GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: גם בזה אני מבקש שאחרי שתחליטו תעדכנו את הוועדה לענייני ביקורת המדינה ואת מבקר המדינה בעניין וגם בנושא של הסגירה הפיננסית, ועל הסיכום בכלל עם הזכיין.
יואל חסון: הבנתי שתוך שבוע אתם אמורים לקבל החלטה כזאת או אחרת.
נחמיה קינד: אני לא רוצה לגזול מזמנכם אבל אם אפשר לחדד נקודה אחת לעניין הסגירה הפיננסית.
נחמיה קינד: קיבלנו בשבועיים האחרונים מהזכיין מספר הבהרות על מספר נקודות שהוא ביקש לרדת מהן.
נחמיה קינד: נקודות שבאמת היוו נקודות מאוד מהותיות בחלוקת הסיכונים בפרויקט,
נחמיה קינד: כמו שהזכיר חבר הכנסת דב חנין.
נחמיה קינד: אנחנו אמורים לקבל מהזכיין עוד הבהרות של הבנקים כי בסופו של דבר מדובר בסגירה פיננסית, כדי לראות שהבנקים באמת עומדים מאחורי הדברים האלה.
נחמיה קינד: גם לאחר ההבהרות הללו יש לנו מספר לא מצומצם של נקודות שבהן הזכיין מבקש לשנות את ההסכם.
נחמיה קינד: אלו נקודות שאומנם נצטרך לשבת למשא ומתן איתו אבל זה לא עניין של יום יומיים וגם לא עניין של חודש.
נחמיה קינד: סגירה פיננסית לא תהייה תוך חודש וגם לא תוך חודש ושבוע.
נחמיה קינד: מדובר בנקודות מורכבות.
יואל חסון: אם הזכיין יציג את מכתב הגיבוי מהבנקים, זה יפתור את העניין ויסגור אותו?
נחמיה קינד: הנקודות הללו שאנחנו מדברים עליהן הם רק שתי נקודות מתוך נקודות אחרות.
יואל חסון: בכמה זמן אתה מעריך שהדבר הזה ייסגר?
נחמיה קינד: ככל שהזכיין יבהיר לנו במהלך השבוע הנוכחי ושהבנקים יבהירו לנו שהם עומדים מאחורי הצעת הזכיין אז נוכל לקבל החלטה כרגע להמשיך את המשא ומתן עם הזכיין לגבי הנקודות האחרות.
נחמיה קינד: יש גם נקודות אחרות שהן מהותיות מאוד כמו למשל בעיית וסוגית המים.
נחמיה קינד: להערכתי ככל שהדברים יבשילו אנחנו נצטרך לשבת במהלך של שלושה או ארבעה חודשים נוכל להגיע ולהתקדם לידי סגירה.
יואל חסון: יש לי שאלת תם.
יואל חסון: נניח שהזכיין לא יגיש, איפה האחריות שלך?
יואל חסון: אתה המדינה, עכשיו הכל יתקע כי הוא לא עושה?
נחמיה קינד: לא.
נחמיה קינד: וזה בדיוק מה שאמר המנהל הכללי של משרד התחבורה.
נחמיה קינד: מבחינתנו אנחנו מוכנים עם תכנית חלופית והיא התכנית התקציבית.
יואל חסון: נושא תל אביב הובהר.
יואל חסון: אמרתי שהוועדה לענייני ביקורת המדינה מתכוונת לעקוב אחרי כל הדברים ובסוף אני אומר איך נעשה את זה.
יואל חסון: לגבי הצפייה שלנו מהרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב גוש דן, הרשויות שבתוכן אמורה לעבור הרכבת הקלה של תל אביב, יש צפייה שהרשויות עצמן תערכנה מבחינת מנהלות פנימיות, כל אחת על פי סדר הגודל והיכולות שלה, אבל כן שהמערכת כולה תאפשר תפקוד מול נת"ע –נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים, באופן שיאפשר את ההתקדמות המהירה ביותר.
יואל חסון: אנחנו נעקוב על כך.
יואל חסון: לגבי ירושלים, הדברים של המשנה למנהל הכללי של עיריית ירושלים, אלו דברים שנאמרו באופן ברור ומובן שאתה זה שקיבלת את האחריות לקידום הפרויקט בירושלים.
יואל חסון: יש העדפה כפי שנאמר כאן של 100% בעניין הרמזור בנושא הרכבת בהתחשב בנושאים בטיחותיים.
יואל חסון: גם כאן הציפייה היא שיהיו לוחות זמנים הרבה יותר מהירים ממה שהיה עד היום, וכן הסרת כל החסמים הרלוונטיים.
יואל חסון: הזכיין צריך להעביר בלוח זמנים סביר ומהיר את כל תכניות הרמזורים לאישור.
יואל חסון: התאריך שנמסר לוועדה לנסיעה המסחרית של הרכבת הוא אפריל 2011.
יואל חסון: כולנו נתפלל שאכן לא נשנה את התאריך הזה כמו ששיננו את התאריך הקודם.
יואל חסון: אני מבקש שיועבר על ידי היועצת המשפטית של משרד התחבורה עדכון לגבי תהליכי החקיקה.
יואל חסון: תוך שבועיים יועבר אלינו מכתב מסודר המעדכן על תהליך החקיקה, איפה זה עומד, מה תקוע ומה לא, מה צריך לעשות, מצב תזכירי חוק וכל מה שנאמר לי באופן לא פורמלי.
יואל חסון: שיגיע לוועדה לענייני ביקורת המדינה תוך שבועיים.
יואל חסון: אנחנו באופן עקרוני מודיעים שוב שאנחנו עוקבים ומקווים שהטעיות שהיו בירושלים לא יתרחשו בתל אביב.
יואל חסון: שירושלים תכנס כבר למתחם של עבודה.
יואל חסון: שלא יהיה מצב שהידברות מתרחשת רק כשמתכנסים בוועדה או לקראת הוועדה.
יואל חסון: אני אקיים דיון נוסף בתחילת המושב הבא של הכנסת, בחודש אוקטובר יתקיים דיון נוסף בוועדה לענייני ביקורת המדינה, דיון מעקב גם על ירושלים וגם על תל אביב.
יואל חסון: בתקווה שתהיו לנו אנשי בשורות.
עתניאל שנלר: בוקר טוב.
עתניאל שנלר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לביקורת המדינה, במליאתה.
עתניאל שנלר: היום על סדר היום דוח מבקר המדינה שעסק ברבני שכונות המועסקים במועצות הדתיות, דוח חשוב, מרתק, מעניין, בעיקר מלמד ומורה.
עתניאל שנלר: בבקשה, אנשי מבקר המדינה.
יובל חיו: לפני שניכנס לפירוט של הממצאים שנוגעים לדוח, אני רוצה לומר שהדוח הזה למעשה מעביר נטל מאוד משמעותי למשרד לשירותי הדת.
יובל חיו: ההערה הזו נובעת בעיקר משלושה נושאים שהייתי מכנה אותם תשתיתיים, שנוגעים למערך שנקרא מערך הרבנים.
יובל חיו: הראשון הוא קודם כל האם המערך הזה נותן מענה נאות לצרכים העדכניים שקיימים היום.
יובל חיו: השני נוגע לעצם הסמכות של תפקיד הרב השכונתי, והשלישי נוגע לכל מערך הבקרה והפיקוח.
יובל חיו: בגלל שלושת התחומים האלה, שהדוח עוסק בהם, אני חושב שהתמודדות נאותה עם ממצאי הדוח הזה מחייבת למעשה פעולת מטה סדורה שתביא פעם ראשונה לבחינה יסודית של כל המערך התפקודי שקיים היום, וכנגזרת מכך גם פתרון לממצאים פרטניים נוספים שקיימים בתוך הדוח.
יובל חיו: אני מעביר את רשות הדיבור לצוות שעסק בנושא והם יפרטו בקצרה את הממצאים העיקריים.
חיים אמסלם: אתה מזכיר לי את אמרת הגמרא, שמעתא בעיה צילותא כיומא דאסתנא.
חיים אמסלם: אתה מכיר.
אופיר גלעדי-כביה: הדוח הזה עוסק ברבני השכונות שבאמצעותם מספקות המועצות הדתיות בין היתר את שירותי הדת היהודיים בישראל מכח חוק שירותי הדת היהודיים, 1971.
אופיר גלעדי-כביה: בארץ 112 מועצות דתיות וב-52 מהן מכהנים 207 רבני שכונות.
אופיר גלעדי-כביה: במהלך שנת 2009 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לתנאי העסקתם של רבני השכונות, הועלו ליקויים, הן במישור המהותי, הנוגע לתפקודו של רב השכונה ולסמכויות המוקנות לו, והן במישור המנהלי הנוגע לסדרי העבודה, כמתחייב מכללי מנהל תקין.
אופיר גלעדי-כביה: הבדיקה נעשתה במשרד לענייני דת ובשש מועצות דתיות, אשדוד, ירושלים, כפר סבא, לוד, ראשון לציון ותל אביב-יפו.
אופיר גלעדי-כביה: להלן פירוט הממצאים: מתברר שבמשך שנים ארוכות לא בחן המשרד את צרכי הדת של תושבי השכונות ולא הגדיר את מהות תפקידו של רב השכונה, את דרישות היסוד המתחייבות מתפקידו, סמכויותיו ותקן המשרד.
אופיר גלעדי-כביה: התוצאה ממצב זה, שכל רב פועל בכפוף להשקפת עולמו על פי יכולתו, יוזמתו ושיקול דעתו.
אופיר גלעדי-כביה: ממאי 2008 לא אישרה ועדת התקינה, הפועלת במשרד, איוש משרות של רבני שכונות, כיוון שטרם גובש נוהל לבחירתה.
אופיר גלעדי-כביה: בתקופה זו גם פחת מספר רבני השכונות המכהנים בשל פרישת רבנים או פטירתם.
אופיר גלעדי-כביה: בחלוף השנים שטחן ומספר תושביהן של שכונות קיימות, כמו גם בנייתן של שכונות חדשות, גדל במידה ניכרת ורב שכונה אחד אינו יכול לספק את שירותי הדת המסורתיים לכלל התושבים בשכונה.
אופיר גלעדי-כביה: ואכן הבדיקה העלתה כי בחלק מהערים ממלאים רבני בתי הכנסת חלק מהתפקידים המסורתיים של רב השכונה.
אופיר גלעדי-כביה: מערך זה שהולך ומתהווה מחייב התמודדות, בין היתר בדרך של חיזוק התיאום בין רבני השכונות לבין רבני בתי הכנסת.
אופיר גלעדי-כביה: הביקורת מצאה כי ככלל הרבנים השכונתיים אינם מדווחים על נוכחותם בעבודה, ו/או על פעילותם בשכונה.
אופיר גלעדי-כביה: בפועל מרבית המועצות לא דרשו לקבל את הדיווחים האמורים.
אופיר גלעדי-כביה: לדעת משרד מבקר המדינה העצמאות, הגמישות ומרחב הפעולה המתחייב ממהות התפקיד של הרבנים דווקא יש כדי לחייב ביצוע של בקרה ופיקוח מהותי.
אופיר גלעדי-כביה: הם יוכלו להתקיים רק על בסיס של מערך דיווח סדור.
אופיר גלעדי-כביה: המועצות הדתיות מחויבות לנהל רישום של ימי חופשה, או מחלה, של עובדים והן אמורות לנכות ימים אלה ממאזן ימי החופשה או המחלה של העובד, ולעתים אף משכרו השוטף.
אופיר גלעדי-כביה: נמצא כי 43 מ-68 רבני השכונות, המכהנים בשש המועצות הדתיות שנבדקו, יצאו לחוץ לארץ בשנים 2007-2008, למשך 3 עד 311 ימים, סך כל ימי ההיעדרות של אותם רבנים הגיע ל-2,039 ימים, אולם מרביתם לא דיווחו למועצות הדתיות שבהן הם מכהנים על היעדרותם מעבודה באותם ימים.
אופיר גלעדי-כביה: 10 מ-43 רבנים שהו בחוץ לארץ יותר מ-52 ימים בשנה, דהיינו מעבר למכסת ימי החופשה השנתית הניתנת לצבירה באותה תקופה.
אופיר גלעדי-כביה: מטבע הדברים, בהיעדר דיווח על היעדרות עקב חופשה או מחלה, לא ניכתה המועצה את הימים שבהם נעדרו הרבנים מעבודתם ממכסת ימי החופשה שלהם או ממכסת ימי המחלה, ושילמה שכר עבורם אף שחלקם לכאורה לא היו זכאים לכך.
אופיר גלעדי-כביה: כמו כן, בעת פרישת הרבנים לגמלאות, פעלה כל מועצה לפי הסדרים פנימיים שקבעה לעצמה לעניין פדיון ימי חופשה ומחלה שלא נוצלו עד לפרישה.
אופיר גלעדי-כביה: רבני השכונות, המעוניינים לעבוד בעבודה נוספת, מחויבים לקבל את אישור המועצה לכך וזאת כדי לאפשר למועצה לבדוק אם יש בעבודה הנוספת משום ניגוד עניינים לתפקיד רב השכונה ואם אינה פוגעת בזמינותו של הרב ובהיקף השירותים שהוא נותן לתושבים וברמתם.
אופיר גלעדי-כביה: הביקורת מצאה ש-25 רבני שכונות עובדים במקביל לעבודתם במועצות הדתיות גם בגופים פרטיים שונים, חלקם מקבלים שכר עבור העבודה הנוספת ומרביתם לא ביקשו את אישור המועצה הדתית לעבודה נוספת זו.
אופיר גלעדי-כביה: ל-25 מ-207 רבני השכונות המכהנים כבר מלאו 67 שנים, ואף על פי כן לא פרשו לגמלאות והם ממשיכים לעבוד.
אופיר גלעדי-כביה: בבית הדין הארצי לעבודה בירושלים תלויה ועומדת עתירה בנושא גיל הפרישה של רבני השכונות.
אופיר גלעדי-כביה: במועד סיום הביקורת טרם ניתן פסק דין בעתירה, עד עכשיו.
אופיר גלעדי-כביה: נמצא כי בהיעדר עדכונים שוטפים בין המשרד והמועצות, מתקשה המשרד לקיים בקרה על כח האדם המועסק במועצות הדתיות, וכן נפגעת יכולתו לפקח על פעילותן ולבצע מעקב תקציבי עליהן.
אופיר גלעדי-כביה: נמצא כי כמה רבנים, המכהנים במועצות הדתיות, אינם רשומים במצבת כח האדם במשרד וכמה רבנים, הרשומים במצבת כח האדם שבמשרד, אינם רשומים במועצות הדתיות.
אופיר גלעדי-כביה: לסיכום המליץ משרד מבקר המדינה בפני המשרד לבחון ולמפות את הצרכים הדתיים של התושבים בשכונות ולפיהם להגדיר את תפקידם של רבני השכונות ואת סמכויותיהם, לקבוע את התקן של מספר הרבנים שיכהנו בכל מועצה דתית והיקף משרדם, ולהקפיד כי העסקתם תאושר בהתאם להחלטת ועדת תקינה ועל פי אמות מידה מפורטות שייקבעו בנוהל.
אופיר גלעדי-כביה: על המשרד לפתח נהלי עבודה מתאימים לרבני השכונות ולגבש נהלי דיווח ובקרה על נוכחות והיעדרות מהעבודה ולקבוע כללים לעניין זכאותם לפדיון ימי חופשה ומחלה.
עתניאל שנלר: עוד מישהו ממשרד מבקר המדינה?
יובל חיו: עד כאן דברינו.
עתניאל שנלר: אז קודם כל יישר כח גדול, עבודה מאוד מאוד חשובה.
עתניאל שנלר: רבותיי, אנחנו הולכים לקיים את הדיון בשלושה חלקים נפרדים מבחינת התכנים.
עתניאל שנלר: החלק הראשון יעסוק בהבנת המפה, מי נמצא איפה, מיד נדבר.
עתניאל שנלר: החלק השני יעסוק בתפקיד, בתקינה ורק החלק השלישי יעסוק בממצאים החמורים שהועלו כאן.
עתניאל שנלר: על מנת שלא נשפוט את הדברים בלי שנדע את העובדות להווייתן, מה שאני הייתי מבקש שהמשרד לשירותי דת יציגו בפנינו.
עתניאל שנלר: האם אתם יכולים למסור לוועדה מה מספר הרבנים בכלל של השכונות, העובדים מטעם המדינה בשכונות?
אופיר גלעדי-כביה: 207 בפועל.
עתניאל שנלר: והרי אדוני אמר שיש פער בין מה שצריך להיות לבין בפועל.
עתניאל שנלר: אני שואל מה צריך להיות, מה הצורך של המדינה?
עתניאל שנלר: המדינה רוצה לתת שירות לציבור.
אופיר גלעדי-כביה: זה אחד הדברים שאנחנו מבקשים כאן.
עתניאל שנלר: יש על ידי מנהל כללי, אחד מהטובים שיש, המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת והוא בוודאי יאיר את עינינו.
אביגדור אוחנה: זה קצת קשה למדידה, כיוון שאנחנו קובעים פרמטרים לתקנון משרות של רבני שכונות.
אביגדור אוחנה: הפרמטרים הם שכונות שאין בהן רב כמובן, ועוד פרמטרים אחרים שבדיוק עכשיו אנחנו דנים בהם במסגרת הנוהל החדש שאנחנו מגבשים.
אביגדור אוחנה: כשאנחנו אומרים 'צורך', קשה למדוד אותו במונחים אובייקטיביים---
עתניאל שנלר: כמה תקנים יש לכם, מר אוחנה?
אביגדור אוחנה: תקנים יש 207, כמו שציינו כאן כרגע.
עתניאל שנלר: לא, זה בפועל.
אביגדור אוחנה: אלה התקנים שמאוישים בפועל.
עתניאל שנלר: אני שואל כמה תקנים יש.
ניצן הורוביץ: למה זה קשור לנושא שלנו כמה תקנים יש?
עתניאל שנלר: זה נורא חשוב, חבר הכנסת הורביץ.
עתניאל שנלר: תאמין לי, זה קשור מאוד.
ניצן הורוביץ: אבל הדיון שלנו הוא לא דיון תיאורטי.
עתניאל שנלר: חבר הכנסת הורביץ, אתה רוצה רשות דיבור להגיד משהו בהקשר?
עתניאל שנלר: בוודאי תקבל.
ניצן הורוביץ: אני אשמח להגיב.
עתניאל שנלר: ודאי שתקבל, אפילו לפני כולם, אם תחפוץ.
ניצן הורוביץ: אם אפשר, גם בהקדם.
עתניאל שנלר: ודאי וודאי, אבל קודם אני רוצה להבין על מה מדובר.
עתניאל שנלר: כך אני נוהג בוועדות שאני מנהל.
אביגדור אוחנה: אני אגיד כך; בגדול אנחנו קבענו שאנחנו מתקננים תקן של רב על כל 15,000 תושבים, כאשר תקן של רב כולל גם את רבני העיר, במידה וקיימים.
אביגדור אוחנה: אז עיר עם 45,000 תושבים זכאית לכאורה, ואני מדגיש לכאורה, לשלושה תקנים.
אביגדור אוחנה: שלושה התקנים האלה, אם יש להם רב עיר, הם זכאים רק לשני רבני שכונות, כאשר גם זה הוא פונקציה של תקציב.
אביגדור אוחנה: אם המועצה הדתית נמצאת במצב תקציבי לא שפיר ובתכנית הבראה או משהו כזה, לא נאפשר לה לקלוט תקן נוסף.
אביגדור אוחנה: בהנחה שיש לה רב שכונה אחד והיא זכאית לכאורה לעוד אחד, אנחנו לא נאפשר לה לקלוט עוד תקן מכיוון שהתקציב שלה לא מאפשר לה.
אביגדור אוחנה: לבוא ולהגיד מה הצורך, את הצורך אנחנו יודעים, ניקח את הערים, נחלק ל-15,000 תושבים ונדע מה הצורך בגדול.
עתניאל שנלר: המועצות הדתיות הן המשלמות את המשכורת?
עתניאל שנלר: אז במועצה דתית שאין לה כסף, בעצם לא יהיו שירותים של רבני שכונות.
אביגדור אוחנה: כן, אבל, שוב, מועצה דתית שהיא בגירעון, אנחנו עושים לה תכנית הבראה ואנחנו משתדלים לתת מענה גם לצרכים האלה, לדברים האלה, גם לתקנים של רבני שכונות.
עתניאל שנלר: הפער בין מה שקבעתם אתם, במודל של ה-15,000, לבין ה-207, אתה יודע להגיד לנו מה הפער?
אביגדור אוחנה: יש פער גדול.
עתניאל שנלר: סדרי גודל?
אביגדור אוחנה: אני לא רוצה לנקוב במספרים, אבל יש פער גדול, בלי ספק.
עתניאל שנלר: חבר הכנסת הורביץ, בבקשה.
חיים אמסלם: אדוני היושב ראש, אני מתנצל, הדיון הוא נפלא וחשוב, אבל אני חייב לצאת.
עתניאל שנלר: אני אגיד לכם מה אני הולך לעשות, אתם, כחבריי בוועדה, תקבלו את רשות הדיבור מתי שתחפצו, הכוונה שלי היא לברר היטב את הפערים, הכוונה שלי היא להבין מה תפקיד רב השכונה, אני לא יודע אם צריך רב שכונה, אני לא יודע מה תפקידו, אני לא יודע אם רב שכונה זה האיש שצריך לטפל בבתי כנסת או צריך לטפל בכלל האוכלוסייה.
עתניאל שנלר: אני ארצה לברר את הסוגיות הללו.
עתניאל שנלר: ואחר כך אני אנסה גם להבין שזה לא חצר ביזנטית של אף אחד.
חיים אמסלם: אז כמי שהיה רב שכונה פעם, אני גם כן אומר לך---
עתניאל שנלר: זה שייך למדינה והמדינה לא תעבוד כמו עסק פרטי.
עתניאל שנלר: זה התהליך שאמורה הישיבה לכסות היום.
עתניאל שנלר: בבקשה, רבותיי.
ניצן הורוביץ: תודה רבה, אדוני, רבותיי.
ניצן הורוביץ: קודם כל, למען היושר האינטלקטואלי אני אגיד שאני בבסיס דוגל בהפרדת הדת מהמדינה, לכן אני בכלל לא חושב שנושא כזה צריך להיות חלק מסל השירותים או העיסוקים של מדינה, לא רבני שכונות ולא קאדים ולא פטריארך יווני בנצרת ולא כל הדברים האלה שהמדינה שלנו מתעסקת איתם.
ניצן הורוביץ: אבל היות והשיטה היא אחרת, לצערי, והיות וזה החוק והיות וכן יש ציבור גדול שנזקק לשירותים האלה ומעוניין בהם, והיות והמדינה מממנת אותם, אז צריך שזה יתנהל כראוי והשורה התחתונה של הדוח הזה של מבקר המדינה, אני אגב קראתי לא רק את הסיכום, אלא גם נכנסתי לפרטים ויש פה כמה עשרות עמודים שהם מאלפים, והממצאים הם אכן ממצאים חמורים.
ניצן הורוביץ: השורה התחתונה, אדוני המנהל הכללי, בעצם אומרת, בצורה מאוד מפורשת, שאין לכם שום יד ורגל בנושא של רבני שכונות, אין פיקוח, אין התאמה של הרבנים לתפקידם, אין שום קריטריונים לגבי מה צריך רב כזה לעשות, אין שום התחשבנות לגבי ימי היעדרות או ימי חופשה, אין שום הסתכלות לגבי התאמה של רב, לגבי גיל.
ניצן הורוביץ: שום דבר, יש לנו כמה מאות ג'ובים, נקרא לזה ככה, שהם איזה שהוא מאגר כזה במועצות דתיות, או בידי כל מיני אנשים במקומות מסוימים, ממנים אחד כזה, אחד כזה, איש אינו יודע מה הוא עושה ולשם מה הוא פועל.
ניצן הורוביץ: בנקודות, אני חושב צריך לשים את הדגש על הנקודות הבאות, וזה מתיישב, אדוני היושב ראש, עם מה שאתה אמרת, אין הגדרת תפקיד.
ניצן הורוביץ: אז ברגע שאין הגדרת תפקיד, אז כמובן שאי אפשר לבדוק אם הוא מתאים לתפקיד, או אם הוא מבצע את תפקידו, כי אין הגדרה לתפקיד הזה.
ניצן הורוביץ: דבר שני, אין התאמה לצרכי המקום.
ניצן הורוביץ: אמר ידידי, הרב אמסלם, דבר נכון.
ניצן הורוביץ: אדם חרדי או אדם דתי מלכתחילה אולי לא זקוק לרב כזה ויסתדר בלעדיו, דווקא אולי אוכלוסייה שהיא פחות שומרת מצוות ואפילו חילונית, אבל שרוצה באיזה שהוא סוג של קשר, בסוג של הכוונה, מדי פעם, איזה שהוא משהו, דווקא היא צריכה רב כזה וברגע שהרב בא מרקע שונה לחלוטין, שונה לחלוטין, אין לו שום יכולת דיבור או התקשרות עם תושבי הקהילה שבה הוא משרת, אז יש כאן החמצה גדולה.
ניצן הורוביץ: דבר שלישי, אין פיקוח.
ניצן הורוביץ: אני אומר את זה בתמצית, הנתונים פה הם קשים.
ניצן הורוביץ: אין פיקוח על הנוכחות ועל העבודה.
ניצן הורוביץ: נדמה לי שאתה הזכרת, אדוני ממשרד המבקר, את המספר עד 311 ימי היעדרות בחוץ לארץ בשנה.
ניצן הורוביץ: אז מה נשאר לו לעבוד?
ניצן הורוביץ: אז מה הוא...?
ניצן הורוביץ: אם הוא נעדר 311 יום, אז מה הוא עובד?
ניצן הורוביץ: אולי הוא רב במטוסים.
אהובה מלכה-נבו: הנתון נכון לשנתיים, לשנים 2007-2009.
ניצן הורוביץ: עבודה נוספת ללא אישור.
ניצן הורוביץ: והמינויים שלא נעשים במכרז חיצוני אלא על ידי כל מיני כאלה שמקורבים.
ניצן הורוביץ: אני חושב שיש עוד נקודה שצריך להדגיש והיא משליכה על הפרשה הזאת, שרבים מהרבנים לא מתגוררים ביישובים בהם הם מכהנים, הם לא חלק מהקהילה, וגם יש עוד נקודה, מאוד חשובה---
קריאה: לא רבני שכונות, זה במושבים.
ניצן הורוביץ: ומעבר להשכלה או להכשרה ההלכתית, אין גם שום הכשרה מיוחדת לאיש כזה, או לרב כזה, לקראת התפקיד שהוא אמור לבצע.
ניצן הורוביץ: אדוני, אני לא רוצה להאריך, כי הממצאים מדברים בעד עצמם והם אכן חמורים, וכפי שאמר איש משרד המבקר, הוא מניח לפתחו של המשרד לשירותי דת כאן דברים רציניים ביותר.
ניצן הורוביץ: אני חושב שצריך להדגיש לסיכום שלושה דברים.
ניצן הורוביץ: אתם צריכים לגבש הגדרות לתפקיד כזה של רב שכונה, אם אתם חושבים שזה חשוב.
ניצן הורוביץ: אם אתם לא חושבים שזה חשוב ולא נחוץ, תבטלו, נחסוך כסף.
ניצן הורוביץ: אם אתם חושבים שזה חשוב, תגבשו הגדרות.
ניצן הורוביץ: דבר שני, כלי מעקב.
ניצן הורוביץ: צריך שיהיה איזה שהוא פיקוח על כל הסיפור הזה.
ניצן הורוביץ: זה טריטוריה נפרדת?
ניצן הורוביץ: ודבר שלישי, אני חושב שכל הדבר הזה אומר שצריך לשתף בעניין גופים נוספים.
ניצן הורוביץ: אם באים מתוך גישה שאנחנו רוצים לפתוח, אנחנו רוצים להחיל, אנחנו רוצים לקרב, אז צריך לערב בזה גם גופים שבמהותם הם נוקטים בגישה של קירוב, בגישה של הרחבת השורות ולא של התבטלות וניכור.
ניצן הורוביץ: ואני אומר את הדברים בעדינות, אני מניח שהנוכחים כאן סביב השולחן מבינים בדיוק על מה אני מדבר.
ניצן הורוביץ: יש כל מיני סוגים של רבנים, יש כל מיני סוגים של גישות, ואני אומר את זה כחילוני שמתנגד למצב הקיים, אני הייתי רוצה שרב שכונה שממומן גם בכספים שאני משלם, יהיה פתוח לכל שדרות הציבור ויגלה הבנה לכל סוגי ציבור במדינת ישראל.
עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך, חבר הכנסת הורביץ.
עתניאל שנלר: אני רוצה להרשות לעצמי להעיר הערה.
עתניאל שנלר: משום כבודם של הרבנים, אפשרתי עכשיו להיכנס, אבל הוועדה התכנסה בתשע וחצי ואנחנו בכנסת ישראל, אנחנו לא בבית.
עתניאל שנלר: משום כבודם של רבנים לא הערתי כשנכנסתם, אבל בישיבה הבאה אני מבקש שתזכרו את העניין, אנחנו צריכים להגן על כבודה של מלכות, זה לא חצר.
עתניאל שנלר: אני רוצה לנסות שהמשרד יגדיר מה תפקידו של רב שכונה בבקשה.
אביגדור אוחנה: לפי מה שאנחנו גילינו וגילינו את זה לא היום ולא אתמול, אלא התחלנו פעילות בנושא הזה כבר בדצמבר 2008, באמת הסתבר שהגדרת התפקיד של הרבנים בכל אופן לנו לא היתה ברורה.
אביגדור אוחנה: התחלנו לגבש נוהל שמסדיר את כל הנושא הזה, בין היתר את כל הדברים שהעלה המבקר.
אביגדור אוחנה: אין ספק שיש בעיה והבעיה היא בעיה קשה ובעיה שצריכה פתרון וצריכה הסדרה.
אביגדור אוחנה: בעצם בכל התחומים שנגע המבקר אנחנו נוגעים בנוהל שאנחנו מגבשים.
אביגדור אוחנה: בימים אלה אנחנו בשלבי סיום, וכאמור התחלנו כבר לפני הרבה זמן אבל מסיבות שאינן בשליטתנו זה נדחה ונדחה ואני שמח שזה נדחה, כי בסך הכל הערות המבקר גם האירו את עינינו ואני חושב שנתנו לנו גם איזה שהם אספקטים אחרים שאולי לא היינו חושבים עליהם ולא מגיעים אליהם לבד.
אביגדור אוחנה: בהחלט כל המצב הזה דורש הסדרה והסדרה רצינית שתעגן את הנורמות שקיימות היום.
אביגדור אוחנה: כי מה שהיה נכון אולי לשנות השמונים, עת נחתם ההסכם הקיבוצי עם הרבנים, אולי מצריך חשיבה מחודשת בימים אלה.
אביגדור אוחנה: אם עד היום כל העסק הזה התנהל בלי פיקוח מינימלי, לדעתנו ועמדתנו, צריך בהחלט פיקוח מסוים, אנחנו בדיוק עכשיו לקראת גיבוש.
אביגדור אוחנה: דרך אגב, ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה החליטה שנכין את הנוהל הזה בתוך שישה חודשים, נעביר אותו לרבנות הראשית לתגובה, ואז נצא עם הנוהל השלם.
עתניאל שנלר: מתי החליטו את ההחלטה הזו?
אביגדור אוחנה: לפני כחודשיים ואנחנו פועלים בעניין הזה, כפי שאמרתי, כבר מזמן.
אביגדור אוחנה: היה לנו את הבסיס ועל הבסיס שהתחלנו לפני שנה וחצי אנחנו מתקדמים בשיתוף עם נציגי הרבנות הראשית.
אביגדור אוחנה: אתה מכיר את העבודה שלנו, חבר הכנסת שנלר, מנושא אחר שנדון פה בוועדה, מנושא הכשרות, ואנחנו פועלים בעניין הזה בצורה מאוד מאוד טובה, לא מניחים נושא אחד שעלה בדוח המבקר שאנחנו לא נוגעים בו ודנים בו ושומעים חוות דעת של גורמים שונים ואני מקווה שהנושא הזה יוסדר.
אביגדור אוחנה: יכול להיות גם שיצטרכו פה לכרות הסכם קיבוצי חדש.
אביגדור אוחנה: כי אם יש להם הסכם קיבוצי עם המדינה על תנאים מסוימים, שלפיהם הם עובדים, ולפי ההסכם הזה הם פטורים מכל חובת דיווח, אז אולי צריך לקדם הסכם קיבוצי אחר.
אביגדור אוחנה: אנחנו נפעל בעניין הזה גם מול הממונה על השכר באוצר כדי לקדם את המהלך הזה, ונעשה את כל הפעולות כדי שבאמת הדברים יבואו לידי סדר.
אביגדור אוחנה: חשוב לי להדגיש רק דבר אחד למה שאמר חבר הכנסת הורביץ, רוב מוחלט של רבני השכונות, ואני אומר את זה מתוך ידיעה, עושה את עבודתו נאמנה, הוא משרת ציבור במלוא מובן המלה, הרבה יותר מכל משרתי ציבור אחרים.
אביגדור אוחנה: דלתו של רב השכונה והטלפון שלו פתוח אפשר לומר 24 שעות ביממה, לפונים, לשאלות, למצוקות של אנשים.
אביגדור אוחנה: ברוב הדברים אלה שאלות הלכתיות, אבל בהחלט יש שאלות של שלום בית ודברים כאלה, שהוא נדרש אליהן במסגרת תפקידו והוא מבצע את תפקידו נאמנה ואין לנו על כך שום מלת ביקורת.
אביגדור אוחנה: יש בהחלט ביקורת על קומץ רבנים, או מספר רבנים, כמו בכל סקטור אחר, הייתי אומר אולי שאצל הרבנים זה אפילו פחות, שלא מבצע את עבודתו נאמנה, ויש לנו ביקורת על כך וצריך להסדיר את הנושא הזה בצורה מסודרת וברורה וכתובה, כדי שלא יהיו שאלות ושנוכל להפעיל אמצעים אפקטיביים כנגד אותו רב שלא ממלא את תפקידו נאמנה.
אביגדור אוחנה: אבל ככלל, רבני השכונות עושים את עבודתם נאמנה בצורה יוצאת מן הכלל.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשאול, הרב דוד קדוש, יואיל כבוד הרב בבקשה להגדיר איך הרב רואה את תפקיד רב השכונה.
עתניאל שנלר: הרב דוד קדוש מייצג את הרבנות הראשית.
דוד קדוש: כבוד היושב ראש וכל הנמצאים המכובדים, מטבעם של דברים, כל סקטור שהוא משרת ציבור תמיד זקוק לרענון, להתייעלות ואני אוכל לומר שאנחנו לא מוציאים את עצמנו מהכלל הזה.
דוד קדוש: אבל מכאן ועד הביטויים 'ביקורת חמורה מאוד', כאילו רואים את כל הרבנים בראי של שלושה-ארבעה.
דוד קדוש: זה לא ייתכן, לא מקובל כזה דבר.
דוד קדוש: הרי כלל ידוע, האחד יחטא ועל כל העדה תקצוף.
דוד קדוש: חבר כנסת נכבד, אין מסגרת, אין פיקוח, מה, באמת עכשיו ירדנו מהשמים?
דוד קדוש: תפקיד הרבנים זה כבר שנים על גבי שנים, היו הסכמים עם מדינת ישראל שזה משרד הדתות---
עתניאל שנלר: במחילה, כבוד הרב, אחר כך תוכל לדבר גם על המסגרות של העבודה, אני רוצה לברר מה תפקיד רב השכונה.
עתניאל שנלר: אני, כהדיוט, רוצה להבין מה התפקיד.
דוד קדוש: ברשותך, רק הבוקר חיטטתי למצוא פתק שאחד מתלמידי תיכון בא אליי ואמר 'תגיד לי, מה תפקיד של הרב בישראל?
דוד קדוש: הרצוי והמצוי'.
דוד קדוש: אז אני זוכר שכתבתי ראשי פרקים שהוא עשה על זה עבודה בבית הספר והוא אמר שדי הצליח בזה.
דוד קדוש: אז ברשותכם, בזמן קצר: הרב מעורה בכל מכלול ענייני הציבור בשכונה, הן בבעיות של הפרט והתא המשפחתי והן בבעיות הכלל, לארגן את הקהילה.
דוד קדוש: מה זה לארגן קהילה?
דוד קדוש: אם אני לוקח דוגמה אישית, כשאני נכנסתי לשכונה---
עתניאל שנלר: כבוד הרב מכהן בחיפה, איפה בחיפה?
דוד קדוש: במזרח העיר, נווה יוסף, תל עמל.
דוד קדוש: כשנכנסתי לשכונה בתי הכנסיות במוצאי שבת נסגרים, אחרי שמורידים את המפות מעל הלוחות.
דוד קדוש: זאת אומרת רוב בתי הכנסיות רק בבתי ספר.
דוד קדוש: אין מניין בימות החול, לא שחרית, לא ערבית, לא מנחה, כלום.
דוד קדוש: יש בית כנסת מלפני קום המדינה, גם הוא נסגר במוצאי שבת, כשהרב נכנס.
דוד קדוש: נבנו בתי כנסיות חדשות, אחרי הפגנות ואחרי טיפול ממושך, עם אנשי ציבור בשכונה, מתקיימים מניינים, היום יש בתי כנסת שכבר מתקיימים שני מניינים, דבר לא שגרתי כל כך בשכונות, היות ואין אכלוס כל כך דתי.
דוד קדוש: שני מניינים בשחרית, בארבעה בתי כנסת מתקיימים מנחה וערבית, שיעורים בכל בתי הכנסת, הרב מתחלק, כרב שכונה, לכל בתי הכנסיות, בבתי כנסיות גדולים פעמיים בשבוע, בית כנסת קטן פעם בשבוע, ונוסף לכך מקבל עזרה מארגונים מסוימים כמו חב"ד, כמו אברכים, שלפעמים בית הכנסת עוד מתחזק.
דוד קדוש: הרב לא יכול לתת בחמישה-שישה בתי כנסיות בשכונה כל יום שיעור בכל מקום.
דוד קדוש: אם לשפוט רק במכלול קצר של סקר שנעשה פעם, הרב מעביר בשכונה בימות החול ובשבתות, שיש גם שיעור הלכתי וגם דרשה בבוקר וגם דרשה בסעודה שלישית, שיושבים כולם ונהנים ושומעים אחרי סעודה שלישית ושירה ופיוט, יותר מ-300 שיעורים, לפחות, בתוכם שיעורי גמרא, הלכה, פרשת השבוע, שיחות מוסר, מחשבת ישראל.
דוד קדוש: זה כשלעצמו חשוב.
דוד קדוש: בתי הכנסיות מתפקדים, לא חסר בעיות, אם זה מימון, אם זה חזנים, אם זה להשיג משרתי ציבור, תוקעים, חזנים בימים נוראים.
דוד קדוש: כל זה מוטל על רב השכונה.
עתניאל שנלר: במחילה, בשכונה של הרב יש גם רבני בתי כנסת?
דוד קדוש: בשכונה שלי יש רבנים לא של בתי כנסיות, כי הם לא גרים בשכונה.
דוד קדוש: למשל חבר הכנסת אמר שבכלל רוב הרבנים לא גרים בשכונות.
דוד קדוש: רוב הרבנים, 95% גרים בשכונות שלהם, חלק קטן, ונעשה מאמץ גם אותו להעביר לפחות למרחק כפי שהחוק מאפשר של שני קילומטרים, לא יותר ולא פחות.
דוד קדוש: אם הרב לא יגור בשכונה, חבל על הזמן.
דוד קדוש: לגור בשכונה זה אומר שהוא משרת ציבור בשבתות, במועדים, בלילה וביום.
דוד קדוש: הדבר הזה מתבטא לא רק בעניין בתי הכנסיות.
דוד קדוש: יש גם בעיות חינוך.
דוד קדוש: אני יודע כמה היינו צריכים להתמודד עם מנהלי בתי ספר, מנהלי סמינרים, בשביל שהבת הזאת תתקבל לפה, שהבן הזה, לאו דווקא בדוגמה הבוערת היום, אלא עם כל מיני בעיות אחרות, והרב מקדיש זמן לפגוש את מנהל בית הספר, לדבר עם ההורים, לנסות להזיז.
דוד קדוש: נוסף לכך, כפי שאמרו כאן, הלכות.
דוד קדוש: סתם דוגמה, חושבים שלפעמים רק הציבור הדתי מתעניין ברב, זה לא ככה.
דוד קדוש: יש קבוצה שיש להם תזמורת ונוסעים לחוץ לארץ.
דוד קדוש: פתאום אחד חזר בתשובה, והוא לא רוצה לעבוד בשבת ואלה עובדים בשבת, אז הם כעת פנו לרב לשאול, האם האדם הזה זכאי לקבל חלק מהעבודה שלהם בשבת, והוא יעשה עבודה אחרת בימות החול?
דוד קדוש: זאת אומרת, מצד אחד זה יפה, מצד שני... אני אמרתי, 'גם אתם תלכו בעקבותיו, אל תעבדו בשבת', אמרו 'יכול להיות שזה יגיע, אבל כרגע יש שאלה שעומדת על הפרק'.
דוד קדוש: וכן כל מיני שאלות אחרות.