: הוא יתייחס לכל העניינים ויענה גם לנקודות שלך.
יואל חסון: סדר הדיון הוא כזה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון הזה ב-11:00 בכל מצב.
יואל חסון: לכן יש לנו זמן מאוד מוגבל, ולכן יהיה דיון המשך לדיון הזה.
יואל חסון: אם יש סיכומי ביניים, אני עדיין לא יודע, זה תלוי בהתפתחויות וגם חברי הכנסת יכולים להעיר פה הערות.
יואל חסון: אבל מה שבטוח הוא שיהיה דיון המשך, כך שאף אחד לא ירגיש שהוא פספס הזדמנות להתייחס או להיות מעורב ולהשפיע בסיכום הדיון.
יוחנן פלסנר: דוח ביניים.
יואל חסון: לא, סיכום ביניים.
יואל חסון: אדוני השר, נשמח לשמוע התייחסות לדוח המבקר, לא רק למה שנאמר כאן וגם התייחסות לשאלות חברי הכנסת, אם תרצה.
דניאל הרשקוביץ: קודם כול, אולי היה יכול להיות מובן לא נכון מהערות ביניים, אז אגיד שיש לנו, כמובן, הערכה רבה לעבודה של מבקר המדינה, והביקורת שנעשתה היא נר לרגלנו כאשר אנחנו באים לקבוע את נהלי העבודה.
דניאל הרשקוביץ: אני אתחיל מנקודה שהיא לכאורה לא עניינו של המבקר, אבל המבקר העלה אותה.
דניאל הרשקוביץ: זאת נקודה חשובה מהותית, אבל היא מצביעה, לפי נקודת הראות שלי, בכיוון הפוך.
דניאל הרשקוביץ: הערה שהועלתה כאן היא לגבי העברות ידיים של המנהלת ממשרד למשרד ומאחריות לאחריות.
דניאל הרשקוביץ: בעולם הפוליטי נעשו צעדים דרסטיים יותר.
דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה שעזב זה עתה היה קודמי במשרד המדע, התרבות והספורט.
דניאל הרשקוביץ: המדינה משיקולים- -
ניצן הורוביץ: מקצועיים.
דניאל הרשקוביץ: אני אמשיך את הקו הציני שהתחילו בו חבריי קודם – שיקולים מקצועיים גרידא, וקבעה לפצל אותו למשרד המדע והטכנולוגיה ולמשרד התרבות והספורט.
דניאל הרשקוביץ: זה כמובן, שינוי הרבה יותר דרמטי מאשר להעביר את המנהלת כמו שהיא מאחריות של שר אחד לשר שני.
דניאל הרשקוביץ: קודם היה השר עמי אילון ועכשיו השר דני הרשקוביץ.
דניאל הרשקוביץ: שם ממש פיצלו את המשרד עם כל המשמעויות, וזה דבר כל מיני דברים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: אלה דברים פוליטיים.
יוחנן פלסנר: אתה מצדד בתופעה של פיצולי משרדים כתופינים פוליטיים?
דניאל הרשקוביץ: חבר כנסת פלסנר, יש דבר אחד שאני רוצה להבהיר.
דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים כל מפלגה רוצה לקבל אחריות על משרדים מסוימים, אבל הדרישה הייתה לא ברמה של "תופינים".
דניאל הרשקוביץ: השירות הלאומי לא נולד אתמול, אלא לפני למעלה מ-40 שנה- -
קריאה: בדיוק לפני 40 שנה.
דניאל הרשקוביץ: - - יש לו מסורת ארוכת שנים של אלפי בנות – כ-12 אלף בנות.
דניאל הרשקוביץ: כאשר הוקמה המנהלת, תחת אותן כנפיים שמו את השירות הלאומי יחד עם דבר חדש שהתחילו בו – השירות האזרחי לסקטורים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: שני הסקטורים החדשים שנכנסו הם החרדים ובני המיעוטים.
דניאל הרשקוביץ: יש גם כאלה שהצבא לא לוקח מסיבות אחרות, לאו דווקא בנות דתיות – זה יכול להיות נוער בסיכון, נכים וכדומה.
דניאל הרשקוביץ: הקימו מנהלת, אבל לצערנו, בתקופה הקצרה שהייתה מנהלת מאחר שאנשים שניווטו את הדברים האלה, החל מהרמה המיניסטריאלית עד לרמת השטח, היו אנשים נעדרי ניסיון בנושא השירות הלאומי, והדבר הזה פגע.
דניאל הרשקוביץ: דרך אגב, כמעט כל הליקויים שהוזכרו פה מתייחסים לתקופה שהמנהלת הייתה במשרד ראש הממשלה תחת אחריותו של השר עמי איילון.
דניאל הרשקוביץ: חלק מהדברים האלה הם תוצאה של חוסר ניסיון של אותם דברים- -
יוחנן פלסנר: - - -בסוף 2009.
דניאל הרשקוביץ: אבל הליקויים לא צמחו בסוף 2009.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו ראינו בעיניים כלות איך מפעל נהדר נפגע מכיוון שהוא עבר לידיים אחרות.
דניאל הרשקוביץ: ביקשנו אחריות על הדבר הזה מתוך הרגשת מחויבות גדולה לשירות הלאומי.
דניאל הרשקוביץ: היו כאלה שניסו לתקוף אותנו אישית מכיוון שטענו שאנחנו רוצים את הנושא הזה מסיבות סקטוריאליות מאחר שמדובר בבנות דתיות-לאומיות.
דניאל הרשקוביץ: אני הבהרתי לא אחת בהרבה פורומים, כולל במועצה הציבורית, שהאינטרס העיקרי שלי ברצון להיות אחראי על השירות האזרחי-הלאומי הוא לא בגלל הבנות הדתיות-לאומיות.
דניאל הרשקוביץ: השירות הלאומי לבנות הדתיות-לאומיות זה עסק שעובד.
דניאל הרשקוביץ: תמיד אפשר לשפר, אבל בסך הכול כבר אמרנו שבמשך 40 שנה זה עסק שעובד.
דניאל הרשקוביץ: האתגר מבחינתי הוא אותם מגזרים שהוכנסו עכשיו – החרדים ובני המיעוטים.
דניאל הרשקוביץ: אני רואה בזה משימה ציונית ראשונה במעלה.
דניאל הרשקוביץ: מבחינתי אנחנו כמובן יכולים להשתמש בניסיון שצברנו, ואגב, כפי שיינתן פה בדיווח על-ידי אנשים שבפועל מנהלים את המנהלת, כולל מנהל המנהלת והמנהל הקודם.
דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה גם באים לידי ביטוי במספרים לגבי העדיפות שנתנו לקידום המגזרים האלה בתנאים הקיימים.
דניאל הרשקוביץ: הדרישה מהבחינה הזאת הייתה עניינית, וכפי שכבר יצביעו כאן, חלק גדול מהליקויים הם הודות לאצבע המדריכה של מבקר המדינה.
יוחנן פלסנר: גם המיקום של המנהלת במשרד ראש הממשלה היה ענייני, כי זה משרד רוחבי שאמור לפתוח- - -
דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת פלסנר- - יוחנן פלסנר: יכולת לבקש שזה יישאר במשרד ראש הממשלה.
דניאל הרשקוביץ: לא ראש הממשלה היה אחראי, היה שר אחראי.
דניאל הרשקוביץ: גם מדע וטכנולוגיה זה מאוד רוחבי.
דניאל הרשקוביץ: מי שלא יודע לכל משרד ממשלתי, על-פי חוק, יש מדען ראשי.
דניאל הרשקוביץ: אמנם לא כולם עומדים בזה, אבל זה עניין אחר.
דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים מהווים פורום ששר המדע והטכנולוגיה עומד בראשו.
דניאל הרשקוביץ: לכן יש כאן עניין רוחבי, והראייה שלי בתור שר היא, ללא ספק, רוחבית.
דניאל הרשקוביץ: אני חוזר ואומר שחלק גדול מהליקויים האלה היו בתקופה שזה היה במשרד ראש הממשלה, אם לא כל הליקויים.
יואל חסון: האחריות לתיקון היא על השר המכהן.
דניאל הרשקוביץ: לכן אמרתי שהשתמשנו, ללא ספק, בדוח הביניים שקיבלנו מהמבקר כי הדברים האלה עוזרים לנו לתקן את הליקויים.
דניאל הרשקוביץ: אני אתייחס למעט דברים ואת היתר אשאיר לאנשי המקצוע.
דניאל הרשקוביץ: בנושא של חוסר איוש של תקנים – יעקב עמר היה במשך תקופה מסוימת ממלא מקום ראש המנהלת ואחר כך שר-שלום ג'רבי שהוא היום ראש המנהלת.
דניאל הרשקוביץ: לתדהמתנו, אנשים שקיבלו את המנהלת גילו שיש תקנים לא מאוישים, וכשהם פנו לנציבות שירות המדינה לאייש את אותם תקנים לא מאוישים התשובה הייתה שהמנהלת הקודמת לא ראתה צורך לאיישם, ולכן לא מאשרים להם.
דניאל הרשקוביץ: זאת התשובה שהייתה פחות או יותר.
דניאל הרשקוביץ: יש בעיות נוספות במשרדים אחרים.
דניאל הרשקוביץ: מאז אנחנו נלחמים, וכבר הוספו תקנים מעבר לתקנים הפורמליים.
דניאל הרשקוביץ: יש עדיין שלושה תקנים שלא תלויים בנו, אלא תלויים במשרד אחר, והדברים האלה יובהרו.
דניאל הרשקוביץ: יש הערה אחת שמתייחסת לפעילות ישירה שלי בנושא הכרה בעמותה לשינוי חברתי.
דניאל הרשקוביץ: העליתם הערה שלא ניתנה הכרה בזמן.
דניאל הרשקוביץ: זמן קצר אחרי שנכנסתי לתפקידי כשר אמרו לי שאני צריך לחתום על הכרה בעמותה.
דניאל הרשקוביץ: מאחר שאין לי הניסיון הפוליטי הרב כמו של חבריי פה באולם, ולכן אפילו עדיין לא יכולתי לפתח את אותה ציניות, שאלתי את הייעוץ המשפטי של המשרד מה לעשות – האם כשר אני חייב לחתום כחותמת גומי – והייעוץ המשפטי במשרדי ייעץ לי לתת הכרה זמנית של שישה חודשים או תשעה חודשים כי בראייה שלהם השר אינו חותמת גומי.
דניאל הרשקוביץ: אם הוא חותמת גומי, זה בסדר, אבל צריך להיות לו שיקול דעת במתן הכרה.
דניאל הרשקוביץ: לכן כדי לא לפגוע בפעילות העמותה ייעצו לי לתת הכרה זמנית, ובתום הזמן הזה לתת הכרה קבועה.
דניאל הרשקוביץ: כך נהגתי.
דניאל הרשקוביץ: מסתבר, שדעתו של מבקר המדינה הייתה שונה בנושא הזה.
דניאל הרשקוביץ: דעתו הייתה שברציפות השלטונית אכן הייתי צריך לנהוג כחותמת גומי.
דניאל הרשקוביץ: בכל מקרה, פעילותה של העמותה לא נפגעה, ומיד כשקיבלתי את חוות דעתו של מבקר המדינה בנושא הזה הוצאתי את ההכרה הקבועה לעמותה.
דניאל הרשקוביץ: פה נהגנו לפי ההבנה שלנו.
דניאל הרשקוביץ: חלק גדול מהבעיות שעלו כאן, וגם היא אחת הסיבות שביקשנו את המנהלת, היא העובדה שהמנהלת עצמה פועלת כמעט ללא תקציב מעבר לתקציב האדמיניסטרטיבי.
דניאל הרשקוביץ: למנהלת אין כמעט תקציב לתקני שירות לאומי.
דניאל הרשקוביץ: תקני שירות לאומי – כ-13,000 – הם תקנים נרכשים.
דניאל הרשקוביץ: רובם נרכשים על-ידי משרדים ממשלתיים, חלקם על-ידי גופים ועמותות שונות; לרשות המנהלת עומדים כ-1,078 תקנים.
יוחנן פלסנר: בקרב האוכלוסייה החרדית אין מגבלת תקנים.
יוחנן פלסנר: אתה מדבר על השירות הלאומי של הבנות?
דניאל הרשקוביץ: על שירות לאומי בכלל.
דניאל הרשקוביץ: בינתיים אמרו לנו להפעיל מתוך 1,078 את החרדים ואת הערבים.
דניאל הרשקוביץ: העובדה שהתקנים האלה הם תקנים נרכשים על-ידי משרדי ממשלה באמת יוצרת את הקשיים שדיברו עליהם כאן, למשל, ביכולת שלנו לתכנן.
דניאל הרשקוביץ: כי הכול תלוי – "ברצותו מאריך, ברצותו מקצר".
דניאל הרשקוביץ: משרד ממשלתי יכול להגיד שהוא לא מקצה תקנים או למשל, הועלתה שאלת התעדוף.
דניאל הרשקוביץ: הוא אומר, אני מוכן לתת לקנות תקנים אבל אני דורש שהתקנים האלה יהיו במקום א', ב' ו-ג'.
דניאל הרשקוביץ: מאחר שהכסף אצלו אין לי שום דרך לכפות עליו תעדוף.
דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה באמת יוצר בעיה.
דניאל הרשקוביץ: הבעיה העיקרית, כפי שהוצגה כאן, שהמעסיק הגדול ביותר של תקני שירות לאומי זה משרד החינוך.
דניאל הרשקוביץ: אבל נתח גדול מן הכספים הועברו מכספים קואליציוניים של הבית היהודי.
דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה בכלל נראה לנו אבסורד, אבל הוא גם מראה את המחויבות שלנו.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, אלה כספים שמיועדים בסך הכול לממן פעולות למען הכלל, למען החברה.
דניאל הרשקוביץ: הנהנים שלו זה לא הציבור הדתי-לאומי.
דניאל הרשקוביץ: אגב, כאן יש שינוי, כי בתקציב הנוכחי אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.
דניאל הרשקוביץ: הרבה כספים נתרמו על-ידם, אבל באמת הכנסנו את הדברים לבסיס התקציב, ואנחנו מקווים שאחת ולתמיד החרפה הזאת תוסר.
דניאל הרשקוביץ: זה גרם לנו בעיות בנושא תעדוף ובנושא של מועדי פרסומים של מכרזים מאחר שהכול היה תלוי במשרד, ברגע שאין כספים במשרדים לנו אין שליטה על המועדים.
יובל חיו: אדוני השר, אתה נוגע פה בנקודה מאוד חשובה: על-פי החלטת הממשלה, המנהלת אמורה לשלוט בוויסות.
יובל חיו: אני מבין שבשטח יש פה בעיה להגיע ליישום ההחלטה הזאת.
יובל חיו: זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.
יובל חיו: זאת סוגיה מהותית ויסודית שנוגעת למערך השירות הלאומי.
דניאל הרשקוביץ: אתה צודק.
דניאל הרשקוביץ: בנקודה מסוימת נזכר כאן נושא החקיקה.
דניאל הרשקוביץ: אחד הדברים שניתנת לו עדיפות רבה מאז שאני בתפקיד ובכל המנהלת הנוכחית הוא נושא חוק השירות הלאומי-אזרחי.
דניאל הרשקוביץ: תצהיר החוק כבר הושם, כבר קיבלנו את ההערות של כל המשרדים, כבר עובדים על ההערות של המשרדים.
דניאל הרשקוביץ: הוא אמור להיות מונח על שולחן הממשלה בשבועות הקרובים.
דניאל הרשקוביץ: בין היתר אנחנו מתייחסים גם לנושא הזה, אבל עדיין אני צופה שעתידות להיות בעיות כיוון שהתקציב לא ניתן למנהלת, אלא עובר דרך המשרדים, ואנחנו מקווים שהחוק מתייחס לזה.
דניאל הרשקוביץ: עניין גודלו של השירות האזרחי בחוק טל ידווח על-ידי אנשי המנהלת, רק הייתה כאן הערה בעניין החינוך: אחד הקריטריונים שלנו לדעת האם תקן הוא תקן חינוך או רווחה, האם זה מסוג התקנים שמי שקונה אותם הוא משרד החינוך או משרד הרווחה – למיטב ידיעתי, אלה במסגרת חוק טל שמשרתים במוסדות רווחה, משרתים בתקנים שבאופן נורמלי ממומנים על-ידי משרד הרווחה, לא על-ידי משרד החינוך.
דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך לא מממן תקנים מסוג זה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו משתמשים בתקני מנהלת כדי לממן חלק מהדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: אני מעריך שאנשי המנהלת יוכלו לתת פרטים נוספים.
יוחנן פלסנר: מה זאת אומרת "באופן נורמלי"?
יוחנן פלסנר: משרד הרווחה משלים 400 שקל, זה מה שאתה אומר?
קריאה: צרכים של משרד הרווחה.
דניאל הרשקוביץ: לא, אני אבהיר.
דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך הוא המעסיק הגדול ביותר של השירות הלאומי.
דניאל הרשקוביץ: הוא אמנם לא הגוף המפעיל, אבל הוא המממן הגדול ביותר של השירות הלאומי, כי יש הכי הרבה תקני שירות לאומי בחינוך.
דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה הוא השני בגודלו, לא?
שר-שלום ג'רבי: להערתו של חבר הכנסת פלסנר, אלה צרכים של משרד הרווחה.
שר-שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה.
דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה קונה תקנים.
יוחנן פלסנר: אבל מי משלם?
יוחנן פלסנר: משרד החינוך משלם 400 שקל?
יוחנן פלסנר: לא מובן לי מה זה "באופן נורמלי".
יואל חסון: חבר הכנסת פלסנר, אני מודה לך.
יואל חסון: הדיון הזה יצטרך להמשיך, אנחנו עוברים למצגת.
יואל חסון: אני מקצה למצגת לא יותר משמונה דקות.
יואל חסון: זה מה שיש, ואם אתם רוצים להמשיך אחר כך, תמשיכו.
יואל חסון: אני מבקש לא להלעיט אותנו במידע היסטורי ופרה-היסטורי, אלא לחשוב קדימה.
יוחנן פלסנר: פוליטית גם.
יואל חסון: לא, עניינית.
יואל חסון: גם כשזה עניינית זה עובד טוב.
שר-שלום ג'רבי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
שר-שלום ג'רבי: לפני המצגת אומר תודה רבה קודם כול לאנשי מבקר המדינה.
שר-שלום ג'רבי: אני בסך-הכול ארבעה חודשים בתפקידי כמנכ"ל, וברוך השם, זכינו לעשות מהפכה בארבעה חודשים.
שר-שלום ג'רבי: סליחה אם אני נשמע שחצן, אבל רק מדין העדכונים שצריכים לעשות כאן.
שר-שלום ג'רבי: הדוח הזה הוא מראה המשמשת לתיקון הליקויים.
שר-שלום ג'רבי: זאת תוכנית עבודה נהדרת, ואני באמת מודה לכם על כל הדוח שעשיתם לעניין.
שר-שלום ג'רבי: כל הדוח הזה נעשה לפני כשנה וחצי.
שר-שלום ג'רבי: במשך שנה וחצי נעשו הרבה דברים; יש בעיה קשה של תקנים.
שר-שלום ג'רבי: יש לנו מחסור של שלושה תקנים.
שר-שלום ג'רבי: תקן אחד משרד הרווחה מעכב לנו.
שר-שלום ג'רבי: אני מודה למנחם גרינבלום, מנכ"ל משרד המדע שעזר לנו להתחייב לתת לנו את התקן הזה.
שר-שלום ג'רבי: אני גם רוצה להודות לחבר הכנסת פלסנר בוועדת המשנה של חוץ וביטחון שבזכותו הרבה דברים שהתעכבו התקדמו בזכות הדיונים שלך, חבר הכנסת פלסנר.
שר-שלום ג'רבי: אז אני מודה לך.
שר-שלום ג'רבי: כשנכנסתי לתפקיד הרצתי את התפקיד של דיווח ובקרה.
שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לדווח ולשמח את כולם שקיבלנו שמונה הצעות.
שר-שלום ג'רבי: מחר, בעזרת השם, נקבל החלטה איזו חברה תזכה בעניין של דיווח ובקרה, כך שבשבועיים הקרובים כבר ייכנס העניין של דיווח ובקרה, דבר מאוד חשוב כלפי כל הנקודות בדוח.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו גם סיימנו את עבודה על מערכת מחשוב חדשה שגם היא תיתן לנו מענה לדיווח ולבקרה.
שר-שלום ג'רבי: בשבועיים האחרונים חתמתי על הסכם עם חברת "רותם אסטרטגיה" שתיתן לנו גם בצורה מסודרת תוכנית אסטרטגית למנהלת עם יעדים שנתיים ורב-שנתיים כדי לראות שוב שהעבודה תתנהל כמו שצריך.
שר-שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לזכור שהמנהלת היא מנהלת חדשה.
שר-שלום ג'רבי: דבר מאוד חשוב הוא נושא תזכיר החוק שהשר הרחיב בעניין.
שר-שלום ג'רבי: תזכיר החוק מסתיים בחודש הקרוב אחרי שנקבל את כל ההערות, ואנחנו יושבים עם כל גוף.
שר-שלום ג'רבי: רק ביום ראשון האחרון ישבנו עם המועצה הציבורית, והם ייתנו לנו כמה עשרות הערות.
שר-שלום ג'רבי: צמצמנו את זה לחמש-שש הערות, אבל כשתזכיר החוק הזה ייצא, כמעט כל ההערות יתוקנו.
שר-שלום ג'רבי: יחד עם זאת, אדוני היושב ראש, אם תזמין אותנו בעוד ארבעה חודשים אני יכול לומר- -
יואל חסון: אני אזמין אותך קודם, תתכונן.
שר-שלום ג'רבי: אני מודה לך.
שר-שלום ג'רבי: אבל אם תזמין אותי בעוד ארבעה חודשים אני בעזרת השם אתחייב שכל הליקויים שלא במסגרת החוק או במסגרת הפיקוח, גם יתוקנו.
יוחנן פלסנר: המנהלת היום עובדת לא על-פי חוק, אלא על-פי החלטת ממשלה?
שר-שלום ג'רבי: היום אין חוק שירות אזרחי-לאומי.
שר-שלום ג'רבי: היום חלק מהחוק נמצא בתקנות הביטוח הלאומי, חלק במשרד הביטחון.
שר-שלום ג'רבי: עד עכשיו לא היה חוק למנהלת השירות האזרחי-לאומי.
שר-שלום ג'רבי: היום באנו ואיגדנו את זה, והשר דחף את זה מאוד, באמת תודה רבה.
שר-שלום ג'רבי: עם כניסתי לתפקיד גם ביקשתי מהיועץ המשפטי של המנהלת לעזוב את הכול, להתמקד ולהתרכז אך ורק בחוק, ובאמת סיימנו את כל העבודה הזאת.
שר-שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד שאנחנו נתייחס.
שר-שלום ג'רבי: ברשותכם, אתייחס קצת לנתונים במצגת: היום יש 14,171 מתנדבים בכלל בשירות האזרחי-לאומי.
שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים מהמגזר החרדי הוא 1,370.
שר-שלום ג'רבי: רוב המתנדבים הם בנות דתיות, אבל יש גם בנות חילוניות ובעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.
שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים במגזר הערבי 1,473.
שר-שלום ג'רבי: אני גם מודה מאוד לחבר הכנסת מג'אדלה על כל העזרה ועל שיתוף הפעולה בכל מה שקשור למגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: לא פשוט להתמודד עם ההנהגה של המגזר הערבי.
שר-שלום ג'רבי: יש טענה שהמנהלת קשורה למשרד הביטחון.