GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד וינר: הרב כרמל דיבר פה ובצדק על יוקרת הרבנות הראשית, על המבחנים וכן הלאה.
עודד וינר: היו טענות לפני שנתיים, כמעט שלוש שנים, על רמת המבחנים, שבאמת, אני אומר את זה פה, אני אגיד בזהירות מפני כבודה של הרבנות, שלא כל אחד למד את מה שהוא צריך, למד מדברים אחרים והצליח לעבור את המבחנים.
עודד וינר: העלינו את הרמה של הבחינה.
עודד וינר: באו ונזעקו כל מיני ראשי ישיבות וראשי כוללים: איך אתם מעלים את הרמה?
עודד וינר: אתם רוצים שתהיה רמה כמו, להבדיל, רואי חשבון, ששמה נכשלים 60-50%.
עודד וינר: כשאנחנו קצת מעלים את הרף, באים בטענות: למה לא הודעתם לנו?
עודד וינר: שינו את החוקים ואף אחד לא אמר לנו.
עודד וינר: אגיד עוד דבר בעניין זה, לגבי ערעור.
עודד וינר: באוניברסיטה לא בודקים שניים את המבחנים כמו שברבנות או שלושה בדיינות.
עודד וינר: באוניברסיטה בודק אדם אחד.
עודד וינר: אגב היו תקופות שהוצאנו, ואמרנו שאנחנו נבדוק ונעשה ישיבה לאחר שאנחנו נגמור פה את כל העסק באופן רציני מאוד על כל הקריטריונים, על כל הדברים, על כל הערעורים.
עודד וינר: יש לנו דף שפה כתבנו את כל הטענות מולנו בעניין הזה.
עודד וינר: הרבה יותר ממה שנאמר פה.
עודד וינר: ונשב על זה עם הרבנים הראשיים כדי לראות מה אנחנו רוצים.
עודד וינר: וזו התשובה גם לחבר הכנסת כץ.
עודד וינר: אבל מה קרה?
יעקב כץ: אלה בודקי המבחנים?
יעקב כץ: מכיני המבחנים?
עודד וינר: הם לא חלק מהוועדה הזו, זה חברי המועצה.
יעקב כץ: אם מתקבלת החלטה שמחר הבודקים שהחליטו, כמו שאמר הרב אלי, יהיו לא דיינים מכהנים.
יעקב כץ: זו בעיה לשני הצדדים.
עודד וינר: זה יצטרכו לקבל החלטה חברי מועצת הרבנות הראשית יחד עם הרבנים הראשיים, שהם קובעים.
עודד וינר: בוודאי אנחנו נעלה את הדבר הזה.
עודד וינר: האם אני יושב פה סתם?
עודד וינר: דבר נוסף.
עודד וינר: ברגע שהגשנו את הערעורים, והגשנו ערעורים בעבר.
עודד וינר: הרי אתם יודעים – אין שני נביאים מתנבאים בסגנון אחד ואין שני רבנים מקבלים את השיפוט של האחר.
עודד וינר: זה -במבחן הזה לא עבר אחרי ששניים בדקו אותו.
עודד וינר: המבחן הזה לא עבר?
עודד וינר: זה לא יכול להיות.
עודד וינר: אחד התלמידים המצטיינים אצלי בכולל.
עודד וינר: לא יכול להיות.
עודד וינר: גם אם רואים בפועל שלא, אבל הוא כזה תלמיד טוב.
עודד וינר: לא יכול להיות שהוא לא עבר.
עודד וינר: ויכוחים אינסופיים.
עודד וינר: לכן באותו שלב החליטו שמפסיקים עם ערעורים כי זו הייתה סאגה בלתי נגמרת.
עודד וינר: אבל אנחנו בהחלט נעלה את הנקודה הזאת, שהיא שווה.
עודד וינר: עכשיו העלה פה הרב, הרי זה עולה 500 שקל.
עודד וינר: שואלים.
עודד וינר: לא אומרים: הכסף הזה בטח הולך.
עודד וינר: שלושה בודקים.
עודד וינר: כל אחד בממוצע 120 שקל, 360 שקל.
עודד וינר: מקום בבנייני האומה, ששיפרנו את התענוג ונותנים לכל אחד שולחן, בשופי, מקום כמה שרוצה.
עודד וינר: מקום בבנייני האומה עולה כ- 70 שקל.
עודד וינר: זה 400 שקל.
עודד וינר: מערכת המבחנים בסעיף שלנו היא מערכת של משק סגור.
עודד וינר: זאת אומרת שאין לנו לסבסד ולמרות הכול כדי לא לעכב, אנחנו מסבסדים מסעיפים אחרים בקושי, כי אין תקציב.
עודד וינר: מי שיודע את התקציב של הרבנות הראשית.
עודד וינר: אבל אנחנו רק ניזונים ואנחנו לא עושים רווחים.
עודד וינר: אני צריך להוסיף מסעיפים אחרים כי זה הולך נטו למבחנים.
עודד וינר: עד כמה שאנחנו צריכים להיות זהירים בנושא של המבחנים, אני מניח שהיות שזה היה בתקשורת, ושניסו באמת קצת להקל וקצת ללכת לקראת עולם הישיבות, ובעניין של פרנסה ומה שאמרו, עכשיו מתנהל בבית משפט, משפט על אותם 1,500 של כוחות הביטחון, משטרה וצבא שקיבלו את התעודות להשכלה גבוהה שהן אקוויוולנטיות.
עודד וינר: מתנהל משפט שהוא לא מוסיף יוקרה וכבוד.
עודד וינר: ואנחנו צריכים לעמוד שם ולהתפתל ולהסביר כל מיני הסברים, שקיבלו קודמינו ואחרים, איך זה נהיה כדבר הזה.
עודד וינר: ואם אנחנו רוצים לשמור על כבוד הרבנות הראשית ולהימנע מכל פסיק, אנחנו צריכים ללכת על קצות האצבעות בדברים האלה.
עודד וינר: ניסו כמה הצעות.
עודד וינר: בואו נפריט את המבחנים.
עודד וינר: לגוף חיצוני.
עודד וינר: האם זה מה שאנחנו רוצים לראות?
עודד וינר: אגב, אפילו הצעה כזו אנחנו נעלה על אותו שולחן.
עודד וינר: לפחות את הצד הטכני של המבחנים אולי נפריט.
עודד וינר: שמישהו אחר יעשה את זה שם, כמו שעושים לרואי החשבון.
עודד וינר: אפילו את זה נעלה על השולחן.
עודד וינר: אבל בסך הכול כל ההצעות תיבדקנה, וכמו שאמרתי, אין לי תשובה.
עודד וינר: נכון שאמרתי לרב יוסי שזה יהיה באב, כי באמת אנחנו רוצים לתת את הפתרונות.
עודד וינר: אבל אם אנחנו רוצים שלחשוון אנחנו גמרנו והכול מאחורינו והושבנו את ועדת הדיינים והם התחייבו עם לו"ז (לוח זמנים) מפורט לגבי כל אחד מהמבחנים האלה, שעד אלול תשע"א גומרים ותשרי זה הספח האחרון, ואפשר בחשוון לצאת, שהכול מאחורינו.
עודד וינר: השאלה מה עומד מול מה ואם כדאי לעשות עוד פעם וטלאי על גבי טלאי.
עתניאל שנלר: חבריי, חברי הכנסת.
עתניאל שנלר: אני רוצה להציע את הצעת הסיכום הבאה, ואם תסכימו לכך נסכם את זה כדעת סיכום.
עתניאל שנלר: אין ספק שהדבר משפיע גם על הנבחן וגם על משפחתו, גם על המכשיר ועל גוף ההכשרה, מקום העבודה, הפרנסה .
עתניאל שנלר: יש לזה השלכות רחבות מאוד ומכאן החשיבות של העיסוק בכך, ותודה על המציעים, גם לחבר הכנסת אורבך שיצא וחבר הכנסת כץ, על עצם העלאת הנושא על השולחן.
עתניאל שנלר: הדבר החשוב הנוסף, לעניות דעתי, זו העובדה שמדובר כאן לא רק ביוקרת הרבנות הראשית, אלא בביסוס מעמדה הבלעדי בתחומים הללו לאורך שנים.
עתניאל שנלר: אנחנו לא רוצים סחף גם בתחומים הללו.
עתניאל שנלר: אנחנו רוצים להיות כאן מאוד מאוד ברורים, חזקים, וכאן עיקר העניין.
עתניאל שנלר: הרבנות הראשית איננה גוף פרטי.
עתניאל שנלר: היא גוף של הממשלה.
עתניאל שנלר: היא גוף מבוקר.
עתניאל שנלר: בהיות הרבנות שכזאת, היא הרגולטור.
עתניאל שנלר: ואני מתרשם שהתשובות הן תשובות: "דיברנו, יש בעיות, נסדר אותן.
עתניאל שנלר: " כך לא מייצרים רגולציה.
עתניאל שנלר: מה שאני רוצה שאנחנו נדרוש מן הרבנות להציג בפני הוועדה בראש חודש אלול את התקינה בכל נושא הבחינות.
עתניאל שנלר: התקינה תכלול: שאלה כמו אנונימיות של המבחן.
עתניאל שנלר: מדוע זה לא כך?
עתניאל שנלר: אני שם סימן שאלה.
עתניאל שנלר: גובה האגרה, סמכות לקחת אגרה.
עתניאל שנלר: מה זה מכסה.
עתניאל שנלר: ואולי עוד מאה שקלים ערכם יהיה הרבה יותר מאשר המאה שקלים על ידי שיתחיל לעבוד יום קודם אפילו או בשאר הדברים.
עתניאל שנלר: המועדים הקבועים שאינם תוצאתיים אלא הם המובילים.
עתניאל שנלר: זה משפיע על הנבחן ועל הגוף המכשיר ומשפיע על המשפחה ועל אישור מקומות עבודה ועל עולם ומלואו.
עתניאל שנלר: נוסח ורמת המבחן.
עתניאל שנלר: על מנת שלא יצטרכו לעמוד בבתי משפט ולהסביר לגבי הרמה, או לא תהיינה שאלות של כתיב וכתב וניסוח ועברית ועוד כיוצא בהם.
עתניאל שנלר: תנאי המבחן.
עתניאל שנלר: מה אתם דורשים.
עתניאל שנלר: האם יהיה לו שולחן, האם יהיה לו מים.
עתניאל שנלר: האם תהיה לו הפסקה.
עתניאל שנלר: כמה יהיו, באלו שעות עושים את המבחן ועוד שאלות מהסוג הזה.
עתניאל שנלר: שאלה מאוד מרכזית, מי הבודקים?
עתניאל שנלר: היה כאן בדיון.
עתניאל שנלר: אני חושב שצריך לפנות לשר המשפטים, אם תגבו אותי.
עתניאל שנלר: אני מאוד אשמח שאנחנו נבקש ממנו שלא יאשר לדיינים לעבוד עבודה נוספת.
עתניאל שנלר: אני חושב שזה חמור כשלעצמו.
יעקב כץ: תעשה חוק.
עתניאל שנלר: וימצאו לזה חוק?
עתניאל שנלר: ואם הוא לא ייתן?
עתניאל שנלר: אני אומר שהדברים שנראים הגיוניים מאוד: מועדי מסירת התוצאות, כמה זמן.
עתניאל שנלר: כל מבחן -תוך כמה זמן הנבחן יקבל את התוצאה.
עתניאל שנלר: יידעו.
עתניאל שנלר: יראו על התוצאות.
יעקב כץ: מי כן הבודקים?
עתניאל שנלר: מישהו צריך לבחון.
עתניאל שנלר: זה חלק מהתקינה.
עתניאל שנלר: החזר המבחן.
עתניאל שנלר: בשביל לדעת מה לא בסדר.
עתניאל שנלר: מדוע לא מחזירים?
עתניאל שנלר: מתן התעודה.
עתניאל שנלר: אז קיבלת את התוצאה.
עתניאל שנלר: מתי אתה מקבל את התעודה, שתוכל לעשות בה שימוש.
עתניאל שנלר: זה לא עלה כאן, אבל אני מניח שגם זה מפריע או גם שואלים.
עתניאל שנלר: ישנם כאן חבריי ממבקר המדינה.
עתניאל שנלר: רבנות זה גוף מבוקר.
עתניאל שנלר: מה שאני מבקש, כשאנחנו בראש חודש אלול, ואין ספק כמו שאני מכיר את עודד ואת הרבנות, ואני מתכוון לזה.
עתניאל שנלר: הם אנשים מאוד מדויקים ומקפידים.
עתניאל שנלר: ראש חודש אלול – זה יהיה.
עתניאל שנלר: תקינה.
עודד וינר: אמרת חודש אלול.
עודד וינר: לא ראש חודש.
עתניאל שנלר: אמרתי ראש חודש אלול.
עתניאל שנלר: מקבל את התקינה.
עתניאל שנלר: אני אבקש, אם חברים ירצו, אנחנו נעבוד עלזה.
עתניאל שנלר: נקיים איזו 'שיבונת' קטנה.
עתניאל שנלר: נדון על העניין.
עתניאל שנלר: ואם לא יהיה לנו הערות או נסכים לדבר, זה יהיה הקו המנחה, שתוכלו לבחון מתי שתבחנו, ואני מציע באמת בשנה הבאה לתוכנית העבודה.
עתניאל שנלר: אני לא צריך להגיד לכם, יש הפרדת רשויות.
עתניאל שנלר: ראיתי רצוי ונכון.
עתניאל שנלר: יהיה לכם פורמט מה לבדוק.
עתניאל שנלר: משום שאני מכיר את הרבנות ואת המנכ"ל של הרבנות, אין ספק שתהיה בחינה כזו, בדיקה שלכם.
עתניאל שנלר: התוצאות תהיינה טובות.
עתניאל שנלר: אני אומר את זה בכנות, כי אני מכיר את העבודה היוצאת מן הכלל של הרבנות הראשית, מחלקת הבחינות ומנכ"ל ושאר העוסקים במלאכה.
עתניאל שנלר: ואם נראה לכם, חבריי, שזה הסיכום של הישיבה, אנחנו בעצם לא גמרנו והולכים, אלא אנחנו נפגשים בחודש אלול לראות את הדברים ולהמשיך.
יעקב כץ: עד חודש אלול לא נראה אותך?
עתניאל שנלר: אתה תראה אותי בנסיבות אחרות בעניין, לא בבחינה.
עתניאל שנלר: שמע, בכל זאת, לא להגזים.
עתניאל שנלר: חברים, אני מודה לכם עד מאוד שטרחתם ובאתם ותודה למציעים.
עתניאל שנלר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של הוועדה לביקורת המדינה, שעוסקת בתחומי הביטחון והחוץ.
עתניאל שנלר: על סדר היום דוח מבקר המדינה שכותרתו 'משמר הגבול-ארגון ותקינה'.
עתניאל שנלר: בבקשה, מבקר המדינה.
יעקב אור: יציגו את הדוח אנשי הביקורת שביצעו אותו, סגן מנהל האגף, מר שלומי וייס.
יעקב אור: כמה הארות לפני סקירת עיקרי הדוח.
יעקב אור: אחת, אנחנו עוסקים בשנים האחרונות בזום-אִין על משמר הגבול, כאשר עסקנו בדוח הקודם במשמר הגבול בצה"ל ועכשיו במשמר הגבול – ארגון, תקינה ובעצם במכלול משמר הגבול במבנה וארגון.
יעקב אור: לא בכדי למשמר הגבול בעינינו, לא רק כמבקר המדינה, בעיני המדינה, אם יורשה לי להגיד בעיני המדינה, בהסתכלות-על, יש חשיבות ייחודית גבוהה מאוד.
יעקב אור: הוא גם נתח גדול מאוד ממשטרת ישראל, כמעט שליש מסדר הכוחות שלה, אבל הוא גם נתח גדול מאוד, בעל חשיבות גדול מאוד, מכוחות הביטחון השוטף של צה"ל, פיקוד מרכז ולא רק, או יהודה ושומרון ולא רק.
יעקב אור: כלומר הדרישות הלאומיות ממנו, מהסדר ועד הביטחון השוטף, גבולות או שטחים, גבוה מאוד, ומתוך כך רמת הוורסטיליות, הדרישה ממנו, הייחודית, היא גבוהה, כמעט אני לא רואה לה מקבילים, בין סמכויות, בין משרדים, בין גזרות, ודווקא משום כך ההסתכלות, פעם אחת היא הסתכלות שצריכה להיות לאומית.
יעקב אור: כל דוח טען בדברים לעניין עצמו, אבל בראייה כוללת, מי שיצטרך לראות את מכלול הדוחות הזאת, וודאי באיזה שהוא שלב גם נידרש לזה כביקורת המדינה בהמשך, זה כלל ייעוד משמר הגבול, לא מובן מאליו.
יעקב אור: דווקא בהסתכלות בין גופים, בין סמכויות, מהייעוד ההיסטורי, מגבולות ועד ההוויה של היום, ופנים משטרת ישראל וצה"ל, והדברים לא מובנים מאליהם.
יעקב אור: אני גם לא משוכנע שהם נדונים ברמה לאומית כוללת, ראה גם לאחרונה, ובלי קשר, אין לי כאן עמדת ביקורת כלל, אבל גם הדיונים שקורים לאחרונה בהעברת משמר הגבול מהערבה, דבר שלפני שנתיים, או שלוש שנים הוקם שם מכלול לא קטן, בהוצאה לא קטנה, והוא עובר מטעמים פנים צבאיים, לגיטימיים, לגזרות אחרות, או עומד לעבור.
יעקב אור: וכך היה לפני ארבע שנים בגבול מצרים.
יעקב אור: ואנחנו גם הסתכלנו עכשיו, בתוך משטרת ישראל.
יעקב אור: המעברים האלה עושים שאלות מאוד קרדינליות לגבי הייעוד ומתוך כך המבנה ומתוך כך פקודות הארגון, ומתוך כך המקצועיות, והדרישות הן גבוהות מאוד ואני מוכרח להגיד שהייחודיות הזאת, המאמץ שמושקע על ידי מטה משמר הגבול והאנשים, הוא גבוה מאוד, הוא ראוי להערכה גבוהה מאוד, אבל דווקא משום זה תשומות הלב לסדר, מבנה, ארגון וכולי, הן כאלה שיכולות לתת מענה לגמישות והסתכלות ארוכת טווח של מדינה.
יעקב אור: היא לא בכדי בכוחות הביטחון השוטף ברמה הלאומית.
יעקב אור: זאת הערה ראשונה בזום אין לדוח ולכן הדוח הזה נוגע בנקודות הארגון ולא ברמה הטכנית.
יעקב אור: זאת אומרת, אפשר לקרוא את זה ברמה הטכנית, פקודה קיימת, פקודה לא קיימת, אבל דווקא משום מה שאמרתי, יש לזה חשיבות משנה.
יעקב אור: בוודאי שקיימים מערך מתקיים ואת הפקודות עושים תוך כדי ויש ניידות והפקודות לא תמיד תואמות את ההוויה הקורית תוך כדי, זה מובן מאליו, וביקורת המדינה ערה לכך, אלא משום שהצורך בגמישות והתאמות של ייעוד הן כל כך מהותיות, שאם גם למטה יש תהליך בין התקינה למה שקורה והשינויים כל כך גדולים, שבסוף הסדר הארגוני, לא מינהל תקין במובן של הסתכלות על מינהל תקין בסעיפים שלו, אלא ברמה של יכולת להביא לידי ביטוי מיטבי את כח האדם, את האמצעים, את הכשירויות, הם מיטביים ויש סימן שאלה על זה, דווקא מתוך כך, ולא מתוך ההשתדלות של האנשים, שהיא גבוהה מאוד.
יעקב אור: אין ספק.
יעקב אור: להיפך, אפילו שיש שם אנשים שמציבים רף שכמעט בלתי ניתן למענה.
יעקב אור: על זה גם יש חשש של מענה אידיאולוגי ששמענו אותו לא מעט מראשי המערכת וראשי מערכות ועד למטה, שאומר, אני אצטט פחות או יותר את האידיאולוגיה, את המשהו שהוא נכון בעיקרו, אבל הוא נותן תשובה אידיאולוגית לפרקטיקה, מה שאנחנו חושבים שהוא לא נכון, שאומרת כך; צורת עבודה זו בתחום הארגון והתקינה נובעת בין היתר כתוצאה מהתפתחות דינמית של הצרכים המבצעיים ומאילוצים תקציביים ומאפשרת למשמר הגבול גמישות ארגונית גבוהה, אשר מתבטאת בין היתר, ביכולת להקים מערכים חדשים במהירות ולהתאים מערכים קיימים למשימות חדשות.
יעקב אור: רוצה לומר, חוסר ההלימה בין פקודות, פנים, יכולות, ארגון, שפה משותפת, זה בעצם נותן את היכולות, הוא צורך בגמישות רחבה מאוד, ואנחנו חושבים שאם זה היה מקרה חריג, אז זה בסדר, אבל אם זה היה תופעה, אז זה אנטי סדר ארגוני.
יעקב אור: אלה עיקרי הדברים שאני רוצה להאיר אותם בהתחלה, שהם נובעים מהרעיון המסדר שנגעתי בו ועד פנים זום-אִין, ולכן יש משנה חשיבות למה שאנחנו אומרים כאן.
יעקב אור: בבקשה, שלמה.
שלמה וייס: במועד סיום הביקורת לא היו למשטרת ישראל הוראות ונהלים בתחום הארגון והתקינה, המפרטים את מרכיביה של פקודת הארגון, אופן גיבושה, דרכי אישורה והאופן שבו יש לעדכנה.
שלמה וייס: אגף התכנון במשטרת ישראל לא פרסם פקודות ארגון ל-26 יחידות משמר הגבול, תחת פיקודה של משטרת ישראל, שבמועד סיום הביקורת שירתו בהן למעלה מ-1,000 שוטרים המהווים כ-20% מכל שוטרי משמר הגבול, תחת פיקודה של משטרת ישראל.
שלמה וייס: אגף התכנון במשטרת ישראל ומשמר הגבול לא בדקו ולא עדכנו את הפקודות הארגוניות של יחידות משמר הגבול למרות השינויים הרבים והמשמעותיים שעברו בשנים האחרונות ובכלל זה שינוי בהיקף המשימות בגזרות הפעולה ובתחומי האחריות.
שלמה וייס: משטרת ישראל לא הגישה טיוטות של פקודות ארגון לאישור המשרד לביטחון הפנים ולא דיווחה משרד על שינויים ארגוניים המהווים שינויים מהותיים בפעילות היחידות ועל מקרים שבהם הפער בין התקן לבין המצבה ביחידות משמר הגבול הגיע לכדי עשרות אחוזים אף על פי שמשמעותם של פערים כאלה היא שינוי מהותי באופן ביצוע המשימות, וזאת בניגוד להוראות המשרד לביטחון הפנים.
שלמה וייס: עקב כך לא היה ביכולתו של המשרד לביטחון הפנים לוודא כי ניתן לממש את הפקודות ואף לפעול להקצאת המשאבים הנדרשים לכך, ולא היה ביכולתו לבקר את השינויים הארגוניים שעשו משטרת ישראל ומשמר הגבול.
שלמה וייס: בשנים 2006 עד 2008 הקימה משטרת ישראל 7 פלוגות חדשות לשיפור הביטחון האישי בערים.
שלמה וייס: אגף התכנון במשטרת ישראל לא פרסם פקודות ארגון ותקינה לציוד הנדרש לפעולתן של פלוגות אלה.
שלמה וייס: הפלוגות צוידו חלקית וחלק מהציוד אף לא היה תקין, לרבות בעיות בטיחות.
שלמה וייס: בשנים 2006 ו-2007 היה מספר התקנים שאישר אגף התכנון במשטרת ישראל, כמענה לצרכים המבצעיים של כל יחידות משטרת ישראל, ובכלל זה יחידות משמר הגבול, גבוה מהשיא המאושר בתקציב באותן שנים בכ-1,100 תקנים.
שלמה וייס: תקנים עודפים אלה מכונים במשטרת ישראל תקנים וירטואליים.
שלמה וייס: קיום תקנים וירטואליים פוגע בבקרה ובפיקוח של גורמי המטה במשרד לביטחון הפנים ובמשטרת ישראל על התאמת הצרכים לתקן.
שלמה וייס: כפועל יוצא מכך אין ודאות כי האיוש וחלוקת הציוד ליחידות משמר הגבול הוא מיטבי.
שלמה וייס: במשמר הגבול ובמשטרת ישראל קיימת תופעה המכונה בארגון פיקציות, של קצינים ושוטרים, רשומים ונושאים במינוי לתפקיד על פי התקן ביחידה אחת, אך מוצבים ומשרתים בפועל בתפקידים אחרים באותה יחידה או ביחידה אחרת.
שלמה וייס: משטרת ישראל לא עמדה בהתחייבותה למשרד מבקר המדינה לסיים עד סוף 2006 את הטיפול בתופעת הפיקציות.
שלמה וייס: השימוש הרווח בביטוי פיקציה במשטרת ישראל יוצר מראית עין שאינו עולה בקנה אחד עם המינהל התקין.
שלמה וייס: יצוין כי כ-41% המשרתים במועד הביקורת ב-8 יחידות, המוגדרות כיחידות מטה, הוגדרו כפיקציות.
שלמה וייס: במשמר הגבול קיים מערך מילואים אשר תפקידו בחירום הוא לתגבר את כוחות משטרת ישראל בתרחישי ייחוס, שבהם נדרשים כוחות בהיקף נרחב בתחום הביטחון השוטף והפרות הסדר.
שלמה וייס: משמר הגבול לא ערך תרגילי גיוס ותרגילים לפלוגות המילואים.
שלמה וייס: כלי רכב, מכשירי קשר וציוד לחימה, שהיו מיועדים למערך המילואים, חולקו ליחידות אחרות במשטרת ישראל, מתוך כוונה לאספם ולחלקם ליחידות המילואים בעת הצורך.
שלמה וייס: אמצעים אלה לא הוחזרו ליחידות המילואים בעת גיוסם בתקופת מבצע 'עופרת יצוקה'.
שלמה וייס: נמצא גם כי ציוד בסיסי רב היה חסר וציוד אחר אוחסן במחסני מערך המילואים בצורה לקויה הפוגעת בכשירותו.
שלמה וייס: בביקורת התברר כי למרות הקבוע בהוראות משטרת ישראל התעוררו חילוקי דעות בין מפקדות משמר הגבול ובין מפקדות המחוזות במשטרת ישראל, בשאלת הסמכות להפעלת כוחות משמר הגבול במגזר הכפרי והיכולת להסיט אותם למשימות אחרות על פי הוראות מפקדת המחוז ונוצרה הבנה שונה בנוגע לסמכות ולאופן הפעלת הכח.
שלמה וייס: סיכום והמלצות: בביקורת נמצאו ליקויים משמעותיים בהתנהלות המטה הארצי ומשמר הגבול הנוגעים לארגון ולתקינה של כח אדם וציוד ביחידות משמר הגבול, שיש בהם כדי לפגוע בבניין הכח, בהפעלתן, ברמתן המקצועית ובכשירותן המקצועית של מסגרות ויחידות במשמר הגבול.
שלמה וייס: מציאות זו גורמת לאי סדר ארגוני המתבטא בפגיעה משמעותית בדפוסי המינהל התקין וביכולת הפיקוח והבקרה.
שלמה וייס: משרד מבקר המדינה מעיר כי אין אנו חולקים בדבר חשיבותה של גמישות ארגונית ויכולת התאמה מהירה למצבים ודרישות מבצעיות משתנות, אולם הגמישות אינה יכולה להיות גושפנקה לחוסר סדר בסיסי בתחום הארגון והתקינה והיא איננה באה להחליף את הצורך בסדר ארגוני המושתת על הוראות ופקודות ואמות מידה ידועות וברורות המשמשות בסיס למינהל תקין וליכולת מימוש של שינוי ארגוני מבוקר ונשלט.
שלמה וייס: בתגובת המשרד לביטחון הפנים לממצאי הביקורת עולה בחריפות בעיה מהותית ביכולת הפיקוח שלו על משטרת ישראל בתחום הארגון והתקינה, שאמורה להיות כפופה לו.
שלמה וייס: על המשרד לביטחון הפנים לאכוף על משטרת ישראל את הסמכויות המוקנות לו בנושא זה.
שלמה וייס: מן הראוי כי השר לביטחון פנים והמפקח הכללי של משטרת ישראל יסדירו את נהלי העבודה בין משטרת ישראל והמשרד לביטחון הפנים, כדי לעמוד בנורמות של מינהל תקין.
שלמה וייס: על משטרת ישראל לפרסם תורה ונהלים בתחומי הארגון והתקינה בתיאום עם המשרד לביטחון הפנים, לפעול להשלמה ולתיקון של הפקודות הארגוניות ולנקוט את כל הצעדים הנדרשים לשם מילוי הייעוד של יחידות משמר הגבול ולשם השגת יעילות תפעולית ומבצעית.
שלמה וייס: ראוי גם שהמטה הארצי ומשמר הגבול יפעלו לשרש את תופעת הפיקציות והשימוש בתקנים וירטואליים.
שלמה וייס: על משטרת ישראל ומשמר הגבול לקבוע את הדרכים לשמירת הכוננות והכשירות במערך המילואים וליישמן הלכה למעשה.
שלמה וייס: בנוסף לזאת, על המטה הארצי להחליט על גורל מערך הפלוגות לביטחון האישי שהוקמו כמערך זמני ומעמד השוטרים המוספים הזמניים המשרתים בהם.
שלמה וייס: ראוי שמשטרת ישראל ומשמר הגבול יבחנו דרכים להטמעת נהלי עבודה רלוונטיים וליצירת שפה משותפת, אחודה, במשטרת ישראל, בנוגע לסמכות הפעלת הכח.
עתניאל שנלר: חברים, בפנינו עומדות שלוש סוגיות עקרוניות.
עתניאל שנלר: יש סוגיה אחת שעוסקת במהות של משמר הגבול בכלל ואנחנו נדון בה.
עתניאל שנלר: הסוגיה השנייה, הנובעת מכך, זה המבנה הארגוני, ההתנהלות, הארגון והמינהל שהרבה מאוד מסעיפי הביקורת נוגעים לסוגיה הזאת.
עתניאל שנלר: הסוגיה השלישית, שהיא אולי הייעוד האמיתי, זה המוכנות המבצעית שניכר שיש בה בעיה מהותית, לפי הדוח הזה כמובן, גם לגבי המילואים וגם ביחידות אחרות.
עתניאל שנלר: אנחנו נתחיל בנושא הראשון של המבנה והייעוד.
עתניאל שנלר: כולם מכירים את משמר הגבול, אז הייתי רוצה לדבר על המהות ושתנסו להציג בבקשה, במשפט אחד, את הצורך.
עתניאל שנלר: אם עכשיו אנחנו ממשלה וצריכים לקבל החלטה לפרק את משמר הגבול או לא, מה הצורך ולמה צריך משמר גבול במדינת ישראל.
דוד קראוזה: ברשותך, אני אשיב.
דוד קראוזה: אני אתחיל, אם תרשה לי, להודות על הביקורת.
דוד קראוזה: אני חושב שהביקורת היא ביקורת בונה ואנחנו מקבלים אותה ובאופן עקרוני לא יהיה דיון על עובדות.
דוד קראוזה: אנחנו לא דנים על עובדות, חזקה עלינו שכל מה שהוכלל בדוח התקבל במשטרת ישראל, אני מניח שאנשי הביקורת לא המציאו שום נתון.
דוד קראוזה: גם אם יש טעויות פה ושם, אין דיון על העובדות מבחינתנו.
עתניאל שנלר: אתם לא מתווכחים עם מה שכתוב כאן, זה מה שהתכוונת לומר, בגדול?
דוד קראוזה: כן, נכון, על הרוב.
דוד קראוזה: על העובדות אין לנו ויכוח, על הנתונים, המספרים, תאריכים וכדומה, למרות שאפשר גם להתווכח על זה, אבל אין דיון מבחינתנו, אנחנו לא הולכים לגעת בזה ולא לדון בזה.
דוד קראוזה: נהפוך הוא, אנחנו אומרים שהביקורת היא ביקורת קונסטרוקטיבית, ביקורת שבמהות שלה היא בונה וסביר להניח שאם היא הציפה ליקויים, חזקה עלינו, כארגון, שנפעל לתקן את הליקויים האלה.
עתניאל שנלר: סליחה שאני עוצר את ראש אגף תכנון.
עתניאל שנלר: חזקה שתפעלו?
עתניאל שנלר: אבל הדוח יצא כבר מזמן, חזקה שפעלתם.
דוד קראוזה: בוודאי, אנחנו גם נתאר בצורה מאוד מסודרת מה נעשה ונתאר גם מה לא נעשה.
דוד קראוזה: אני חושב שזו המהות של הדיון.
דוד קראוזה: לגבי ייעוד משמר הגבול, אני חושב שהשאלה המהותית היא, כפי שהגדירו כאן, שכנראה שהדרישות הלאומיות הן גבוהות מאוד והראייה היא ראייה לאומית, ואכן ייעודם של כוחות משמר הגבול מוגדר ומוגדר באופן חד משמעי.
דוד קראוזה: אני אצטט מה הייעוד של משמר הגבול: לשמש ככח רב תכליתי, של המשטרה, לפעולות אבטחה, שיטור, לחימה בפשיעה ולחימה בטרור.
דוד קראוזה: זה הייעוד של משמר הגבול.
דוד קראוזה: נכון הוא שהיה דיון על נושא אחר ותיכף אני גם אגדיר אותו, אבל באופן עקרוני, לגבי הייעוד של משמר הגבול, אין דיון.
דוד קראוזה: הייעוד הזה תוּקף במסגרת עבודה שהתקיימה בשנים 2008-2009 על מה שאנחנו הגדרנו כרה-ארגון של משמר הגבול.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שמשמר הגבול הוא חיל איכותי בצורה יוצאת מגדר הרגיל, הוא מהווה מרכיב כח מאוד משמעותי במשטרת ישראל ובעצם משמר הגבול פועל לאורך כל השנים באופן מובהק בכל הנושאים שנוגעים ללחימה בטרור, לחימה מאוד משמעותית כנגד הפשיעה, ואני מניח שאני לא אגלה סוד, הוא גם עוסק בנושאים שנוגעים לסדר ציבורי.
דוד קראוזה: אנחנו מפעילים אותו ככוחות מרוכזים, כוחות ניידים, עם ייחוד, עם ייעוד ובאופן עקרוני אנחנו מוצאים שמשמר הגבול הוא חיל בהגדרה שהוא פשוט בלתי רגיל.
עתניאל שנלר: אני רוצה להבין כאזרח.
עתניאל שנלר: ההגדרות של אבטחה, שיטור, פשיעה, טרור ואולי גם סדר ציבורי, אם היית מגדיר מה היא משטרת ישראל, היית אומר את אותם דברים, מטבע הדברים.
דוד קראוזה: כן, אבל עם הבחנה מאוד משמעותית.
דוד קראוזה: באופן עקרוני הייעוד של משטרת ישראל, בגדול, אם הייתי צריך לתאר את ארבעת המרכיבים של ייעוד משטרת ישראל, זה לחימה ממוקדת בפשיעה, טיפול בסדר ציבורי, טיפול בטרור וכמובן מניעה של תאונות דרכים.
דוד קראוזה: אלה ארבעת הנושאים הליבתיים שבהם עוסקת משטרת ישראל.
דוד קראוזה: בתוך זה משמר הגבול משמש כחיל והוא מסייע בידי משטרת ישראל בעצם ל---
עתניאל שנלר: כמה תקנים יש למשטרת ישראל?
דוד קראוזה: סך הכל כ-30,000, שזה כולל שוטרים כחולים, שוטרי קבע, שוטרי חובה במשטרת ישראל, שוטרי משמר הגבול---
עתניאל שנלר: כמה שוטרי קבע?
דוד קראוזה: התקן שקבוע בהחלטות ממשלה הוא 2,950.
דוד קראוזה: ההגדרה היא תקן ממוצע שאמור לעמוד על 2,950 תקני חובה.
דוד קראוזה: התקן היום המוכר, לפחות על ידינו, הוא 2,200, המצבה מגיעה ל-1,800.
דוד קראוזה: זאת אומרת שהצבא עושה פעילות מאוד ממוקדת כדי לצמצם את כמות משרתי החובה במשטרת ישראל, בגלל בעיות צה"ליות, ואנחנו יודעים שיש להם פחות מלש"בים (מיועדים לשירות ביטחוני).
עתניאל שנלר: אז מתוך ה-28,000, שנותרו, בין ה-30,000 פחות ה-2,000 , כמה מתוכם משמר הגבול?
דוד קראוזה: משמר הגבול היום עומד על כ-8,000 תקנים.
ישראל יצחק: 8,169.
דוד קראוזה: לא פירטתי את המספר המדויק, אבל מפקד משמר הגבול השלים וחזקה עליי שהוא מכיר את התקנים שלו.
דוד קראוזה: בכל מקרה, אנחנו היום מקצים כוחות לא מעטים לטובת צה"ל והכוחות האלה מופעלים תחת פיקוד צה"ל, במשימות כפי שמגדיר אותם צה"ל.
דוד קראוזה: שאר הכוחות מופעלים במשטרת ישראל, למשימות.
דוד קראוזה: השאלה המהותית שלך היתה מה שונה בעצם שוטר משמר הגבול משוטר משטרת ישראל.
דוד קראוזה: שתי הגדרות לנושאים אלה, במובן המבצעי, שוטר משמר הגבול זה שוטר שמוכשר לטפל במשימות לא מעטות, משטרתיות, עם הכוונה לטפל באירועים של אבטחה וטרור.
דוד קראוזה: זאת אומרת הוא יותר מאומן ללחימה, הייעוד שלו הוא ייעוד לחימתי, באופן עקרוני, והוא מביא את זה לידי ביטוי גם בפעילות תחת פיקוד משטרת ישראל וגם תחת פיקוד צה"ל.
דוד קראוזה: מעבר לזה, אחת היחידות שכלולות במשמר הגבול היא יחידה מאוד ייחודית, הימ"מ (יחידה מרכזית מיוחדת).
דוד קראוזה: הימ"מ מהווה יחידת השתלטות אחת ויחידה במשטרת ישראל.
דוד קראוזה: אין עוד יחידות השתלטות.
דוד קראוזה: זאת אומרת גם במובן של טרור, במובן של בני ערובה, במשטרת ישראל קיימת יחידה אחת, שזה הוא ייעודה.
דוד קראוזה: אין עוד יחידות שההגדרה שלהן היא יחידת השתלטות.
דוד קראוזה: אגב, יש מעט מאוד יחידות השתלטות במדינת ישראל, אני מניח שלא צריך לפרט אותן, אבל באופן עקרוני זה הייעוד של משמר הגבול ולכן הוא שונה גם במהות שלו מהייעודים של השוטרים הכחולים.
דוד קראוזה: כנתון, אנחנו חיים במדינה שברור לנו שהיא לא קלה מבחינת כל הפעילויות.
דוד קראוזה: משטרת ישראל היא משטרה ורסטילית.
דוד קראוזה: זה אומר שגם שוטר כחול, למרות שהייעוד שלו זה לטפל בנושאים פליליים או סמי פליליים, עוסק גם בטרור.
דוד קראוזה: שוטר כחול מוכשר לטפל גם בנושאים משטרתיים, אבל גם בנושאים אחרים.
דוד קראוזה: זה השוני אצלנו, זו המציאות שהמדינה בעצם מכתיבה.
דוד קראוזה: לשאלה שלך, משמר הגבול שונה בהגדרות האלה, הוא כח מאוד ייעודי, הוא כח שנמצא תחת פיקוד, הוא כח נייד, אין לו אחריות טריטוריאלית בשום מקום ואפשר להתאים אותו לטיפול בנושאים מהותיים כמעט בכל תחום במדינת ישראל.
עתניאל שנלר: זה כמעט נשמע כמו כח עתודה, ולפחות אני לא מתרשם שמשמר הגבול הוא כח עתודה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לנסות לדייק במשהו.
עתניאל שנלר: לי היה רושם, אולי הוא מוטעה, שהסיבה שהקימו את משמר הגבול, לאורך כל השנים, נוגעת בכלל לסמכויות ולא לצד המבצעי, בהיות הצורך לעשות שילוב בין צרכים מבצעיים לסמכויות אזרחיות של אכיפה.
עתניאל שנלר: זה נכון היה לגבי הקצאת כוחות לצבא ותחת פיקוד צבא לזיקה בין הצד האזרחי לצד הביטחוני, זה נכון, כך אני התרשמתי, לגבי אכיפה חקלאית, זה נכון לגבי אכיפה באזורים שונים של המדינה.
עתניאל שנלר: אולי לחדד טיפה את הנקודה הזאת.
עתניאל שנלר: אני לא מכיר הרבה יחידות שהשאלה היא כמעט היא הייתי אומר מי המפקד, או מה הייעוד, או כל כך ורסטילית, כמו שאדוני מציג אותה, לחיוב, היא כל כך ורסטילית, היא כל כך הרבה ייעודים שאולי כאן יש איזה שהוא בור שמכשיל אותנו מבחינת שאר הדוח שנדבר עליו בהמשך.
דוד קראוזה: אני לא מוצא בעצם הפעילות והתפקידים של משמר הגבול כשל, אני לא רואה אפילו סיכוי לכשל.