GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד קדוש: לאו דווקא איך מתפללים ואיך שומרים שבת.
דוד קדוש: ועניינים של אבלות זה למכביר.
דוד קדוש: הרב צריך להיות בהלוויה של כל תושב שכונה.
דוד קדוש: אם אדם חולה, צריך הרב לבקר אותו בבתי חולים, אם יש אירוח בשכונה ואין מי שיארח, הרב צריך לארח.
דוד קדוש: אנחנו עושים שבתות גיבוש של הקהילה, שהקהילה תהיה מגובשת.
דוד קדוש: עובדה, אם בודקים באולמות של אירועים, הבאים בדרך כלל הם כל אותם אנשים שמתפללים ביחד, פלוס שכנים וקרובי משפחה.
דוד קדוש: זאת אומרת שהגיבוש הזה זה דבר חשוב לקהילה.
דוד קדוש: זה לא סתם הוקוס פוקוס וזה יוצא, הם מצליחים לארגן שכונה מאפס, תפילות בימות החול, מאנשים מועטים בשבתות, להזמין מרצים מיוחדים.
דוד קדוש: בחודש אלול אנחנו מגייסים גלריה של רבנים להקיף את כל השכונות, שלא יהיה כזה דבר ששכונה תעבור בלי שיהיו עצרות התעוררות ובשבתות, כולל הרב הראשי שבא לפעמים ממרחק להתארח בשכונה, ואחר כך עושים עצרת מרכזית לסיכום כל החודש.
עתניאל שנלר: תודה, אני מודה לרב.
דוד קדוש: יש עוד יותר מזה.
דוד קדוש: עוד דבר, שלום בית גם כן.
דוד קדוש: זה דבר חשוב.
דוד קדוש: שלום בית בין זוגות, אפילו בתי הדין מפנים אלינו, כרבני שכונות, שיש לנו קשר הדוק עם הזוגות.
דוד קדוש: במרבית הפעמים הצלנו מצבים גרועים.
עתניאל שנלר: אנחנו מאוד מודים לרב.
עתניאל שנלר: יש כאן עוד רבני שכונות, אני חושב, רשום לי הרב יצחק פישר.
יצחק פישר: השאלה אם אני צריך לדבר על השאלה ששאלתם את כבוד הרב קדוש, בנושא של מה תפקידו של רב שכונה או שאני יכול להתרחב לדברים אחרים.
גאלב מג'אדלה: לא, את זה כבר שמענו.
עתניאל שנלר: חבר הכנסת מג'אדלה, אתה רוצה רשות דיבור?
עתניאל שנלר: מיד תקבל רשות דיבור.
גאלב מג'אדלה: נרשמתי, אבל היות וזמנו של כבוד הרב יקר, לא צריך לחזור על תפקידו של הרב השכונתי, שמענו מכבוד הרב.
עתניאל שנלר: הרב מג'אדלה, תחשוב שאני מנהל את הישיבה, אני יודע מה אני רוצה לנהל אותה ואיך לנהל אותה, במחילה.
גאלב מג'אדלה: חס וחלילה, אני אומר את דעתי.
עתניאל שנלר: בסדר, אז לשאלה של הרב, כן, אני רוצה לדבר על תפקיד הרב.
עתניאל שנלר: משום שעד עכשיו שמענו את כל אותם דברים חשובים מאוד שהרב עושה, ובאמת סקירה מאוד יפה ועמוקה, לציבור הדתי.
עתניאל שנלר: השאלה שלי, מה אתם עושים לציבור שאיננו דתי, מה אתם עושים למי שלא מגיע לבית כנסת?
יצחק פישר: אני רוצה להתמקד בנקודה הזאת.
יצחק פישר: אני במקרה, או שלא במקרה, רב של שכונה חילונית, נחלת יהודה בראשון לציון.
יצחק פישר: נחלת יהודה, המושבה הוותיקה, שהיא לא דתייה כל כך, ונחלת ב' שהיא דתייה מאוד.
יצחק פישר: אני דווקא בשבתות מתפלל בשכונה של נחלת א' שהיא שכונה לא דתייה.
יצחק פישר: חברים שם היי סוסייטי, מי שמכיר.
יצחק פישר: אז אליי לבית הכנסת באים שומרי מסורת וחילונים, ובליל שבת, אני יכול לספור לכם לפחות עשרה שהם אינם שומרי שבת במוצהר.
יצחק פישר: אמנם לפניי יתביישו לחלל שבת, אבל באופן הפרטי והאישי בבית הם עושים כפי שהתחנכו, ובכל זאת הם מרגישים צורך וקשר לבוא בליל שבת לבית הכנסת, לחזור הביתה לעשות קידוש.
יצחק פישר: וכל זה למה?
יצחק פישר: מפני ש... שמעתי קודם השמצה שהרב לא יכול להיות דתי והוא ישרת קהילה שהיא לא דתית.
יצחק פישר: ככה הבנתי מחבר הכנסת הורביץ, שאומר שרב שהוא לא דתי לא יכול לשרת קהילה שאינה דתית.
ניצן הורוביץ: מה זה רב שהוא לא דתי?
עתניאל שנלר: איך ההערה של הרב בנתה את הדיון?
עתניאל שנלר: איך בניתם את הדיון בהערה הזאת, התקדמתם בתשובה הזאת?
יצחק פישר: לא.
עתניאל שנלר: אז בשביל מה נאמרו הדברים?
עתניאל שנלר: אז יואיל הרב לדבר מה תפקידו של הרב בסיעה החילונית.
יצחק פישר: אוקי, אני מקבל את ההערה.
יצחק פישר: אם כן, כשהאוכלוסייה יודעת שלרב יש דרך וגישה ושביל לכל אחד מבני הקהילה, הן בעיתות משבר, הן בעיתות אבל, הן בעיתות של שמחה ובכל מהלכי החיים, גם כשאני פוגש אותו ברחוב, באמצע העבודה, הוא מתייחס אליי ואני מתייחס אליו, בכל מיני עניינים שוטפים, כשצריך לבקר אותו כשהוא חולה, הוא עבר צנתור או מחלה, והרב מבקר אותו והרב עושה בר מצווה לילדים שלו, או שבת חתן לבן שלו, והוא מעורה בכל החיים הפרטיים שלו והציבוריים של הקהילה של השכונה, אז הוא יודע שהרב נמצא בקהילה.
יצחק פישר: אצלנו זו כבר מסורת של 90 שנה, נחלת יהודה זה מושבה ותיקה של 95 שנה, וכך היתה מסורת שלא תמיד באי בית הכנסת היו דתיים גדולים.
יצחק פישר: היו באים יהודים טובים והיהודים הטובים האלה ידעו שלרב, עם הזקן ועם הכובע ועם החליפה, יש גישה גם לאדם חילוני.
יצחק פישר: לא צריך להיות מומחה גדול, אלא צריך לדעת שתהיה בזה אהבת הבריות, אהבת כל יהודי ויהודי ובזה הרב מצליח.
יצחק פישר: אם הוא עושה את הדבר הזה וכולם יודעים שהרב איתם בכל עצה ובכל עניין והרב לא נגדם, והרב הוא לא נגד אף אחד, ממילא אני חושב שזה הדבר הראשון והייחודי שהרב צריך לעשות.
יצחק פישר: באופן הזה הוא משרת את הקהילה בצורה הכי מתאימה.
עתניאל שנלר: תודה רבה, הערה חשובה.
שמואל טולדאנו: אני רוצה להבחין בין שתי תקופות, בין אולי לפני כעשרים שנה, תפקיד והגדרת התפקיד של רב שכונה, לבין השנים היותר מאוחרות, אולי מהתפתחות הטלה-קומוניקציה, ברגע שהתחילה להתפתח תנועת הלוויינים, הטלפוניה, האינטרנט.
שמואל טולדאנו: עד התפתחות הקומוניקציה במובנים הרחבים שלה, רב השכונה היה תחום לשטח הגיאוגרפי כפי שהגדירה אותו הרשות המוניציפלית.
שמואל טולדאנו: הגדירה את השכונה כשטח גיאוגרפי מסוים.
שמואל טולדאנו: לא היתה זליגה משכונה לשכונה, כל רב ידע בדיוק, הכיר את תושבי שכונתו ופעל את הפעולות כפי שהגדירו קודם עמיתיי הרבנים.
שמואל טולדאנו: משנים מסוימות ואילך, אני חושב משנת תש"מ, כאשר הוחלט בהסדר קיבוצי חדש, שרבני שכונות לא ישרתו רק בביתם בשכונה בלבד, אלא הם צריכים לצאת מהקופסה, לצאת מהבועה שבה הם נתונים ולעבור לעבוד במשרדי הרבנות בקבלת קהל, לצרכי רישום נישואים בעיקר, למשל אנחנו בראשון לציון נכנסנו בתשנ"ד לעבודה כחלק מהתפקיד רב השכונה, מעבר לכל התפקידים שנאמרו כאן---
אביגדור אוחנה: סליחה שאני מתפרץ.
אביגדור אוחנה: נכון להיום המצב הוא לא כזה.
אביגדור אוחנה: זאת אומרת, גם רבני שכונות חדשים שנבחרו היתה אפשרות למנות אותם כרב שכונה ללא תפקיד מוגדר במועצה הדתית.
אביגדור אוחנה: יחד עם זאת, מה שהרב אומר הוא חיובי ונכון ואנחנו חושבים לעגן את זה, במסגרת הנוהל החדש, כחובה.
שמואל טולדאנו: אני רוצה ברשותכם להשלים מעט את השינוי שהתחולל.
שמואל טולדאנו: על כל פנים, אני מבשרי אחזה.
שמואל טולדאנו: אני יכול לדבר רק מתוך מה שעובר אצלנו ברבנות בראשון לציון, אינני מכיר רבנויות אחרות.
שמואל טולדאנו: אבל מה שקורה אצלנו בראשון, שברגע שהתחייבנו או נכנסנו למסגרת עבודה של 15 שעות קבלת קהל שבועיות, לצרכי רישום נישואים, שזה היום המצב אצלנו בעיר, הרב מרגע זה ואילך נחשף לציבור חדש שעד היום הוא לא היה חשוף אליהם.
שמואל טולדאנו: זה כבר לא רב שכונה במובן המצומצם הגיאוגרפי, אלא הרב הפך להיות רב בתפקיד שכונה בשעות הצהריים, הערב והבוקר, בזמני התפילות, או שישי-שבת וחגים, אלא מעבר לזה הוא הפך להיות רב של כל העיר ובשעות התורנות הזאת.
שמואל טולדאנו: 15 השעות האלה, אני רוצה להגדיר בעיניכם, רבותיי חברי הכנסת והיושבים כאן, מעט מה חוללו אותן 15 שעות חשובות.
שמואל טולדאנו: שהציבור הכללי שמגיע למועצה הדתית לא מגיע רק למגע הפרונטלי הפשוט של שאלה של מפטיר ונפטר, אלא המפגש הזה, מפגש בין רב לתושבי העיר הפך להיות רחב יותר, זה הפך להיות יועץ, כפי שהזכירו כאן.
עתניאל שנלר: אם אני מבין נכון, כבוד הרב, באים אליך לאותן שעות.
עתניאל שנלר: אני מנסה לשמוע האם ישנן יוזמות של רב שכונה, ליזום עם המתנ"ס המקומי, ללכת החוצה, לנסות להעביר את היהדות לקהל.
שמואל טולדנו: אני יכול לומר לכם, חבר הכנסת שנלר, את הדבר הבא; עם התמנותי לתפקיד רב שכונה בשכונת אברמוביץ בראשון, ומי שקצת יש לו אוזניים רגישות יכול לקלוט שלא מדובר בשכונת גאולה או מאה שערים בירושלים ומבין לבד ששכונת אברמוביץ בראשון היא שכונה חילונית לכל דבר ועניין, ב-90% כמעט---
ניצן הורוביץ: אני גדלתי שם, אז אני מאשר.
שמואל טולדנו: פניתי למנהלת בית ספר סלמון, בית ספר גדול, שכונתי, בשכונה, ואמרתי לה 'אני רוצה לבוא עם יוזמה גדולה ואני אשתף אתכם ברעיון ואנא, רבותיי, אמצו נא אותו'.
שמואל טולדנו: פניתי אליה, אמרתי לה 'את מטפלת בשכבת הגילים עד כיתה ו', עד חטיבת ביניים, כיתה ו' זה בעצם גיל ההכנה לבר מצווה, למה להפקיד את הילדים האלה של כיתות ו' בידי מורים פרטיים שאנחנו אף פעם לא יודעים את האיכויות שלהם, את המסרים שהם מעבירים, את התכנים השונים, את הנטיות השונות.
שמואל טולדנו: בואי נעשה דבר פשוט, אני רב השכונה, אני מוכן לרכז את כלל קבוצות כיתה ו', אני פותח להם חוג שנתי לבר מצווה, על חשבון בית הכנסת, על חשבון הקהילה.
שמואל טולדנו: אנחנו נלמד אותם את יסודות טעמי המקרא, את כל מה שילד בר מצווה צריך כדי להיות מוכן לרגל היכנסו לגיל י"ג למצוות'.
שמואל טולדנו: היא אמרה לי 'אני צריכה להעביר את זה לוועד ההורים'.
שמואל טולדנו: שאלתי, 'גברתי היקרה והנכבדה, מדוע?' היא אומרת 'כי זה עלול להתפרש כאיזה שהוא ניסיון הטפה, חזרה בתשובה, אתה יודע בדיוק את הרגישות הגדולה של הורים לנושאים המדוברים', ומכאן ואילך כולם תפסו רגליים קרות והדבר הזה לא יצא לפועל.
שמואל טולדנו: אבל זה לא אומר שאין פעילות מול בתי ספר, זה לא אומר שאין פעילות מול מסגרות שונות, חגים שמגיעות קבוצות לבית הכנסת, להבין מה זה שופר, מה זה קריאה בתורה, גני ילדים שרוצים לראות קריאה בתורה.
שמואל טולדנו: עוד משפט אחרון ברשותכם.
שמואל טולדנו: רבנים משרתים ציבור חילוני, זה נכון, אבל אני רוצה לספר, אולי לדבר, אולי לדווח על תמורה נוספת שמתחוללת היום בציבוריות הישראלית.
שמואל טולדנו: אין יותר רב שכונה שבא לשרת את המרוקאי שמגיע מקזבלנקה, או את הפרסי שמגיע מטהרן, אין יותר את הדברים האלה.
שמואל טולדנו: היום, מי שרוצה להגיע לרב, בקלות מגיע לרב, ולאו דווקא לרב השכונה.
שמואל טולדנו: מה שכן היום מתחולל, בתוך ערים חילוניות גדלים גרעינים חדשים של בעלי תשובה ובעלי התשובה האלה גדלים לפעמים בתוך אווירה תלושה.
שמואל טולדנו: הם גדלו, שמעו קלטת, שמעו סדרת הרצאות, נסחפו כתוצאה מדמות כריזמטית זו או אחרת, והם חוזרים לשכונה והם תלושים, אין להם אבא, אין להם אבא רוחני שימשיך את המעקב השוטף אחרי הגדילה וההתפתחות הדתית שלהם.
שמואל טולדנו: אני לא מכיר, אני יודע מה אני חווה, רב השכונה היום, מעבר לתפקיד הפרונטלי הפשוט של כפי שאמרתי מפטיר ונפטר, היום עוסק בגידול של ציבוריות חדשה שגדלה בתוך הערים.
שמואל טולדנו: אני רוצה שתבינו, הדרישה של בעל תשובה מהזן החדש, לא בן הישיבה החרדי, הדתי מסורתי לאומי הרגיל, זה סוג אחר לגמרי של בעיות.
שמואל טולדנו: הנשים זה סוג אחר של בעיות, הסיג והשיח הוא אחר לגמרי.
שמואל טולדנו: זה חשף אותנו לאתגרים חדשים וציפיות חדשות שמצפים מאיתנו, הקמת שיעורים חדשים ברמה יותר גבוהה שלא ידעו עד היום מה זה מושגים של שיעור בדף יומי, שפתאום בעל תשובה---
עתניאל שנלר: הרב טולדנו.
שמואל טולדנו: עצרתי כאן.
עתניאל שנלר: זה מרתק וחשוב, תודה.
עתניאל שנלר: תודה לרבנים שהתבטאו, מיד נמשיך את הסקירה, אבל אני רוצה לבקש לתת רשות דיבור לחברי, חבר הכנסת מג'אדלה, בבקשה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, כבוד הרבנים, אני אומר קודם כל כאיש מאמין, וגם התפילה היחידה שאני לא מפספס אותה זו תפילת שחרית שהיא הכי קשה, ב-4:10 בבוקר.
עתניאל שנלר: זה קבוע באיסלם, או שהשעה משתנה?
גאלב מג'אדלה: זה משתנה.
גאלב מג'אדלה: לפני שלושה חודשים היה 4:30, כל יום דקה פחות.
גאלב מג'אדלה: אני לוקח את דוח הביקורת, זה תפקידנו, ושמעתי את מכובדי, המנהל הכללי של משרד הדתות, הוא אמר 'אנחנו נביא דברים מסוימים'.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עוסקים ב'מסוימים', אנחנו עוסקים בדברים ברורים.
גאלב מג'אדלה: 'תסמוך', 'יהיה בסדר', ודברים לא ברורים, זו אחת המחלות שלנו כחברה הישראלית.
אביגדור אוחנה: תזמין אותנו לכאן כשנסיים את העבודה, נציג אותה.
גאלב מג'אדלה: אם תתאפק, אתה תראה שאני אגיד מה שאתה עכשיו אמרת במשפט.
גאלב מג'אדלה: אני רואה את זה משני היבטים.
גאלב מג'אדלה: היבט אחד זה הדמות והתפקיד של רב השכונה והחלק השני זה האדמיניסטרציה.
גאלב מג'אדלה: בעיניי לא חשוב איזה דת, איש דת בשכונה הוא מנהיג, דמות אידיאלית של דוגמה אישית, אחרת הוא יחטא לתפקידו והוא לא יהיה בתפקיד הזה.
גאלב מג'אדלה: אני מעיין בדוח, כמה שהספקתי, לגבי היעדרויות ולגבי חוסר נוכחות ולגבי הליקויים שאמר כבוד המבקר, ואני גם שמעתי את כל הנושא של האיגוד המקצועי, 12% מהרבנים בשכונות הגיעו לגיל גמלאות וממשיכים לעבוד.
גאלב מג'אדלה: לכן אני מציע שתחזור אלינו עוד כמה חודשים.
גאלב מג'אדלה: אני יודע, זה לא פשוט, אני הייתי 31 שנים בהסתדרות, אני יודע מה זה הסכם עבודה, איזה משא ומתן צריך לנהל, כמה גורמים, כמה זה מורכב, שקודם כל יהיה הסכם עבודה שיגדיר את הזכויות והחובות, מתי הרב בא, זה לא בא סתם, זה רב שצריך לבוא ואנשים צריכים למצוא אותו, הוא צריך להיות נוכח, לא יכול להיות שהוא נעדר לחוץ לארץ כל כך הרבה ימים, אחרת הוא חוטא לתפקידו, הוא לא משמש דוגמה אישית, הוא לא מודל לחיקוי.
גאלב מג'אדלה: הדבר השני, הזכויות שיוגדרו בהסכם הזה.
גאלב מג'אדלה: עובד מדינה, נוכחות, כרטיס, זה סדר.
גאלב מג'אדלה: אני בטוח שרב מסור ונאמן לא מתחיל בשמונה, הוא מתחיל בשש וגומר בעשר בלילה, אבל אנחנו צריכים להגדיר את הדברים.
גאלב מג'אדלה: יש גם חריגים, יש גם אחרים, יש גם בינינו פחות חרוצים ויש גם מינהל תקין.
גאלב מג'אדלה: הדבר הבא שלדעתי זה לא אנחנו, זה פורום אחר שצריך לקבוע את הדברים האלה, תפקידו של רב שכונה ומה ההתנהלות של רב שכונה.
גאלב מג'אדלה: יש רבנים שלא זקוקים לזה ויש רבנים שנחוץ להם דבר כזה.
גאלב מג'אדלה: שזה יהיה מוגדר וברור.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לך, אם יחזרו אלינו עוד כמה חודשים ואנחנו נראה שעשינו את תפקידנו, אני אגיד לך מה אני רוצה מכבוד היושב ראש והוועדה, שהדבר ייעשה גם לגבי עובדי דת מוסלמים, שם החגיגה, חבל על הזמן.
עתניאל שנלר: אבל אז אתה תנהל את הישיבה.
גאלב מג'אדלה: לא חשוב, מי שינהל זה פחות חשוב.
גאלב מג'אדלה: יש לי אמון בך שתנהל אותה גם אצל דתיים נוצרים.
גאלב מג'אדלה: שם החגיגה הרבה יותר גדולה, כי אני מכיר את זה כראש ועדת הפנים.
קריאה: הפקרות מוחלטת שם.
גאלב מג'אדלה: אני מדבר איתך עכשיו כראש ועדת הפנים לשעבר וזה תחום של ועדת הפנים.
גאלב מג'אדלה: הם שייכים למשרד הפנים.
גאלב מג'אדלה: ברוך ה', יש לי חלק גדול בזה שאנשי הדת המוסלמים עברו ממשרד הדתות למשרד הפנים, כי שם היתה התעללות מפלגתית, פעם מפלגה זאת ופעם אחרת, פעם ראיתי אותם פעילים בבחירות של ש"ס ופעם אחרת של מפד"ל לשעבר.
גאלב מג'אדלה: כל מי שהיה שר דתות, האימאמים והמשרתים במסגד והמואזינים היו פעילי דת באותה מפלגה.
אביגדור אוחנה: זה לא אצלנו, זה במשרד הפנים.
גאלב מג'אדלה: אתה לא מקשיב, אתה מקשיב למחשבון שלך.
גאלב מג'אדלה: אמרתי, יש לי חלק פעיל מאוד בזה שעברו ממשרד הדתות למשרד הפנים, בתקופה שהשר יוסי ביילין פירק את משרד הדתות.
גאלב מג'אדלה: והקאדים עברו למשרד המשפטים.
גאלב מג'אדלה: יש לי בזה חלק גדול, ניתקתי אותם, הפרדתי את הדת מהמדינה.
גאלב מג'אדלה: לכן אני מגיש לך בקשה, אדוני, שהביקורת תיעשה גם במסגדים, אם כי הבעיה שם יותר סבוכה ובעייתית.
גאלב מג'אדלה: שם אין אפילו הסכם עבודה ושום דבר, לצערנו הרב, ובשונה, רק שתדע, אימאם צריך ביום להוביל את התפילה חמש פעמים ביום, אז הוא מרותק ליישוב, ומואזין חמש פעמים צריך לקרוא, אז הוא מרותק ליישוב, וזו בעיה גדולה, והם מקבלים 2,000 שקלים, 2,500.
גאלב מג'אדלה: אבל לעצם העניין כאן, אנחנו בעד הדת.
גאלב מג'אדלה: אני אומר את זה גם אצלנו, יש לדתיים חלק בקלקול הדת.
גאלב מג'אדלה: דת היא הדבר הטוב ביותר שיכול היה אלוהים לתת לנו, ותבדקו את זה, עקרונות, סובלנות, אהבה, שלום, יחס, עזרה, נתינה, כל זה נמצא בדת, אבל לצערנו אנחנו קלקלנו את זה.
גאלב מג'אדלה: אני ממליץ לך, אדוני, שתפנה לכבוד המבקר, בשם כולנו, שזה ייעשה גם אצלנו, בדת האיסלם.
גאלב מג'אדלה: יכול להיות גם לנוצרים.
גאלב מג'אדלה: זה חשוב, זה תורם לדת ולאנשים המאמינים ולחברה כולה.
גאלב מג'אדלה: ורב שהוא דמות מוערכת, חיקוי לדוגמה, גם החילוני ייקח ממנו דוגמה.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לך בשם חילוניים יהודיים, ייקח ממנו דוגמה כדמות ציבורית מוערכת.
עתניאל שנלר: תודה רבה, חבר הכנסת מג'אדלה.
גאלב מג'אדלה: אני מצטער שהארכתי.
עתניאל שנלר: להיפך, הדברים חשובים מאוד מאוד.
עתניאל שנלר: מי שאני אשפוט, אבל אני חושב שאלה דברים חשובים מאוד.
עתניאל שנלר: נציג מבקר המדינה רשם לעצמו את הבקשה.
עתניאל שנלר: אתה יודע שהם גוף עצמאי לחלוטין, הם עושים מה שהם רוצים, אבל הם ודאי רשמו את העניין לפניהם.
עתניאל שנלר: אני יכול להעיד שכאשר המשרד לשירותי דת קיבל דוח מאוד חמור בנושא הכשרות, הם הכינו נוהל מאוד מפורט, איכותי מאין כמותו, שעבר כאן בשולחן הזה, בוועדה שלנו, עוד ליטושים והיום זה נמצא על שולחן המחוקק ועוד לא גמרנו להשלים אותו.
עתניאל שנלר: יש עוד קשיים רבים, אבל המשרד עשה נוהל מאוד מאוד איכותי ואין לי ספק שגם בתחום הזה יהיה נוהל איכותי.
עתניאל שנלר: אנחנו נסכם את זה בסוף הדברים.
עתניאל שנלר: לפני שנגמור את הנושא של תפקיד ברב השכונה, כי אני מרגיש שיש כאן הסכמה מקיר לקיר, אני רוצה לבקש תוספת מהרב גנזל, מהרב בארי?
אוריאל גנזל: אני מעמותת צהר.
אוריאל גנזל: עמותת צהר היא עמותה שמייצגת 600 רבנים ומחנכים ועוסקת בכל הנושאים שקשורים לרבנים ולקהילות.
אוריאל גנזל: אני רוצה טיפה להוסיף על גבי הדיון הזה ולהעלות אמירה עקרונית.
אוריאל גנזל: רוב ההגדרות שניתנו פה לפנינו קשרו בין הקהילה לבין בית הכנסת או למשרד רישום הנישואים של המועצה הדתית, אבל כשאנחנו מסתכלים על השכונה, השכונה כוללת עוד כמה חלקים.
אוריאל גנזל: לא כל תושבי השכונה הם באי בית הכנסת, לא כל תושבי השכונה נזקקים לרישום נישואים.
אוריאל גנזל: אם אנחנו מנסים להגדיר לעצמנו כפי הדיון שכבוד היושב ראש ניהל פה ביד רמה מה הוא תפקידו של רב, אז בראש ובראשונה אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מי הם הלקוחות, מי הוא קהל היעד.
אוריאל גנזל: קהל היעד הוא כל תושבי השכונה.
אוריאל גנזל: ממילא הגדרת התפקיד, כפי שנרמז פה, ואולי צריך להגיד את הדברים במפורש, כוללת את שיתוף הפעולה עם כל חלקי השכונה, עם כל מוסדות השכונה, אם זה המתנ"ס, אם זה בתי הספר, אם זה תנועות הנוער, אם זה יוזמות נוספות שקשורות לקבוצות באוכלוסייה וכל הדברים הללו מחייבים את הרב לא רק לחכות לזה שהפנייה תהיה אליו, וצוינה פה דוגמה אחת, אבל אני לא בטוח, מהניסיון, שתמיד זו הנורמה, שבאמת הרב מכתת את רגליו כדי ליצור את השותפויות הללו.
אוריאל גנזל: השותפויות הללו, עם כלל הגופים שמייצגים את האוכלוסייה, צריכות להיות חלק מהגדרת התפקיד, צריכות להיות חלק מהדברים עליו הוא ייבחן.
אוריאל גנזל: רב הוא מסכן, אדם שאין לו הגדרת תפקיד אף פעם לא יכול להצליח.
אוריאל גנזל: הוא גם לא יכול להיכשל, אבל הוא גם לא יכול להצליח אם אתה לא מגדיר לו את התפקיד.
אוריאל גנזל: אם יהיו לו פרמטרים מדויקים, הוא יוכל להצליח בהם.
אוריאל גנזל: אז הדבר הראשון זה הגדרת התפקיד.
אוריאל גנזל: ממילא אם אנחנו מבינים שתפקידו איננו רק לפסוק הלכות, לתת שיעורי תורה, אלא לתת מכלול של שירותי יהדות לכל תושבי השכונה, אז אנחנו יכולים לשאול את השאלה, מה צריכה להיות הכשרתו של הרב.
אוריאל גנזל: היום הכשרתו של רב קשורה לידע בהלכה, לשימוש רבני בתחום ההלכתי ותו לא.
אוריאל גנזל: אם אנחנו טוענים שהרב צריך לתת שירות לכלל תושבי השכונה, אז אנחנו צריכים גם לשאול את השאלה מה היא ההכשרה הראויה על מנת שהוא יהיה מסוגל לעשות את זה.
אוריאל גנזל: אנחנו צריכים לשאול את השאלה מה היא התאמתו של הרב לתושבי השכונה.
אוריאל גנזל: כלומר אם תושבי השכונה הם בעלי גוון מסוים, הם, לצורך הדוגמה, בוגרי צבא, הם אקדמאים, הם אנשים מכל מיני, האם נבחנה התאמתו של הרב.
אוריאל גנזל: יכולתו של הרב לתת פסיקה הלכתית נבחנה, יכולתו של הרב לתת שיעורי תורה נניח שהיא אולי גם נבחנה, היא לא בדיוק נבחנה, אבל אולי, יכולתו של הרב לשתף פעולה ולמשוך את הציבור הרחב ולתת לו את השירות הראוי לא נבחנה אף פעם.
אוריאל גנזל: לא הכשרתו לנושא ולא יכולתו בנושא.
אוריאל גנזל: הדבר הבא שצריך, לדעתי, לעשות, זאת השאלה מי בוחר ברב, מי הוא זה שאחראי על התאמתו של הרב לשכונה.
עתניאל שנלר: מי באמת עושה את זה היום?
עתניאל שנלר: איך רב מתמנה היום?
אביגדור אוחנה: יש תנאי סף.
עתניאל שנלר: מי הממנה?
אביגדור אוחנה: המועצה הדתית, באמצעות ועדת מכרזים, שגם את התהליך של הליך המכרז והבחירה שלו אנחנו מסדירים באופן מאוד מאוד דרסטי.
אוריאל גנזל: זאת נקודה מאוד חשובה, מפני שבפועל ההשפעה של תושבי השכונה, של נציגי בתי הכנסת ונציגי הציבור על גווניו השונים, על בחירתו של הרב היא נמוכה מאוד וכולנו יודעים את הדבר הזה.
אוריאל גנזל: אם מבקשים שאכן הרב יתאים לרוחה של השכונה ויהיה מסוגל לתת שירות ראוי לשכונה, אז נציגי השכונה צריכים להיות, לא אומר בלעדיים כמובן, יש פה גורמים מקצועיים, יש את המועצה הדתית, יש את המשרד---
יצחק פישר: דרך אגב, במכרז שפותחים אותו משתתף נציג מהשכונה.
יצחק פישר: זה אחד התנאים שהופיע בחוזר מנהל כללי, שנציגי השכונה גם מופיעים במכרז של המועצה הדתית.
אביגדור אוחנה: אנחנו לא מכירים את זה.
יצחק פישר: כך אני נבחרתי, לפחות, לפני 17 שנים.
אביגדור אוחנה: אנחנו מכירים אמירה וחוזר מנהל כללי שנציגי השכונה יוזמנו לדיונים ויחוו דעתם על המועמדים.
יצחק פישר: כן, כך היה.
אוריאל גנזל: היכולת שלהם להשפיע בפועל על התוצאה היא נמוכה מאוד, מה גם שבמקרה הטוב יש להם נציג אחד מתוך כמה נציגים והתוצאה היא ברורה מאוד.
אוריאל גנזל: נקודה נוספת, אם אנחנו מדברים עכשיו על רפורמה, ואולי זאת הבשורה הגדולה ביותר, שצריכה לבוא רפורמה בהגדרה ובתפקיד, נדמה לי שעל מנת לעשות שינוי, צריכה להיות התייעצות ופתיחות לשמוע קולות נוספים.
אוריאל גנזל: לחזור ולשנות זה ודאי הדבר שאנחנו לא רוצים אותו, וכדי לשמוע את הקולות הללו וכדי להתייעץ עם הקולות הללו, ראוי לפתוח את הדיון הזה למשהו קצת יותר ציבורי ולהשתמש בגופים שונים שמאגדים בתוכם רבנים, שקשורים להכשרתם של רבנים, שקשורים להשמתם של רבנים.
אוריאל גנזל: יש להם ניסיון מצטבר וחבל לפספס את הניסיון הזה באיזה שהיא מסגרת שהיא כללית.
אוריאל גנזל: לכן אם הולך להיות איזה שהוא דיון, או מתגבש איזה שהוא נוהל, היה ראוי שבוועדה שעוסקת בנושא ישותפו גופים ציבוריים שיש להם מתרומתם הייחודית.
עתניאל שנלר: הרב בארי, ואז אנחנו נסכם את החלק הזה של הדיון, כי לוח הזמנים רץ.
משה בארי: אחד התחומים בהם ארגון צהר משקיע הרבה מאוד מאמצים עכשיו זה בהכשרת רבנים שישולבו בקהילות באזורים מעורבים, של דתיים ושאינם דתיים, כדוגמת מודיעין, רעננה, תל אביב, פתח תקווה וכפר שמריהו.
משה בארי: הניסיון שרכשנו הוא בהחלט ניסיון שאני חושב שהדוח של מבקר המדינה מבטא את התחומים שבהם התמקצענו ואני רוצה לתאר בקצרה תהליך בן שישה שלבים, אותו עובר רב מהרגע שבו הוא נקלט אצלנו במערכת ועד שאנחנו יוצאים, כאשר אנחנו יודעים שהרב נטמע בקהילה ומבצע את פעילותו בצורה הטובה ביותר.
משה בארי: התהליכים הם: איתור רב, איתור צרכי השכונה, בחירות, הכשרת הרב, ליווי והגדרת יעדים, ותוצאות ומעקב.
משה בארי: בשלב הראשון של איתור הרב, אנחנו מקפידים מאוד שבנוסף לידע ההלכתי שיש לו, אנחנו בוחנים את הידע הבין אישי, את הידע הפדגוגי שלו, ואנחנו גם בוחנים את התכונות שאנחנו חושבים שראוי שיהיו לרב, רגישות, צניעות, יכולת הסתגלות, דברים נוספים שאנחנו חושבים שהם חשובים מאוד.
משה בארי: לאחר מכן אנחנו מאתרים את צרכי השכונה, על פי פרמטרים אותם אנחנו קובעים, סקאלה רחבה של האם מדובר בשכונה מסורתית, שומרת מצוות או חילונית, האם מדובר בשכונה מבוגרת, צעירה, האם הצרכים הם יותר ליווי חולים או יותר בר מצוות או ברית מלה.
משה בארי: לאחר מכן הרב עובר תהליך של הכשרה.
משה בארי: התהליך הזה אורך אצלנו כשנתיים.
משה בארי: במהלך תהליך ההכשרה לומד הרב גם גישור, גם תמיכה למשל בחולים סופניים ובבני משפחותיהם, איך להכין פעילות, איך לערוך תכנית טובה לקהילה, כששוב הדגש הוא להסתכל על הקהילה, בעיקר על הקהילה שאיננה שומרת מצוות.
משה בארי: אנחנו מגדירים לרב יעדים.
משה בארי: לאחר שנערך תהליך של בחירה, שהמלה האחרונה היא הקהילה, לא אנחנו, אנחנו מגדירים לרב יעדים ברורים.
משה בארי: אנחנו גם מבקרים אותם.
משה בארי: אנחנו בודקים מדי חודש מה עשה הרב, כמה בר מצוות הוא ערך, בכמה בתי ספר הוא ביקר, כמה מהכנסים שיתפו איתו פעולה, מה הוא עשה בשבועות.
משה בארי: כדוגמה בשבועות האחרון בתל אביב אנחנו ערכנו תיקון ליל שבועות, נכחו בו אלפיים אנשים, כמעט כולם אינם דתיים, אפילו לא מסורתיים, 70% מהאנשים לא היו מסורתיים והם שמחו להיות בפעילות שאותה ארגן הרב, וזו דוגמה אחת לפעילויות הרבות שאנחנו עושים.
משה בארי: אנחנו גילינו את המקצועיות וגילינו שזה אפשרי.
משה בארי: אפשר לעשות את זה בצורה טובה ואנחנו באמת נשמח להיות שותפים בעיצוב.
אברהם מיכאלי: אחרי כל זה, מה המעמד של אותו רב שאתם מביאים לשכונה?
משה בארי: לצערי הרב אנחנו לא יכולים לקבוע את הבחירות לרבנות, זה נקבע בגופים אחרים.
אברהם מיכאלי: אחרי כל המאמץ היפה שלכם, בסוף אותו רב מסתובב שם בלי כתובת.
משה בארי: בדיוק ההיפך הוא הנכון.
משה בארי: אני יכול להראות שאם באמת רוצים, אז גם בלי שכר מהמדינה וגם בלי שהרב מוגדר באופן רשמי, הוא יכול לעשות הרבה יותר מרב שכונה שממונה על ידי המדינה.
עתניאל שנלר: הרב קדוש, השלמה של משפט.
דוד קדוש: שני דברים.
דוד קדוש: אל"ף, מה שנאמר כאן, אני חושב שצריך קצת צניעות, יהללך זר ולא פיך.
דוד קדוש: כל מה שאתם אומרים, רבני השכונות עושים.
דוד קדוש: אני לא יודע מאיפה לקחתם את הסמכות הזאת---
עתניאל שנלר: האם הרב הרגיש שמישהו ביקר את מה שכבוד הרב עושה?
עתניאל שנלר: או שמישהו הציג את מרכולתו?
דוד קדוש: להראות דימוי כזה ש---
עתניאל שנלר: אני חושב שהרב הציג בהרחבה רבה מאוד, בלי שמישהו אמר 'יהללך זר', את פעילותו בשכונה שלו.
דוד קדוש: לכן אני אומר, תשמע מה שאמרו---
עתניאל שנלר: לא, ההערה של כבוד הרב לא במקום.
עתניאל שנלר: איזהו מכובד?
עתניאל שנלר: המכבד את הבריות, איזהו מכבד, המכבד ארגון אחר.
עתניאל שנלר: לא תרמת לדיון עכשיו, כבוד הרב.
דוד קדוש: אז אני מוריד את זה.
דוד קדוש: אני אומר שרב שכונה נכנס למתנ"סים בשכונה שלו, נכנס לבתי ספר חילוניים, יסודיים ותיכוניים.
דוד קדוש: זה דבר אחד.
דוד קדוש: דבר שני, מכל מי שדיבר פה, כאילו אין הסכמים, אין כלום.
דוד קדוש: אני רק רוצה לומר לכם, רבותיי, תעיינו בהסכמים, בחוזרי מנהל כללי, כל מה שאתם אומרים, הגדרה של רב שכונה, זכויות, מה צריך לעשות, קיים וכתוב.
עתניאל שנלר: אנחנו עוברים עכשיו לעניין הזה.
עתניאל שנלר: אני בכוונה רוצה לבודד את תפקיד המועצה הדתית וכל נושא הבקרה והפיקוח מהדיון של תפקיד הרב.
עתניאל שנלר: אנחנו נסכם עכשיו את תפקיד הרב ונעבור לדברים החמורים שהזכיר בראשית הדיון חבר הכנסת הורביץ.
עתניאל שנלר: אני רוצה לסכם את החלק הזה של הדיון ואני בכוונה מחלק את הדיון לשני חלקים.
עתניאל שנלר: תפקיד רב השכונה איננו פונקציה של דוח מבקר המדינה, ולכן רציתי לעשות את זה בשני דיונים נפרדים.
עתניאל שנלר: תפקיד הרב לא נקבע בגלל שמבקר המדינה קבע שיש תקלות.
עתניאל שנלר: יש כאן דבר הרבה יותר יסודי והוועדה, כשהיא יושבת על הדברים הללו, לא יכולה רק לשים לב להערות של המבקר אלא צריכה להרחיב מעבר לזה, כי אנחנו רוצים להגיע לשלמות של פעילות של המדינה באופן נכון יותר, עמוק יותר, בסיסי יותר.
עתניאל שנלר: אני רוצה לסכם את החלק הזה.
עתניאל שנלר: המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת הודיע לוועדה, וזה במסגרת סיכום, כי אני לא אסכם את החלק הזה פעם נוספת לפרוטוקול, שהמשרד עורך עכשיו תהליך מטה של קביעת תקנות, או נוהל חדש המסדיר את כל הנושא של רבני שכונות.
עתניאל שנלר: בקטע המסדיר את תפקידי הרב השכונתי, אני מבקש, ניגע בזה בהמשך, לקבל את הדבר הזה בתחילת המושב הבא של הכנסת, קרי בחודש נובמבר בערך, זה חצי השנה שוועדת השרים קבעה לכם בלוח הזמנים.
עתניאל שנלר: נעשה את זה בתיאום.
עתניאל שנלר: הוועדה תרצה להבין את היקף הסוגיה, לפני התקנות עצמן, כמה רבנים, מה אמות המידה, תהליך התקצוב של העניין, ניגע בזה מיד בדיון המשלים, אבל החשוב ביותר זה הגדרת תפקיד הרב.
עתניאל שנלר: ראינו כאן בדיון שישנה הסכמה מלאה, סביב כל השולחן הזה שתפקיד רב השכונה איננו נוגע לציבור כלשהו, הוא נוגע לכל ציבור, הדתי, המסורתי, זה שאיננו מגדיר את עצמו כך, חוזרים בתשובה, לכל ציבור.