GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל ארנון: אז לא באתי לטעון את זה, כי אחרת הוויכוחים הם על דברים לא נכונים ומבזבזים את הזמן.
יגאל ארנון: אני חושב שחברת החשמל צריכה לשקול שיקולים עסקיים, ובין השיקולים העסקיים זה גם הנושא של אמינות הבטחה, ואמינות ההבטחה בחברה שהיא ישראלית היא תלויה רק בממשלה, היא יכולה אפילו לתפוס את המתקנים ולקחת אותם לעצמה בזמן חירום.
יגאל ארנון: בחברה שהיא לא בשליטתה היא לא יכולה לעשות את זה.
יגאל ארנון: אני מאמין שהמצרים ירצו לספק לחברה שהיא הספק שקונה מהמצרים, היא חברה רצינית, היא תרצה לספק.
יגאל ארנון: במזרח התיכון לא יעזור שום דבר, יש נתונים שאני לא אפרט אותם.
יגאל ארנון: יש גורמים שלא תלויים באף אחד, והם יופסקו ויוכלו להיות מופסקים, למרות שאני מקווה שיהיה שלום באזור ולא יקרה שום דבר.
יגאל ארנון: זה קורה גם הפוך, כשיש לנו קצת בעיות עם הפלסטינים גם אנחנו סוגרים כמה דברים באותו רגע, אנחנו סוגרים את המעבר והם לא מתפרנסים.
יגאל ארנון: זה שיקול מסחרי, אין כל ספק בדבר הזה.
יגאל ארנון: חברת החשמל בהחלט אמרה, שהיא לקחה בחשבון והיא יודעת שאם ההספקה המצרית לא תהיה הספקה, ולא בגלל שאנשי "מרחב" הם לא אנשים טובים, זה דבר שהוא לא בידיהם בכלל, אז יש לה אלטרנטיבה, היא תתחיל להפעיל את זה בסולר, זה עולה כסף וזה חלק מהשקלול שלה.
יגאל ארנון: אני רוצה להיכנס להליך המכרז, כי לדברים המדיניים אמרתי שאני לא אכנס.
יגאל ארנון: הוציאו מכרז על 2.5 BCM לשנה.
יגאל ארנון: לחברת החשמל יש תחנות בחוף ויש לה תחנות בפנים הארץ, זה לא אותו דבר בכלל.
יגאל ארנון: ההזרמה השוטפת לתחנות החופיות היא הרבה יותר פשוטה, הכמות ידועה, כל אחד יודע את זה ולכן כל אחד לוקח את זה בשיקול, שזאת ההספקה הזולה ביותר.
יגאל ארנון: ההספקה לפנים הארץ, בלי שמדברים עוד על ההולכה, קשורה בנושא ששמו "סווינג", זה נושא טכני, היא לא הספקה סדירה.
יגאל ארנון: ההבדל הוא גדול מאוד במחיר.
יגאל ארנון: כשנותנים הצעה ל-2.5 BCM, נותנים הצעה לכל, גם לחופיות וגם לפנימיות.
יגאל ארנון: כך הגשנו את ההצעה שלנו, וגם אחרים היו צריכים להגיש כך, כי זה היה המכרז.
יגאל ארנון: ביום אחד מסוים אמרו לנו להגיש הצעה רק ל-1.5 BCM, ויש לנו בשביל זה שישה ימים, שביניהם שניים שאינם ימי עבודה.
יגאל ארנון: המשא-ומתן הזה נמשך שנה כי יש המון בעיות בפרמטרים ובפרמטרים טכניים ובמדידת תחנות החשמל, לדעת כמה כל תחנה צריכה ואיזו תחנה יכולה לעבור לסולר ואיזו לא יכולה, איזו תחנה היא תחנה שהיא רק לרזרבה ואיזו לא.
יגאל ארנון: אלה בעיות מאוד חשובות בכל המסגרת הזאת, ולכן היה משא-ומתן של שנה, אחרת אין סיבה.
יגאל ארנון: פתאום אומרים לי, עכשיו תיתן רק 1.5 BCM.
יגאל ארנון: יש לי הרבה חשבונות לעשות ואי-אפשר לעשות את זה בארבעה ימים, זה גם לא רציני.
יגאל ארנון: בסך הכל הגשנו את זה כעבור תשעה ימים.
עוזי לנדאו: אבל ממילא זה לא היה רלוונטי.
יגאל ארנון: אמרו לנו שיש ישיבה בחברת החשמל שרק מדווחים שם על המכרז, לא מקבלים החלטות.
יגאל ארנון: לא היה לנו כל ספק, שכאשר יקבלו החלטה יידעו גם את המחיר שלנו.
יגאל ארנון: בהצעה שהגשנו אחרי תשעה ימים נתנו גם מחיר לתחנות החופיות בלבד, כי זאת היתה המסגרת שהיה צריך לתת בשביל ה-1.7 BCM.
עוזי לנדאו: מר רזון, המחיר של ה-2.5 BCM היה מחיר ממוצע על הכל?
יעקב רזון: כן.
יעקב רזון: הוא היה להספקה שלמה.
יגאל ארנון: אז גם אנחנו לא ידענו אם המצרים קיבלו את התחנות החופיות או לא, כי אם הם קיבלו תחנות ממוצעות והמחיר שלהם היה יותר זול, אני בבעיה.
יגאל ארנון: אחר-כך נדבר על השאלה אם אפשר למכור למישהו אם אני ב-15% יותר יקר, כי גם זאת בעיה לגבי תוצרת הארץ.
יגאל ארנון: זה לא סיפור פשוט, אבל לא נכנסתי לכל העניין הזה, גם לא להיצף.
יגאל ארנון: אמר כאן מר רזון, שהוא איש נכבד, שכאשר קיבלו את ההחלטה לא ייעדו ב-1.7 BCM למצרים את התחנות החופיות, ולכן אנחנו פתוחים לדון על 1.5 BCM בין הפנימיות בין החופיות, או מעורב.
יגאל ארנון: ישבנו לפני יומיים עם חברת החשמל, והשאלה הראשונה ששאלנו היתה האם אנחנו יכולים לדבר על החופיות במשא-ומתן על ה-1.5 BCM הנותרים, והתשובה החד-משמעית נרשמה בפרוטוקול: "החופיות מחוץ למסגרת, ניתנו למצרים".
יגאל ארנון: אז אם האנשים שלהם טעו, שיגידו את זה.
יגאל ארנון: אם נתנו למצרים ב-25 בינואר את התחנות החופיות במחיר שאני לא יודע אותו, אז לא ראו את המחיר שאני נתתי לתחנות החופיות שלושה ימים אחר-כך, ואני לא ידעתי את המחיר שלהם.
יגאל ארנון: אני נתתי מחיר לתחנות החופיות, שלדעתי הוא הזול ביותר.
יגאל ארנון: אבל כשחברת החשמל קיבלה את ההחלטה לתת לחופיות, היא לא ידעה איזה מחיר אני מציע לחופיות.
יגאל ארנון: זאת הבעיה של ההליך.
יגאל ארנון: במקרה הזה כל ההחלטה היא לא הגיונית, כי זאת החלטה תפורה.
יגאל ארנון: מבקשים מאתנו לתת כל מיני הצעות, ופתאום יש 1.7 BCM, שזה בדיוק החופיות.
יגאל ארנון: אין יותר קל מאשר לספק לתחנות חופיות, לא רק מפני שהן בחוף וזאת נקודה רגישה, אלא גם בגלל העובדה ששם זאת הספקה שאין לה שום בעיה.
יגאל ארנון: ביקשנו אינפורמציה מחברת החשמל לגבי התהליך, והם לא נתנו לנו.
יגאל ארנון: לכן אני חושב שהבקשה היא רעיון נכון ואני מקווה שיתברר שחברת החשמל, חברה שאני מאוד מכבד אותה ואת ראשיה, פעלה בסדר גמור.
יגאל ארנון: אור השמש הוא המטהר הטוב ביותר בחיים הציבוריים, כפי שאמר פסק-דין של בית המשפט העליון ולפניו השופט ברנדס, ועכשיו אני רוצה שיאמרו את זה גם כאן.
עוזי לנדאו: מר רזון, אמרת כאן שהחלטתם על כמות של 1.7 BCM.
עוזי לנדאו: האם התכוונתם גם שהכמות הזאת תהיה לקונפיגורציה מסוימת של תחנות, או שזה 1.7 כללי, כשזה מנותק מהצנרת לכאורה שצריכה להוביל את זה?
יעקב רזון: אנחנו החלטנו על ה-1.7 BCM מתוך כמות של ה-2.5 BCM ומתוך זכייה של 2.5 BCM שהיה מיועד לכל.
יעקב רזון: נכון ש-1.7 היא בין היתר הכמות שמתאימה לתחנות החופיות, ונכון שהמצרים הציעו הצעות מסוימות לספק לתחנות החופיות בדרכים שונות, שבשלב זה לא מקובלות על המדינה.
יעקב רזון: אני רוצה לומר כיושב-ראש ועדת ההיגוי, שעל התשובה החדה הזאת שנתנו לכם עוד לא דנתי בוועדה אצלי, אני רוצה לבדוק את הנקודה הזאת עד הסוף.
יעקב רזון: המחיר ששימש בסיס להצעה המצרית היה מחיר כניסה באשקלון.
יגאל ארנון: האם אנחנו היום יכולים להתחרות ב-1.5 BCM על התחנות החופיות, או שזה דבר סגור?
יגאל ארנון: זאת השאלה היחידה שמעניינת אותי.
יעקב רזון: אין לי תשובה, אני אצטרך לכנס את הוועדה.
נמרוד נוביק: מר ארנון הזכיר נושא של סווינג, ואף אחד לא רוצה להיכנס לבעיות טכניות.
נמרוד נוביק: הוא אמר שהסווינג הופך את זה ליותר יקר.
נמרוד נוביק: מה שמר ארנון לא יודע, כי הוא לא בקיא בנושא, הוא שהסווינג הוא נכון לתחנות החוקיות יותר מאשר לכל דבר אחר.
עוזי לנדאו: למה זה חשוב לוועדה?
נמרוד נוביק: כי מעבירים לך מיתוס.
נמרוד נוביק: אומרים שהחופיות הן השמנת.
נמרוד נוביק: כשאנחנו הגשנו מחיר לכניסה באשקלון, בדיוק כמו כל אחד אחר, נעשה עוד דבר שאתם לא מודעים לו.
נמרוד נוביק: יש מחלוקת בין חברת החשמל לבין משרדי הממשלה על ההסתברות שתהיה חג"י בעוד מועד.
נמרוד נוביק: חג"י היא חברת הגז הישראלית, שאמורה לעשות את התשתית ואת ההולכה פנימה.
נמרוד נוביק: אומרת חברת החשמל לממשלה, שאם לא תקום חג"י מבעוד מועד, כל משק האנרגיה שלנו עלול לקרוס.
קריאה: לא לקרוס.
נמרוד נוביק: הוא יהיה יותר יקר.
נמרוד נוביק: ואומרת הממשלה, רק חג"י.
נמרוד נוביק: הסיבה שאנחנו התבייתנו על התחנות החופיות כחלופה אחת מני רבות היתה, שמאחר שלנו אמור להיות צינור לתורכיה, הצענו כאחת החלופות שמהצינור הזה ייצאו צינורות אופקיים לתחנות החופיות, ואז לא צריך להמתין להקמת חג"י.
נמרוד נוביק: הממשלה אמרה שהחלופה הזאת לא מקובלת עליה, ואין לנו בעיה עם זה.
עוזי לנדאו: למה זה רלוונטי לוועדה?
נמרוד נוביק: משום שהעובדה שכן או לא 1.7 BCM הולכים לתחנות החופיות, לא משנה את עלות הגז באותו צינור.
גדעון תדמור: אני זוכר את מר נמרוד נוביק מדבר על כך שמה שיבטיח את הספקת הגז זה לא רק הצריכה הישראלית, אלא זאת הצריכה התורכית.
גדעון תדמור: פתאום מתברר שהצינור הימי לא מגיע עד תורכיה.
גדעון תדמור: נקודה שנייה היא נקודת ההולכה.
גדעון תדמור: חברת החשמל רוכשת גז בתחנות, היא לא רוכשת את הגז באשקלון.
גדעון תדמור: כשנדרשנו להגיש מחיר נדרש מאתנו מחיר בתחנות, ואנחנו לקחנו בחשבון את מחיר ההולכה.
עוזי לנדאו: מר רזון, האם ביקשתם מהם לתת גז בתחנות?
יעקב רזון: אנחנו ביקשנו מחיר בתחנות.
יעקב רזון: אנחנו הבהרנו, שמכיוון שאנחנו לא שולטים על עניין הצינור, אז אם להם יינתן לבנות את הצינור, בוודאי שיש להם שליטה מלאה להעביר את הצינור עד לתחנה.
יעקב רזון: אם לא יינתן להם לבנות את הצינור, הם יצטרכו להיכנס לצנרת הכללית ולעשות את ההסדרים.
גדעון תדמור: גם בהליך שהוא הליך מעין מכרז, יש עיקרון של שוויון, יש עיקרון של הגינות, והתחושה שלנו היא שבשני עקרונות הגג האלה אנחנו כאן בבעיה.
גדעון תדמור: עו"ד ארנון התייחס להיבט אחד, אני רוצה להדגיש את היבט ההולכה.
גדעון תדמור: היות שאנחנו הגשנו הצעה בהסתמך על חוק הנפט, וזאת היתה ההצעה היחידה שהצענו וזה רשום באותו מסמך שנחתם עם חברת החשמל, מתברר שההצעה שהצענו היתה למודל א ואחרים הציעו למודל ב.
גדעון תדמור: אנחנו הצענו הצעה שלוקחת את מחיר הגז, שהוא רק רכיב אחד, הוספנו עליו את מחיר ההולכה, בהנחה שאנחנו מקימים את הצנרת, והצנרת שלנו היא צנרת שהיא לא מרכז רווח, ולכן המחיר שם אטרקטיבי ביותר וההשוואה צריכה להיות על הברוטו.
גדעון תדמור: היום מתברר שאחרים קיבלו הזדמנות להגיש הצעה או לתחנות החופיות, שעלות ההולכה אליהן קטנה יותר, או לאשקלון שבוודאי היא קטנה יותר, והיתר יטופל על-ידי המדינה.
גדעון תדמור: יש כאן בסיס השוואה לא הוגן ולא שוויוני, הוא מאוד בעייתי ואי-אפשר לפתור את הכל אך ורק במחיר הגז, משום שלעשות את זה משמעותו לראות תמונה חלקית ומטעה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: חברת החשמל חייבת היתה לשקול שיקולים עסקיים בלבד, ועו"ד ארנון הדגיש את זה קודם.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אם היא לא היתה מביאה רק שיקולים עסקיים, אלא היתה מכניסה לדרך שיקוליה שיקולים נוספים, כי אז היא לא היתה נוהגת על-פי חוק החברות הממשלתיות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כל עוד שהממשלה, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לא הורתה לחברת החשמל לנקוט בדרכי פעולה אחרות, והממשלה לא עשתה את זה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: יכולה לעלות שאלה, האם לא היה ראוי, בנסיבות העניין או בנסיבות המיוחדות של העניין, שהממשלה לא תהיה ניטרלית אלא כן תפעיל את הסמכות, ואני מעלה את זה כסימן שאלה, אינני מתכוון לקבוע עמדה בנושא הזה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הנושא שכרוך יותר בתחום סמכותי הוא נושא תהליך קבלת ההחלטה של חברת החשמל.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ביקשתי מאנשי המשרד שלי לעשות גישושים ראשונים בנושא הזה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני בהחלט שוקל אפשרות להיכנס לנושא הזה יותר לעומק, מפני שאני חושב שכובד הנושא הוא כזה שמבקר המדינה צריך לשקול ברצינות רבה לבצע את הבדיקה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: השיקול הזה ייעשה על ידי לאחר שיהיה בידי חומר נוסף, שייאסף על-ידי המשרד.
עוזי לנדאו: המבקר, בזהירותו הידועה, לא נכנס לסוגיית המדיניות של הממשלה.
עוזי לנדאו: אני רוצה לומר שכאן לא ברורה כלל מדיניות ממשלה, בתחום שהממשלה היתה צריכה לומר מהי עמדתה.
עוזי לנדאו: הגישה הזאת, שמנחים את חברת החשמל להיכנס למשא-ומתן כאשר השיקולים הם עסקיים גרידא בנושאים שיכולות להיות להם השלכות גם בתחום המדיני וגם בתחום הכלכלי, כי אני מבין שאנחנו מדברים על מאות מיליוני שקלים במקרה של חסימת ההספקה, ואני לא מניח שזה הדבר היחיד, הייתי רוצה לראות באופן מפורט יותר את ההשלכות הרחבות יותר של אמברגו מן הסוג הזה.
עוזי לנדאו: אבל מעבר לזה, כשאתם אומרים לחברה הישראלית שמתחרה עם המצרים שעליה אתם מטילים מסים ומטילים היטלים ותובעים תמלוגים, ובכך קושרים לה ידיים מאחורי הגב ובעצם שולחים אותה להתחרות עם גוף מצרי ומקשים עליה את התחרות הזאת.
עוזי לנדאו: זה דבר שלדעתי הוא עניין למדיניות ממשלתית, שלפחות בו היתה צריכה להתקבל החלטה מפורשת אם אנחנו עושים את זה או לא עושים את זה.
עוזי לנדאו: יכולים להיות פנים לכאן או לכאן אם כן מטילים מסים או לא, אבל להשתמט מכל הטיפול היסודי הזה בנושא זאת גישה מחוסרת אחריות של ממשלת ישראל, על כל השרים שעסקו בנושא הזה.
עוזי לנדאו: זה דבר שהוא חמור.