GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: לפי עדותם לוקחים אותם לאיזה חור באישון לילה ושהצבא מקים שם אוהל ואומרים להם שימו פה את הציודים שלכם.
זבולון אורלב: זה לא נראה לי הכנה של חמישה חודשים.
זבולון אורלב: מנהל המחוז מר מורג מה קרה כאן?
יואב מורג: אני לא כל כך יודע מה קרה לפני זה.
יואב מורג: בתהליך הזה לא הייתי מעורב.
יואב מורג: מה שאני יודע כיום שיש בעיות סטטוטוריות מאוד קשות במקום הזה.
יואב מורג: המקום הזה רווי תשתיות.
יואב מורג: היה צריך להגיש שינוי יעוד.
יואב מורג: נערכה פעולה משותפת יחד עם מנהלת סלע.
יואב מורג: הוכנה תוכנית ולמיטב ידיעתי היא נעצרה בגלל כל מיני מגבלות שלא היה ניתן לקדם את זה.
זבולון אורלב: מי האבא שצריך לתאם בין כל משרדי הממשלה?
יואב מורג: זה לא אבא אחד.
יואב מורג: זו פעולה משותפת של מנהלת סלע ומשרד החקלאות.
יואב מורג: אנחנו לא עובדים בחלל ריק.
יואב מורג: יש את ממ"י ויש לשכת תכנון ויש ועדת מחוזית.
זבולון אורלב: מבחינת החוק והסדר הציבורי אתה חייב כן לדעת מי אחראי למצוא להם פתרון למעגנה ולעבוד מול המינהל, לעשות את כל התיאומים?
יואב מורג: מנהלת סלע.
זבולון אורלב: זו תשובה.
זבולון אורלב: יועץ השר הרשקוביץ בבקשה.
זבולון אורלב: הרב אופיר כהן.
אופיר כהן: אין מה לעשות, הם לא מסודרים ובזה נגמר העניין.
אופיר כהן: לכן צריך את הוועדה שכבודו יושב בראשה כדי להגיד יש פה מישהו שהקרקע היא מרכז חייו.
אופיר כהן: תן לו את מרכז החיים שלו.
אופיר כהן: אי אפשר להעמיס את כל סיפור הדיג במדינת ישראל על אנשים שהם סך הכול שממשיכים בחייהם.
זבולון אורלב: מר מורג עוד שאלה אחת.
זבולון אורלב: זה נכון מה שהוא אמר לגבי ניהול ספרים של דייגים?
יואב מורג: זה נכון.
יואב מורג: מסתבר שיש לנו עוד כמה אוכלוסיות כאלה.
יואב מורג: אנחנו מנסים יחד עם התאחדות חקלאי ישראל שהמנכ"ל שלהם הוא חבר הכנסת לשעבר אבו וילן לארגן את הדייגים.
יואב מורג: כל ענף הדיג לא מוסדר מהבחינה הזאת.
יואב מורג: גם הרועים הבדואים בנגב לא היו מוסדרים.
זבולון אורלב: מר יעקב שנרב, משנה למנהלת תנופה בבקשה.
זבולון אורלב: אני אגב אומר לפרוטוקול אני לא קיבלתי הודעה שראש מנהלת תנופה בנצי ליברמן לא יהיה וגם מנהלת הוועדה לא קיבלה.
יעקב שנרב: מי שאמור להיות אבא של הדייגים ולהסדיר את כל הדברים גם אם הם לא כתובים בחוק זה אנחנו.
יעקב שנרב: משרד החקלאות עובד בשיתוף פעולה איתנו.
יעקב שנרב: אבל מי שנקבע שיהיה אחראי לנושא הזה זו מנהלת תנופה.
יעקב שנרב: הועלו פה שני נושאים, נושא הקרקע ונושא הפיצוי.
יעקב שנרב: צריך שהקרקע תוקצה על ידי המנהל למועצה והמועצה תוציא הרשאת שימוש לדייגים.
יעקב שנרב: כולם מסכימים למעט האישור של הצבא.
יעקב שנרב: אגף תכנון של צה"ל.
יעקב שנרב: המורכבות היא שזה שטח שנמצא בין שטח צה"לי שטח סגור לבין שטח של קצ"א, תש"ן, כל השאר.
יעקב שנרב: זה לא אמור לעניין אותם.
יעקב שנרב: אייל, מנכ"ל משרד ראש הממשלה מודע לזה.
יעקב שנרב: עד אתמול בלילה היה צריך לנסות להגיע למשא ומתן סיימו כנראה עם העסקים לא סיימו.
יעקב שנרב: ביקשנו ממנו לרכז את כל הגורמים מנכ"ל משרד הביטחון, משרד הפנים ואיכות הסביבה, לנסות ביחד עם אג"ת להגיע לאישור ולמיקום שלהם.
זבולון אורלב: אתה יכול לומר מתי ומי נפגשו עם אג"ת לאחרונה?
זבולון אורלב: באיזה רמה?
זבולון אורלב: באיזה דרג?
זבולון אורלב: מה רמת הטיפול?
יעקב שנרב: הגענו למסקנה שהיחיד שיכול לרכז את כולם זה רק מנכ"ל משרד ראש הממשלה ולכן אנחנו צריכים אותו.
יעקב שנרב: ביום שלישי הקרוב יש פגישה של הדייגים עם ראש מנהלת תנופה.
יעקב שנרב: הנושא הזה הוא בטיפולנו, הוא באחריתנו.
מוטי אלימלך: נשמע פה איזשהו גמגום ואני חייב לעשות צדק עם האנשים שעמלו קשות כדי להגיע לטיפול בסיסי בקבוצה הזאת.
מוטי אלימלך: יונתן בשיא עשה מאמצים עליונים בשיתוף פעולה עם משרד הביטחון להקים אתר זמני בזיקים.
מוטי אלימלך: זה לא דבר שאפשר למחות אותו בהינף יד.
מוטי אלימלך: קיבלו אישורים למרות מגבלות ביטחוניות במקום.
מוטי אלימלך: החוף הזה הוא נושק כרגע לאזור עימות וכל מה ששאלת על לגבי לזוז ימינה או שמאלה היה מושפע ממצב הביטחון.
מוטי אלימלך: נעשתה פה עבודה באתר הזמני עם כל המגבלות שלו לאפשר להם לעבוד והם עבדו שם 4 שנים.
מוטי אלימלך: ההחלטה שהיתה בוועדה המיוחדת להקצות מיליון שקל כדי למסד מספנה נעשתה.
מוטי אלימלך: הרשויות עוסקות בזה כרגע.
מוטי אלימלך: אתה צודק שצריך לתת את הדחיפה האחרונה וזה מה שצריך לעשות עכשיו ראש מנהלת סלע כדי להביא למיצוי של הטיפול בקבוצה הזאת.
זבולון אורלב: אני מחברי הכנסת שלפני שהגעתי לכנסת עבדתי למעלה מ-25 שנה בשירות המדינה.
זבולון אורלב: הייתי מנכ"ל משרד החינוך.
זבולון אורלב: אחרי זה שימשתי כשר.
זבולון אורלב: אני יושב ראש ועדה כמעט לאורך כל תקופת עבודתי בכנסת.
זבולון אורלב: להגיד לי שזה צריך לקחת פרק זמן כל כך ארוך, הם לא עבריינים.
זבולון אורלב: מי שהיה צריך לטפל בזה הוא עבריין.
זבולון אורלב: הוא עבר קשה מאוד על התקשיר בכך שהוא לא עשה מלאכתו נאמנה לפתור את הבעיה הזאת.
זבולון אורלב: דיג זה ענף חקלאי.
זבולון אורלב: למה הם היו צריכים להגיע לוועדה מיוחדת?
יעקב שנרב: לגבי הדבר השני שעלה כאן.
יעקב שנרב: הפיצוי האישי.
יעקב שנרב: החוק לא מתייחס לסוג ענף כזה או אחר.
יעקב שנרב: החוק מתייחס באופן שיטתי לשני סוגי פיצוי.
יעקב שנרב: אחד מסלול פיננסי והדבר השני זה מסלול נכסי.
יעקב שנרב: המסלול הפיננסי מפצים את האדם לפי הרווחים שהיו לו בהסתכלות קדימה.
יעקב שנרב: המסלול הנכסי מתייחס לנכסים שהיו לו.
יעקב שנרב: שני המסלולים מתייחסים לספרים של האדם.
יעקב שנרב: החוק מתנה את זה שיהיו דוחות למס הכנסה והנושא של הרישום לעסק במע"מ.
יעקב שנרב: ענף הדיג שני התנאים לא התקיימו ולכן הוא הגיע לוועדה המיוחדת.
יעקב שנרב: הם אפילו לא הגיעו לוועדה הרגילה מכיוון שאם אין ספרים אי אפשר להתבסס.
יעקב שנרב: הוועדה המיוחדת ניסתה לבדוק את הדייגים.
יעקב שנרב: אני ניזון מהחומר.
יעקב שנרב: מכיוון שהפיצוי מבוסס על הספרים וכאשר אין ספרים ואין רישום במע"מ או דיווח למס הכנסה אז שני המסלולים האלה לא יכולים להתקיים טכנית.
יעקב שנרב: הועדה אמרה אנחנו נותנים מיליון שקל.
יעקב שנרב: הנושא הזה נמצא עכשיו בבית משפט.
יעקב שנרב: הוגש על ידי שמונה מהדייגים באפריל 2009.
יעקב שנרב: הפיצוי האישי היה בוועדה מיוחדת.
יעקב שנרב: היא לא יכולה לתת את הפיצוי האישי.
יעקב שנרב: היא נתנה את המעגנה.
יעקב שנרב: היו"ר זבולון אורלב: הוועדה המיוחדת ידעה למה אין ספרים ולמה אין דוחות?
יעקב שנרב: התשובה היא כן.
ניר דמרי: הוועדה המיוחדת קיבלה מאגף הדיג חוות דעת שהיא ביקשה במיוחד שתכתוב לה לגבי דייגים מפוני גוש קטיף.
יעקב שנרב: וזו הסיבה שיושב ראש הוועדה החליט לתת את המענה.
יעקב שנרב: זה נמצא בעתירה בבית משפט.
יעקב שנרב: היום אנחנו שומעים פה את כל משרדי הממשלה.
יעקב שנרב: כולם יודעים שניתן להם אתר זמני על דעת הממשלה.
יעקב שנרב: גוף אחר בממשלה מגיש נגדם תביעה אישית.
זבולון אורלב: נשמע לי הזוי כל הסיפור הזה.
זבולון אורלב: מה הבעיה שמנכ"ל משרד ראש הממשלה הקודם מזמין את ראש אג"ת, את ראש ממ"י, את ראש הרשות המקומית לישיבה אחת של שעה ומקבלים החלטה.
זבולון אורלב: מקבלים החלטות ונגמר העניין.
זבולון אורלב: למצוא מקום למעגנה של דייגי גוש קטיף לא מסוגלים למצוא ארבע וחצי שנים.
זבולון אורלב: זו רשלנות ועבריינות.
זבולון אורלב: אם יש איזשהו מקרה מוצדק הוועדה תבקש מוועדת החקירה הממלכתית להתייחס.
זבולון אורלב: עד היום דיברנו על חמישה שישה נושאים ואני לא חושב שיש נושא יותר מוצדק מהפרשה הזאת שהיא פרשה ממש מבישה.
זבולון אורלב: אמנם מדובר במעט אנשים -15 משפחות.
זבולון אורלב: בעיני כל אדם זה עולם מלא.
זבולון אורלב: יש ניסיון לקיים פגישה אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה עם ראש אג"ת, וראש הרשות המקומית, עם מנכ"ל מנהל מקרקעי ישראל כדי לקבל החלטה בהקדם האפשרי בדבר מיקום הקבע של המענה ולהקציב את מיליון השקל עליהם הוחלט בוועדה המיוחדת.
יעקב שנרב: נעשה פה עוול לכל האנשים שהיו קודמי.
יעקב שנרב: לקרוא להם עבריינים?
זבולון אורלב: לא טיפלו כראוי.
זבולון אורלב: על פי התקשי"ר עובד מדינה צריך לעשות כמיטב יכולתו.
זבולון אורלב: אם הייתי יכול להגיש קובלנה הייתי מגיש כנגד האנשים האלה.
זבולון אורלב: הם לא מילאו את חובתם.
זבולון אורלב: ואני מקווה שועדת החקירה הממלכתית גם היא תתייחס לעניין.
זבולון אורלב: כל מי שידו קשורה בעניין הדייגים נהג שלא כדין.
זבולון אורלב: אם מדינה יודעת לתבוע את דייגי גוש קטיף על המיקום הנוכחי שהמדינה שמה אותם זה בעיניי פעולה עבריינית.
זבולון אורלב: הם לא עבריינים.
זבולון אורלב: מי שתובע אותם ומי שלא טיפל בהם זו תכלית ועדת חקירה ממלכתית.
זבולון אורלב: הסוגיה הבאה החקלאים.
זבולון אורלב: המטעים?
אליהו אוזן: סוגית המטעים, מדובר פה על שמונה משפחות.
אליהו אוזן: החוק לא התייחס לפיצוי.
אליהו אוזן: רוב הפיצוי היה בנוי על מסלול חממות.
אליהו אוזן: נזרקנו לוועדה מיוחדת.
אליהו אוזן: תומר מוסקוביץ אמר אז זו סוגיה לא גדולה, אין לה השפעה רוחבית.
אליהו אוזן: ברור ששני המסלולים הקבועים בחוק קרי, מסלול נכסי ומסלול פיננסי אינם מבטאים את הנכס עצמו כי בעל מטע אם רק הוא התחיל להניב יראה את הפירות שלו בעוד איזה זמן לכן המסלולים לא רלוונטיים לגביו.
אליהו אוזן: ואז הוא הציע הצעה, בואו נקבע מסלול עבודה כנגד מס רכוש.
אליהו אוזן: הסכמנו.
אליהו אוזן: פתאום הם הודיעו שהם לא הולכים לחרוג מתשלום אלא של הוצאות הקמת מטע חדש בלבד.
אליהו אוזן: אמרתי איך הם יכולים להתעלם משלוש שנות ערלה?
אליהו אוזן: אתרוג זה לא מודר.
אליהו אוזן: התעלמו מאלמנט הפרי.
אליהו אוזן: בסופו של דבר קיבלנו רק הוצאות.
אליהו אוזן: וזה עושה לנו עוול.
אליהו אוזן: אם להקים מטע חדש זה שלוש שנים.
אליהו אוזן: עד שקיבלתי את הקרקע עברו עוד שלוש שנים.
אליהו אוזן: איך אפשר להתעלם מהשנים האלה לגבי הפרי?
אליהו אוזן: אני הייתי רוצה שהוועדה תקרא לוועדה מיוחדת לעשות דיון מחודש על הנושא של בעלי מטעים.
זבולון אורלב: אם אני מבין נכון שמסקנות הביניים בוועדת החקירה היתה שהואיל ובחקלאות נשארו המון בעיות פתוחות אמרו לממשלה תנהלו משא ומתן.
זבולון אורלב: תודיעו לנו עד סוף שנת 2009 מה נגמר במשא ומתן.
זבולון אורלב: שאלתי אליך, ב-4 החודשים האחרונים נוהל איתם משא ומתן בסוגית המטעים?
אליהו אוזן: איתנו לא.
אליהו אוזן: אמרו לא רוצים לפתוח את הנושא הזה מחדש.
אליהו אוזן: ועדת החקירה תחליט מה שתחליט.
אליהו אוזן: לפני שבועיים פניתי לבנצי.
אליהו אוזן: הוא אמר לי, לא מקובל עלי לגמרי.
אליהו אוזן: לא הגיוני שיתעלמו מהפרי לגמרי.
זבולון אורלב: הוא לא הבין כמוני שלכאורה זה חלק מהחקלאות שהיה צריך לנהל עליו משא ומתן ולהגיש מה עמדת הממשלה עד 31 בדצמבר?
אליהו אוזן: רציתי לבודד את הסוגיה מסוגית החקלאים הכללית שאני קשור אליה בנסיבות החממות.
אליהו אוזן: בלתי אפשרי מה שעשו.
אליהו אוזן: גם אם לא הגיעו לסיכום עם החקלאים אפשר להבין שסוגיה כזאת יכולה להיפתר ברמה מקומית.
אהרון חניה: אני הייתי תושב נווה דקלים.
אהרון חניה: היה לי שטח חקלאי שקיבלתי מהסוכנות ושם גידלתי מטע של דקלים.
אהרון חניה: המועצה חייבה אותי בארנונה.
אהרון חניה: המועצה מחייבת בארנונה.
אהרון חניה: פניתי לכמה גורמים.
אהרון חניה: אתמול הגשתי בקשה לועדה המיוחדת.
יעקב שנרב: נושא המטעים הוא ייחודי ומפני זאת הוא טופל בוועדה המיוחדת.
יעקב שנרב: מה שאומר אוזן שהוועדה המיוחדת נתנה פיצוי שלדעתו לא ראוי.
יעקב שנרב: אני אנסה להסביר את ההבדל בין מה שטוענים בעלי המטעים לבין מה שנקבע בוועדה המיוחדת.
יעקב שנרב: יש שתי אפשרויות להסתכל על פיצוי.
יעקב שנרב: אפשרות אחת זה להסתכל מה הרווח העתידי שיכל להיות מהמטע ולפצות לפי זה.
יעקב שנרב: מכיוון שזה נושא ייחודי ולא ניתן על פי החוק להגיע לתחשיב אמיתי קבעה הוועדה המיוחדת ששיטת הפיצוי תהיה לפי התחשיב של משרד החקלאות בניכוי עמלת העובד כאשר כן נלקחו בחשבון חמש שנים.
יעקב שנרב: כולל הערלה וכולל שבשנה הראשונה יש תוצרת נמוכה יותר במיוחד באתרוגים.
יעקב שנרב: יש מטעים שכבר הניבו.
יעקב שנרב: יש כאלה שלא.
יעקב שנרב: הוועדה המיוחדת קבעה שלא נותנים על פי מה שיכל להיות אלא על פי הערכת השווי של מה שהושקע עד כאן במטע.
זבולון אורלב: לכל בעלי המטעים יש בעיה שמרגע שאתה נוטע את המטע עד רגע שמתקבל הפרי שממנו אתה יכול להרוויח חולפות בין שלוש לחמש שנים.
זבולון אורלב: האם נותנים פיצוי לבעיה הזאת?
זבולון אורלב: כן או לא? אפשר להגיד לא.
זבולון אורלב: מה הנימוקים?
זבולון אורלב: אני לא שומע נימוקים.
זבולון אורלב: אני מתרשם שהואיל והחוק ראה את החממות כבעיה לא התייחס לאותם ענפים שלא היו הזרם המרכזי של החקלאות בגוש קטיף.
זבולון אורלב: המטעים והדיג הם שתי דוגמאות מצוינות לעניין הזה.
זבולון אורלב: עשו פה טלאים על החוק.
זבולון אורלב: במקום להתאים את החוק לבעיות לקחו את הבעיות וניסו להתאים אותן לחוק.
זבולון אורלב: אני מציע שתשיבו לנו תשובה האם יש נימוקים עניינים, לא פורמאליים ולא משפטיים לסוגיית אי לקיחה בחשבון של פיצוי על מרכיב הרווח מנטיעת המטע ועד קבלת הפרי.
זבולון אורלב: שנית, האם יש נכונות לקבל החלטות חדשות בנושא הזה.
זבולון אורלב: כמה זמן אתה צריך כדי להשיב על השאלות הללו?
זבולון אורלב: שבוע ימים?
זבולון אורלב: אז אנחנו נמתין.
זבולון אורלב: נקיים ישיבה ביום שלישי הבא של ועדת המשנה.
מעוז שהרבני: הנושא שלא קיבלנו עליו תשובה כמה שנים זה הנושא של זיכיון לחציבת חול.
מעוז שהרבני: היה לנו בנצרים מחצבת חול עד יום ההתנתקות.
מעוז שהרבני: אנחנו גרים עכשיו באזור מלא חול ואנחנו רוצים עליו זיכיון.
מעוז שהרבני: כאשר פנינו למינהל בנושא הזה נאמר לנו שצריך לעבור מכרז.
מעוז שהרבני: ביקשתי את הדבר הזה אחרי שהגענו לחלוציות.
יואב מורג: המדינה משקיעה הרבה כספים בהכשרת קרקע.
יואב מורג: לחקלאות אין לנו צורך בכל החול שנמצא שמה.
יואב מורג: בהחלט אפשר לנצל אותו לצרכי בנייה.
יואב מורג: יש פה גם שיתוף פעולה עם משרד התשתיות, הממונה על המכרות, ד"ר יעקב מימרן.
יואב מורג: צריך למצוא את הפתרון הטכני.
יואב מורג: לטעמי צריך לתת להם את הזיכיון.
יואב מורג: צריך תיאום בין הגורמים השונים.
יואב מורג: אנחנו רק מברכים על זה ומנסים לקדם את זה.
יואב מורג: זה מצב שכולם פה יזכו.
יואב מורג: וצריך מכרז.
זבולון אורלב: חוק חובת המכרזים הוא לא שיגעון פרטי של מדינת ישראל.
זבולון אורלב: הוא גם קשור לסחר הבינלאומי.
זבולון אורלב: יש אמנה בינלאומית שעל פיה ישראל מחויבת לא לעשות העדפות בפטור ממכרז בגלל הסחר הבינלאומי.
שלמה בוסקילה: נאמר שישנם דייגים מצפון הרצועה שלא מופיעים ברשימה של הדייגים.
שלמה בוסקילה: אני לא יודע את הסיבה.
שלמה בוסקילה: מדברים פה על 15 דייגים שאף פעם לא היו דייגים.
שלמה בוסקילה: זו קבוצה של תככנים.
שלמה בוסקילה: מנסים פה רמאות.
שלמה בוסקילה: אנחנו כתבנו מכתבים.
שלמה בוסקילה: אנחנו לא יודעים באיזה סטטוס אנחנו עומדים מבחינת הדייגים.
שלמה בוסקילה: אני מדבר בשם כמה שלא נכללים בתוך הקבוצה הזו.
שלמה בוסקילה: עשו פה קבוצה שהם לא דייגים, גם לא חובבניים.
זבולון אורלב: אנחנו נבקש שהוועדה תקבע מי הם אותם דייגים זכאים.
זבולון אורלב: אני לא מסוגל לשפוט.
זבולון אורלב: יש ועדת חקירה.
זבולון אורלב: ראשית, אני חוזר בי מהמילה עבריינים.
זבולון אורלב: המילה הזאת משקפת כעס רב.
זבולון אורלב: אני יודע שאפשר היה לנהל את הדברים אחרת.
זבולון אורלב: זו ממשלה שהיא ממשלת המשך לממשלת הגירוש וזה חלק מהאג'נדה.
זבולון אורלב: דבריי מכוונים גם למקבלי ההחלטות בדרג המדיני.
זבולון אורלב: לא רק לפקידות.
זבולון אורלב: אנחנו קיבלנו היום שתי החלטות.
זבולון אורלב: החלטה אחת לגבי סוגית הדייגים שננסח אותה ונבקש מועדת החקירה.
זבולון אורלב: הסוגיה השנייה של המטעים.
זבולון אורלב: אנחנו מחכים לתשובה עד יום שלישי הבא ועל פי זה נחליט.
זבולון אורלב: והסוגיה השלישית של הכרייה.
זבולון אורלב: אנחנו רשמנו לפנינו זאת.
זבולון אורלב: יהיה ראשית דיווח מנכ"ל משרד ראש הממשלה על ביצוע ויישום המלצות הביניים של ועדת החקירה הממלכתית של גוש קטיף בהשתתפות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: אחר כך נעלה את הנושאים – תביעות פיצויים.
זבולון אורלב: והדבר השלישי הפיצוי עבור הפסד רווח של הפרי במטעים החדשים.
זבולון אורלב: תודה רבה לכם חברים.
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה – דוח מבקר המדינה 59ב'.
יואל חסון: הייתי בישיבה עם מבקר המדינה שקצת התארכה, ולכן אני מתנצל על האיחור.
יואל חסון: אנחנו נפתח את הישיבה, והייתי מבקש בתחילה מנציגי המבקר להתייחס להערות המבקר.
אהרון הילינגר: ברשותך, אני מבקש להציג את האנשים שהיו מעורבים בביקורת על החברה: מר יצחק שובל סגן מנהל האגף, מר אליעד טמיר, וגברת מאיה מינס מנהלת ביקורת.
אהרון הילינגר: הדוח מדבר בעד עצמו וכולל ממצאים רבים, ואני אתייחס לעיקרי הממצאים.
אהרון הילינגר: בכל הקשור לחברה, הביקורת העלתה ליקויים בנושאים המתייחסים בעיקר לניהול השוטף של החברה.
אהרון הילינגר: בין היתר, נמצא כי לא התקיים תהליך קבלת החלטות יסודי לגבי הכספים הפנויים שהחברה צברה ושהגיעו בשנת 2006 לכ-57 מיליון שקל, ולגבי השיעור בו ראוי להגדיל את הוצאותיה על פעולות רווחה ותרבות כשזה הייעוד העיקרי שלה כתוצאה מכך, על מנת שהחברה תמלא את מטרותיה באופן מיטבי.
אהרון הילינגר: דירקטוריון החברה גם לא בחן ביסודיות דרכים לניצול מיטבי של נכס נוסף של החברה – מחצית ממניות בנק יהב.
אהרון הילינגר: כידוע, באפריל 2007 איבד הבנק את זיכיונו הבלעדי למתן שירותי בנקאות לעובדי המדינה.
אהרון הילינגר: החברה לא שקלה את החלופות בנוגע להמשך כדאיות החזקה במניות בנק יהב, והאם התמורה שתוכל לקבל ממכירת חלקה בבנק תאפשר לה לפעול בדרך עדיפה לקידום רווחת העובדים והגמלאים.
אהרון הילינגר: יצוין, כי ביולי 2008 השלים בנק הפועלים עסקה למכירת מחצית ממניות בנק יהב שהיו בבעלותו לבנק מזרחי-טפחות, תמורת 419 מיליון שקל.
אהרון הילינגר: הועלו ממצאים חמורים לגבי פעילותה של החברה בעניין מתחם בית יערי.
אהרון הילינגר: המדובר בקרקע ששטחה כ-68 דונם אותה החברה חוכרת ממינהל מקרקעי ישראל משנת 1958.
אהרון הילינגר: בין היתר, הועלה כי בשנים 1993 – 2003 השכירה החברה נכס זה לצד שלישי שלא למטרה שלשמה הוא הוחכר לה - בית הבראה לעובדי מדינה, ובפברואר 2006 היא חתמה על הסכם להשכרת בית יערי לגורם אחר מבלי שקיבלה את אישור מינהל מקרקעי ישראל לכך, שלא כנדרש.
אהרון הילינגר: כן הועלו ליקויים בתחום המינהל התקין בנוגע לפעילות ועדת ההשקעות של החברה, ועדת הביקורת, התקשרויות בהם התקשרה ללא הסכמים ועוד.
אהרון הילינגר: מסוף 2005 מקצה החברה משאבים רבים למתן שירותי פנאי ותרבות במסגרת מועדון טוב, וכתוצאה מכך חל גידול במספר המסתייעים בשירותי החברה.
אהרון הילינגר: בשנת 2007 כמחצית מאוכלוסיית היעד של החברה, כ-97,000 עובדים, סך הכול השתמשו בשירותיה רק כ-51,000.
אהרון הילינגר: כדי לקבל החלטה מושכלת לגבי שיעור המשאבים שראוי להקצות לשירותים השונים בכל תחום, ראוי שהחברה תבצע סקר יסודי ככל הניתן בקרב עובדי המדינה וגמלאיה כדי לברר לאלו שירותים הם זקוקים ואלו הם מעדיפים לקבל מהחברה במסגרת מטרותיה, ובאלו דרכים.
אהרון הילינגר: חשוב לציין כי חלק מהליקויים הנוגעים לחברה תוקנו עוד במהלך הביקורת.
אהרון הילינגר: בין היתר, דירקטוריון החברה בחן את הגידול בהיקף הכספים של החברה, ובהתאם משנת 2007 החברה החלה להשתמש בחלק מהכספים הפנויים להגדלת פעילותה, למרות המשך אי הוודאות שבקבלת תקציב המדינה – נושא אליו אתייחס מייד.
אהרון הילינגר: לאחר פרסום הדוח משרדנו החל בביצוע מעקב תיקון ליקויים לפי סעיפים 21א ו-21ב לחוק מבקר המדינה.
אהרון הילינגר: בתגובת החברה לפניותינו בנושא עולה כי היא הקימה צוותים לתיקון ליקויים, תיקנה ליקויים נוספים אותם היא בוודאי תפרט בפני הוועדה.
אהרון הילינגר: לגבי רשויות המדינה הקשורות בפעילותה, רשות החברות, אגף החשב הכללי, ואגף התקציבים – נמצא כי אלו לא מלאו כיאות את תפקידם בנוגע לחברה.
אהרון הילינגר: בין היתר, הועלה כי רשויות אלה לא עקבו כנדרש אחרי הפעילות הכספית של החברה.
אהרון הילינגר: משרד האוצר העביר לחברה כספים ללא הסכם בכתב, בלי לקבוע לאלו יעדים הם ישמשו, ובלי להתחשב בכספים הפנויים של החברה.
אהרון הילינגר: משרד האוצר נהג להעביר את הקצבות המדינה לחברה בדיעבד או באיחור רב בסוף כל שנה, וכתוצאה מכך נאלצה החברה לפעול תחת אי ודאות באשר למקור ההכנסה.
אהרון הילינגר: לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום שבעלי המניות של החברה יפעלו להקטנת אי הוודאות בעניין הכנסותיה.
אהרון הילינגר: מזה שנים רבות נכללים בסדר יומה של רשות החברות שני נושאים חשובים הנוגעים לחברה: האפשרות למכור את בנק יהב שהמדינה מחזיקה בהן בעקיפין, והצורך בבדיקה מקיפה של מצבת מניות החברה לשם הכרעה בשאלה האם החברה היא חברה מעורבת או חברה ממשלתית.
אהרון הילינגר: על הרשות ועל יתר הגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר לפעול להשלמת הטיפול בנושאים אלה בהקדם האפשרי.
אהרון הילינגר: אגב, אני רק אציין שהבדיקה בנושא מעמד החברה התחילה בשנת 2000 ולא הסתיימה עדיין.
אהרון הילינגר: כפי שציינתי, על הרשות ועל יתר הגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר לפעול להשלמת הטיפול בנושאים אלה בהקדם האפשרי באופן שיביא את מרב התועלת למדינה, תוך שמירת על רווחתם של עובדי המדינה וגמלאיה.
אהרון הילינגר: בסיכום הדוח ציין מבקר המדינה, בין היתר, כי נוכח ממצאי הדוח על הרשות, אגף החשב הכללי, ואגף התקציבים, בשיתוף אגף להסכמי העבודה במשרד האוצר ונציבות שירות המדינה לבחון במסגרת תהליך קבלת החלטות מסודר לאחר שישמעו את עמדת החברה ואת הסתדרות עובדי המדינה בנושא אם רצוי ששירותי הרווחה והתרבות לעובדי המדינה ימשיכו להינתן במתכונת הקיימת.
אהרון הילינגר: הסוגיה העקרונית האם המדינה כמעסיקה צריכה להיות ואמורה להיות שותפה בבעלות על חברה שמטרתה להעניק שירות תרבות רווחה לעובדיה וגמלאיה נשארת בצריך עיון.
אהרון הילינגר: חלק מרשויות המדינה תקנו ליקויים מסוימים עוד במהלך הביקורת.
אהרון הילינגר: לדוגמה, הרשות יזמה תיקון לחוק החברות הממשלתיות המסמיך נציג מטעמה להשתתף בדירקטוריון של חלק מהחברות המעורבות, ובכלל זה החברה, כדי לאפשר מעקב שוטף אחרי ענייני החברה.
אהרון הילינגר: במעקב לתיקון ליקויים שעשינו עולה כי בעקבות הדוח נוצרו מגעים מחודשים בין הרשות להסתדרות עובדי מדינה בחלק מהנושאים שהועלו בדוח, בהם מכירת מניות בנק יהב.
אהרון הילינגר: אולם, למיטב ידיעתנו, טיפול רשויות המדינה במרב הנושאים החשובים המצוינים בדוח טרם הושלם.
אהרון הילינגר: משרדנו, משרד מבקר המדינה, ימשיך ויעקוב אחר הנושא, ובבוא העת יערוך מעקב בנושא.
יואל חסון: נמצאת איתנו כאן אתי שלם מנכ"ל החברה.
יואל חסון: שלום לך, תגובתך והתייחסותך.
אתי שלם: אני אנסה לעבור, כמיטב יכולתי בקצרה, כמובן על הממצאים שהוצגו.
אתי שלם: אני אתייחס נושא נושא.
אתי שלם: היבטים בניהול הכספי של החברה - אנחנו מבקשים להבהיר שהביקורת נעשתה בין השנים 2004 ו-2006 אשר שנים אלה אינן מייצגות פעילות רגילה של חברה.
אתי שלם: השנים האלה לוו בחוסר ודאות תקציבית מבחינת השתתפות המדינה בהוצאות החברה כמו שנאמר.
יואל חסון: כמה זמן החברה הזאת קיימת?
אתי שלם: 60 שנה.
אתי שלם: החברה הוקמה בשנות החמישים על ידי ההסתדרות והמדינה בחלקים שווים, כשמטרת החברה היא לתת שירותי רווחה לעובדי המדינה.
אתי שלם: כך היא הוקמה, מלכתחילה מתוך מגמה להיות חברה מעורבת, וזה בעצם גם הערה למה שנאמר פה בנוגע לבדיקת מעמדה החברה.
אתי שלם: מלכתחילה כך תוכנן, וכך היא התנהלה לאורך כל השנים.
יואל חסון: והבעלויות זה 50% מדינה, 50% הסתדרות.
אתי שלם: כן.
יואל חסון: מאיפה באות ההכנסות לחברה הזאת?
אתי שלם: ההכנסות באות מתקצוב שאנחנו מקבלים מהמדינה לעובדי המדינה.
יואל חסון: האם זה על כל עובד מדינה, או שיש משהו גלובאלי?
אתי שלם: זה סכום גלובאלי שעל פי הביקורת כפי שנעשתה פה בשנת 2000, 2001, 2003 גם זה היה 14 מיליון שקל, והיום אנחנו מתוקצבים ב-7.3 מיליון שקל.
אתי שלם: זאת אומרת ירידה דרסטית שהלכה ופחתה לאורך כל השנים.
יואל חסון: תגדירי לי מה זה עובדי מדינה.
אתי שלם: עובדי מדינה זה בעצם כל משרדי הממשלה.
אתי שלם: אנחנו מדברים על כ-65,000 עובדי מדינה פעילים, ו-35,000 גמלאים, כשבעצם אנחנו גם משרתים גופים שאנחנו קוראים להם גופים נלווים.
אתי שלם: לדוגמה, משרד מבקר המדינה, כנסת, כשלגבי הכנסת חלק מהמצבים אנחנו משרתים וחלק לא.
אתי שלם: אבל, זה נושא ספציפי.
אתי שלם: אנחנו נעשה זאת ברצון רב.
יואל חסון: מדובר על עובדי כנסת, לא על חברי כנסת.
אתי שלם: כן, כן, כמובן.
אתי שלם: יש גופים נוספים שאנחנו משרתים אותם, כמו למשל, הרשות לניירות ערך, הרשות לדרכים, ביטוח לאומי, אפילו הדואר עכשיו מצטרפים אלינו.
אתי שלם: אבל, הם נותנים את התקציב.
אתי שלם: הם מצרפים חלק מתקציב הרווחה שלהם לתקציב שלנו.
אתי שלם: כלומר, ה-7,3 מיליון שמשמשים את פעילות החברה מיועדים למשרדי הממשלה השונים כשיש משרדים שהם גופים עצמאיים מבחינת הניהול שלהם ומבחינת התקציב שלהם שהם מעבירים את החלק שלהם.
יואל חסון: האם את סוג של קבלן ביצוע לפעילות תרבות?
אתי שלם: במובן הזה אתה יכול לקרוא לזה קבלן ביצוע.
אתי שלם: אבל, אנחנו לא קבלן ביצוע לכל אדם או לכל מי שחפץ בשירות שלנו, אלא רק למי שנכלל במסגרת.
יואל חסון: אם הרשות לניירות ערך מעבירה לכם X כסף לשנה, ובסל הזה של הכסף אתם מספקים להם שירותי תרבות כאלה ואחרים.
אתי שלם: נכון.
יואל חסון: תני לי דוגמה לשירותים שאתם נותנים לכולם.
אתי שלם: החברה בנויה כך שיש לה מספר תחומי פעילות רווחה.
אתי שלם: יש פעילויות מסורתיות שהיו מאז קום החברה כמו נופשונים לגמלאים, כמו קייטנות לילדי עובדי המדינה.
אתי שלם: יש לה קרן מצוקה שזה איזושהי יחידה נפרדת מתוך כל הסל והיא לא שייכת לסל שדיברנו עליו – זאת פעילות שכדאי לציין אותה.
אתי שלם: ויש מה שהקמנו לפני מספר שנים וזה מועדון שקוראים לו מועדון טוב שהוא מקביל לחבר.
אתי שלם: בוודאי שמעת על חבר, מועדון טוב עדיין לא מוכר מספיק.
אתי שלם: אבל, אצלנו זה רק תרבות ורווחה, אין אצלנו עדיין צרכנות.
אתי שלם: היו"ר יואל חסון: האם לא קונים ספות?
אתי שלם: לא, לא קונים.
אתי שלם: קונים רק תרבות, קונים תיאטרון, קונים קולנוע, קונים קייטנות.
אתי שלם: בעבר היתה פעילות מסורתית של מתן מלגות לתלמידי תיכון, ואנחנו נותנים איזשהו שובר מסובסד ברמה מאוד משמעותית שניתן בזה לקנות ציוד לימודי לילדים, גם לילדים ביסודי, גם בתיכון, גם באוניברסיטה בקמפוס.
אתי שלם: אנחנו קוראים לזה חזרה לבית הספר, חזרה לקמפוס.
אתי שלם: זו דוגמה לפעילות שמתוחמת בתחום שנקרא מועדון טוב.
יואל חסון: החברה מחזיקה גם במניות של בנק יהב.
אתי שלם: זה אחד המקורות שהיו בעבר, מה שנקרא דיווידנדים שקיבלנו מהבנק.
יואל חסון: למה בעבר, האם אין עדיין?
אתי שלם: עכשיו לאחר שינויים שנעשו במכרז של החשב הכללי, עברה רשת הביטחון לתמיכה לבנק דיסקונט, אז בנק יהב היה צריך להתארגן מחדש.
אתי שלם: אני בטח לא אדבר על בנק יהב מבחינת מה שהוא מבצע.
יואל חסון: כמה אחוזים יש לכם בבנק יהב?
אתי שלם: יש לנו 50% של בנק יהב.
יואל חסון: זה מקור הכנסה נוסף.
אתי שלם: זה מקור הכנסה שבהחלט שימש ובאמת גם יכול לתת פה תשובה לגבי אותם כספים שנצברו.
אתי שלם: כשקיבלנו במקביל גם מהמדינה וגם מדיווידנדים, וקיבלנו מהמדינה בדרך כלל בסוף השנה, אז ביחד איכשהו נצבר סכום.
יואל חסון: האם אתם מעבירים למדינה את הדיווידנדים או שהמדינה משאירה את הכול בחברה?
אתי שלם: לא, זה דיווידנדים שנמצאים בחברה.
אתי שלם: לא מעבירים למדינה.
אתי שלם: זה מיועד לשמש כאחד המקורות, או כאחד מקורות ההכנסה לפעילות.
יואל חסון: מה היקפי הדיווידנדים?
אתי שלם: זה נע בין 6 מיליון ל-13 מיליון.
אתי שלם: קיבלנו את זה משך חמש שנים, למיטב זכרוני.
אהרון הילינגר: המדינה לא משכה בגלל שהיא לא יכלה למשוך את חלקה בדיווידנדים.
אתי שלם: היא לא יכולה היתה למשוך על פי התקנון.
אתי שלם: כל הרעיון הוא שהחברה קיימת לשרת את עובדי המדינה כשמקורות ההכנסה שלה, בין היתר, זה באמת הנושא של בנק יהב.
אתי שלם: המדינה אין לה באופן ישיר נגיעה ויכולת לגעת בזה.
יואל חסון: אבל, לפי הערות המבקר והדוח נראה שהחברה היתה בבעיות ניהוליות.
אתי שלם: משרד מבקר המדינה עשה את הביקורת לשנים מסוימות שבדיוק בהן באמת מה שקרה הוא שהיה - - -
יואל חסון: לזה התכוונתי.
אתי שלם: בהחלט.
אתי שלם: הוא התייחס לשנים 2004 – 2006, כשבעצם אני יכולה להצביע בצורה חד משמעית שמאותה שנה, מ-2006 ועד היום, התמונה היא שונה לחלוטין.
אתי שלם: יש לזה כמובן גם הסברים.
אתי שלם: מכל מבקריי השכלתי.
אתי שלם: אין ספק שהביקורת עזרה לנו לקדם ולשנות דברים מסוימים שהיו לוקים.