GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס לנגר: לגבי בעלי מוגבלויות - המערכת של התחבורה הציבורית עדיין לא מונגשת.
אלכס לנגר: בהנחיית שר התחבורה הרמנו השנה מאמץ גדול שעובר דרך יישום חוק הנגישות.
אלכס לנגר: חוק הנגישות קבע תהליך של 10 שנים, אנחנו נמצאים באמצע שלו.
אלכס לנגר: התחייבנו ועשינו תכנית בשיתוף נציב הנגישות לבעלי מוגבלויות, יחד איתם הכנו תכנית שעוברת דרך כל 70 הרשויות שיש בהן שירות עירוני, יש כ-70 כאלה ברחבי הארץ.
אלכס לנגר: הכנו תכנית לכל רשות, העברנו את זה לרשות להערות, רשות שמגיבה אנחנו מתקנים בתיאום איתה, רשות שלא מגיבה, תכנית שאנחנו הכנו, זו התכנית שתתקיים.
אלכס לנגר: בכל רשות התכנית קובעת שעד סוף 2010 תונגש 60% מקווי האוטובוס, ההנגשה תגדל ב-10% כל שנה עד סיום עוד 5 שנים, סיום מלא של ההנגשה.
יואל חסון: ההנגשה המדוברת מה היא - יצירת תשתיות בתחנות או אטובוסים שיהיה להם מעליות?
אלכס לנגר: הכל.
אלכס לנגר: פעם אחת אוטובוסים, היום כבר 70% מצי האוטובוסים או אפילו קצת יותר, העירוני מונגש, אוטובוסים נמוכי רצפה, עם רמפה מיוחדת להוריד את כסא הגלגלים.
יואל חסון: כסא גלגלים יכול לעבור במעבר?
אלכס לנגר: כן, יכול להיות במשטח, בדלת האחורית תראה בכל אוטובוס, תראה את הרחבה לכסא גלגלים, יש רמפה ויש חגורות מיוחדות שבה נועלים את הכסא אל המקום כדי שלא יזוז בזמן הנסיעה.
יהודה סקר: בתנאי שהנהג נכנס לתחנה.
אלכס לנגר: בהרבה תנאים.
אלכס לנגר: בנוסף, יש הנגשה של התחנות, מתחנות המרכזיות ועד התחנות בכל מקום בכל תחנה ותחנה.
אלכס לנגר: לקחנו לעצמנו להנגיש.
אלכס לנגר: מה זה אנחנו?
אלכס לנגר: יחד עם המפעילים, יחד עם הרשויות להנגיש כל תחנה ותחנה באותם 60% של הקווים, ואנחנו עם המפעילים נשלט את התחנות, נגיש אותן פיזית, נשלט אותן, נשים את כל מה שהחוק קובע.
אלכס לנגר: החוק קובע מפרט של אמצעים להנגשה, צריך להיות כריזה באוטובוס, צריך להיות לוחות עם מידע בולט באופן שגם ליקויי ראייה יראו אותם, וליקויי שמיעה.
אלכס לנגר: זאת מערכת שלמה של אמצעים.
אלכס לנגר: אנחנו מנסים להתגבר על הפיגור שנוצר בדבר הזה, יש לנו תכנית מוסכמת עם נציבות ההנגשה.
אלכס לנגר: בנוסף, שר התחבורה נתן הוראה להקצות משאבים, לסייע לרשויות להכין את ההנגשה, הנגשה פיזית של התחנות דורשת תקציבים.
אלכס לנגר: משרד התחבורה יתקצב 15 מליון שקלים כל שנה לחומש הבא, כחלקו בסיוע לרשויות המקומיות ביישום הנגישות הזאת.
אלכס לנגר: יצאנו לדרך עם זה, אנחנו מקווים להעביר את התקציבים בימים הקרובים.
יואל חסון: מצד אחד אתה אומר לי שהיום 70% מהאוטובוסים העירוניים מונגשים, אבל אתה מצד שני אומר לי שמבחינת התשתיות הנחוצות בתחנות אנחנו נמצאים במקום פחות טוב כי זה אחריות מוניציפלית בדרך כלל.
אלכס לנגר: זה מסובך.
אלכס לנגר: כל דבר שעומד בזכות הדרך, כל מתקן הוא של העירייה מהגדרה, מה שעומד במרחב הציבורי העירוני שייך לעירייה.
אלכס לנגר: מצד שני, העירייה לא תמיד רואה את עצמה אחראית וצריך לתמרץ אותה, וצריך לדבר איתה, וצריך להזכיר לה שיש חוק ולסייע לה כספית, אלה מהלכים שאנחנו עושים.
יואל חסון: תן דוגמה לרשות שהקצבתם לה סכומים משמעותיים?
אלכס לנגר: 15 מליון השקלים מקציבים לפי גודל הרשות בצורה שיוויונית, לפי גודל הרשות שחלקה של הרשות משתנה לפי חוזקה.
אלכס לנגר: יש רשויות שצריכות להשתתף ב-30% - ההקצבה שלנו מותנית במצ'ינג שהולך וקטן, יש רשויות חלשות מאוד שאנחנו נותנים את כל מה שנתנו.
יואל חסון: אתם מוודאים ביצוע?
אלכס לנגר: ודאי.
אלכס לנגר: אנחנו לא יכולים לשלם לפי הנהלים שלנו אלא כנגד ביצוע.
יואל חסון: אני לא זוכר מתי ראיתי בתל אביב תחנת אוטובוס שיש בה הנגשה.
אלכס לנגר: הכל יוצא לדרך עכשיו.
צבי ורטיקובסקי: כבר בשנת 2002, המשרד שלנו העיר על כל המצבים האלה, והנה אנחנו ב-2010 ועדיין יש בעיות לא קטנות.
צבי ורטיקובסקי: מר לנגר ברשותך, אתה לא התייחסת לתחבורה בינעירונית, אמרת רק עירונית.
אלכס לנגר: סליחה, החוק קובע רק הנגשה בתחבורה עירונית, אז אני פועל לפי החוק.
יהודה סקר: נכה בתחבורה בין עיר לעיר לא צריך לנסוע.
אלכס לנגר: יש חוק ואני עובד לפי החוק.
אלכס לנגר: את הדעות שלי אני שומר לעצמי.
אלכס לנגר: יש לי הרבה מה להגיד על כל הנושא הזה, אבל אני מבצע את מה שהוחלט.
אלכס לנגר: הוחלט להנגיש את הרכבות, אנחנו ננגיש את התחנות המרכזיות.
אלכס לנגר: באוטובוסים בינעירוניים פשוט אי אפשר להנגיש אותם.
אלכס לנגר: עשינו כל מיני ניסויים בהתקנת כל מיני רמפות וזה לא עבד, המכשירים נשברו ולא תרמו שום דבר, אנחנו נמצא גם פתרון.
יואל חסון: בעולם אין את זה?
אלכס לנגר: בעולם יש בכל מיני פתרונות.
אלכס לנגר: בחלק גדול ממדינות המערב, הפתרונות לנכים עוברים דרך מערכות תחבורה ציבורית מיוחדות עבורם ולא דרך זה שמנגישים את המערכת כולה.
אלכס לנגר: אלא בסופו של דבר, מתאימים מערכות מסויימות לטובתם.
אלכס לנגר: יכול להיות שנעשה את זה באמצעות מסיעים כאלה ואחרים שהם התמחו בזה.
אלכס לנגר: אני לא יודע להגיד, המחוקק בסוף יקבע, לא אני אקבע את זה.
אלכס לנגר: מרכז מידע.
אלכס לנגר: אני קודם כל מסכים עם הביקורת שצריך מערכת מידע.
אלכס לנגר: חברי הכנסת התייחסו לזה פה בדברים.
אלכס לנגר: אנחנו פועלים בשני טקטים או במקביל – פעם אחת אנחנו פועלים להקים עד ה-1 ביולי אני מקווה, מערכת מרכז מידע של "אגד" תקבל לתוכה את כל מערכות המידע של המפעילים האחרים, ותתן מידע מרכזי אחד לכל המשתמשים.
אלכס לנגר: אנחנו עובדים על זה בסיוע של "אגד", שיש לו מערכת מתקדמת וטובה, כל זה על מנת שיהיה שרות מהסוג הזה, עד שאנחנו נקים מערכת חדשה שאנחנו מקימים אותה באמצעות מערכת של ממשל זמין של המדינה שהיא תהיה יותר מתוחכמת, אוטומטית לחלוטין, שלפי התכנון היא תפעל כבר על בסיס מידע בזמן אמת.
אלכס לנגר: היום המערכת פועלת על בסיס התכנון המעודכן של כל יום, המפעיל נותן את התכנית שלו להיום לנוסעים, בעתיד אנחנו רוצים שהמידע במרכז בזמן אמת, מתוך מערכת מחשב של האוטובוס עצמו, עם ה-G.P.S אם יש שינוי עם אוטובוס שכשל ולא יצא לדרך, הנוסע יקבל את זה כבר בתוך מערכת המידע בזמן אמת, אבל זאת מערכת הרבה יותר מורכבת, זה אתגר פיתוח טכנולוגי.
יואל חסון: מה בדיוק יקרה ב-1 ביולי?
אלכס לנגר: מערכת מידע של "אגד" תתן מידע על כל המפעילים.
שלמה כץ: זה יהיה בפורמט של הממשלה, אנחנו קונים בעצם את העניין הזה, או בעצם לוקחים את המערכת הזאת, שמים לה מעטפת של הממשלה בגובה ייל, אתה תקבל את המידע על כל החברות.
יואל חסון: אני אקיש – אני רוצה לנסוע מתל אביב לאשדוד.
שלמה כץ: נכון, הוא יתן לך את החלופה הטובה ביותר שקיימת בתחבורה הציבורית במדינת ישראל בכל החברות לפי פרמטרים שאתה תבחר.
יואל חסון: מנטלית תחבורה ציבורית בעיני רוב הציבור זה "אגד" - הוא ייכנס לאתר "אגד".
שלמה כץ: יהיה קישור.
יואל חסון: יהיה קישור או ששם יישאר רק "אגד"?
שלמה כץ: עוד לא החלטנו מה בדיוק.
יואל חסון: אולי נסכם עם יו"ר אגד שאולי עדיף שיהיה - - -
אלכס לנגר: "אגד" משתפים פעולה בצורה שאני מוכרח להגיד לשיבחם- -
יואל חסון: ב"אגד" יש אנשים רציניים.
אלכס לנגר: - - אין שאלה בכלל.
יהודה סקר: גם הרכבת הקלה בירושלים?
אלכס לנגר: יש לנו פרוייקט שנקרא "שילובים" - הוא משלב את התחבורה הציבורית עם תחנות הרכבת.
אלכס לנגר: קיבלנו מהאוצר תקציב שבה אנחנו ננגיש, זאת אומרת, אנחנו נתאם בכל תחנות רכבת מערכת מידע לנושא הרכבת לגבי התחבורה הציבורית ולגבי נוסעי האוטובוס מידע על הרכבת, כך שיהיה מצב שאם אוטובוס נכנס לתחנת נתניה והוא רוצה לדעת אם הוא מחכה לרכבת או לא כי היום אין אינפורמציה, אין מידע, הנוסע לא יודע אם יש לו רכבת, או לא.
אלכס לנגר: המימד של הנתונים יהיה גם של הרכבת וגם התחבורה הציבורית.
אלכס לנגר: מעבר לזה שהפרוייקט עוסק גם בנגישות פיזית, זאת אומרת, שתחנות אוטובוס יהיה להם - - -
יואל חסון: זה הפרוייקט הגדול כבר.
אלכס לנגר: זה משהו אחר, זה פרוייקט נפרד.
יואל חסון: אנחנו מדברים עד ה-1 ליולי 2010 יעבוד המרכז המשותף בגובה ייל, כולל הרכבת, אנחנו עכשיו במשא ומתן עם אגד – הכוונה היא שמי שייכנס אגד, שם אמרת יהיה מינימום לינק ואולי חיבור כללי.
יואל חסון: שם הבן אדם יקיש את המקום, הוא יקבל את הדרך הטובה ביותר לנסוע, זה ב-1.
יואל חסון: ביולי.
יואל חסון: בשלב הרבה יותר מאוחר, אתה מדבר על משהו שבמקומות עצמם יהיה מרכזי מידע.
אלכס לנגר: לא רק מידע.
אלכס לנגר: מערכת הרכבת נבנתה משהו עצמאי לחלוטין ממערכת התחבורה הציבורית.
אלכס לנגר: זה לא סוד, יש תחנות שאין נגישות, אין מקום לעמוד, תחנת האוטובוס לא בדיוק מגיעה, יש אינסוף ליקויים.
אלכס לנגר: אנחנו עברנו עם צוות שעובר תחנה תחנה, יש 47 תחנות, הוא יטפל בכל ה-47 התחנות לתת פתרון ספציפי, זה לא פתרון אחד שמתאים לכולם.
אלכס לנגר: אלא בכל תחנה יהיה טיפול במרכיבי הממשק או האינטגרציה שבין האוטובוס - - -
יואל חסון: זה מתי יקרה?
אלכס לנגר: אם תרצה, נציג לך מצגת מיוחדת על פרוייקט "שילובים", לכל שלב יש לוחות זמנים שלו, אני לא רוצה להגיד מהזיכרון, זה פרוייקט מסובך.
יואל חסון: זאת אומרת, במערכת "השילובים" התאריך הראשון זה ה-1 ביולי 2010.
אלכס לנגר: אלה שני פרוייקטים נפרדים.
יואל חסון: אנחנו כן נרצה שתציגו לוועדה את לוחות הזמנים של תכנית השילובים.
אלכס לנגר: אנחנו עושים שני מהלכים במידע, קודם כל מידע הכי בסיסי של שלטים בתחנות שיינתן לנוסעים, וגם כל הנושא של הנגישות לנכים, הוא בא על ידי שילוט בתחנה.
אלכס לנגר: בנוסף לזה, התחלנו בפרוייקט של מה שאנחנו קוראים לו – NEXT BUS, של מידע בזמן אמת בתחנה על מועד הגעת האוטובוס.
אלכס לנגר: זה מין פיתוח שבו GPS באוטובוס משדר לשלד בתחנה מתי האוטובוס יגיע.
אלכס לנגר: זה מערכת שאנחנו מפתחים אותה עכשיו, יש לנו כבר פיילוט שרץ בפתח תקווה, הוא מצליח מאוד.
אלכס לנגר: אנחנו מקווים שנצליח עוד השנה להשלים את כל 50 השלטים.
אלכס לנגר: יש לנו הסכם עם עיריית ת"א ועם חברת דן לגבי התקנה של שלב ראשון 250 שלטים נוספים בת"א.
אלכס לנגר: יש לנו יומרות להגדיל את הכמות הזאת.
אלכס לנגר: אנחנו עכשיו בעבודה פעם אחת טכנולוגית שזה יעבוד, שנית, לפתור בעיות תשתיתיות בהקמת הפרוייקט הזה.
אלכס לנגר: למשל, מן דבר קטן, שלכל שלט כזה צריך חשמל.
אלכס לנגר: היום חשמל רחוב פועל רק בלילה, אנחנו צריכים אספקת חשמל על פני כל היממה, זה אומר שצריך למתוח קווי חשמל.
יהודה סקר: מה עם סולארי?
אלכס לנגר: המערכות האלה יקרות מאוד והן לא מחזיקות ולא עומדות בוואנדליזם.
אלכס לנגר: לכן אנחנו רוצים לעשות את זה בתשתיות חשמל כדי שזה יעמוד להרבה שנים.
אלכס לנגר: זה פרוייקט שאנחנו מקדמים אותו ויש לו גם תקציב בעניין הזה.
אלכס לנגר: לגבי אי איסוף נוסעים.
אלכס לנגר: לקחנו בזמנו החלטה של רמת שרות והגבלנו את מספר הנוסעים בעמידה באוטובוסים בינעירוניים ל-10 נוסעים.
אלכס לנגר: אמרנו שאנחנו לא רוצים שהאנשים שלנו הצטופפו בבינעירוני.
אלכס לנגר: בעירוני האוטובוס קולט נוסעים ולנהג יש את שיקול הדעת כמה נוסעים יכולים להעלות לאוטובוס ולכמה לא.
יואל חסון: מקווה שהנהג לא יהיה הודי...
אלכס לנגר: מחוץ לעיר שזה נסיעות ארוכות, בדרך לא בעמידה אנשים יושבים, רצינו בהיבט של רמת שרות להגביל את זה על הנוסעים.
אלכס לנגר: תוצאה של זה היתה, שקיבלנו הרבה מאוד תלונות על זה שאוטובוסים לא עוצרים, ולא אוספים בתחנות נוסעים - אנחנו בניתוח, במאזן שבין להצטופף באוטובוס לבין להישאר בתחנה ולא לקבל פתרון, החלטנו לאחרונה בעקבות טיפול בהערה בדוח של מבקר המדינה, הגענו למסקנה שאנחנו חוזרים ומשנים את עמדתנו, עוברים ל-20 נוסעים בעמידה.
אלכס לנגר: יש מספר לא גדול אסור להם 20 יכול רק 15, אמרנו במגבלת רשיון באוטובוס, אנחנו מחזירים לצערי את הצפיפות במערכת על מנת לא להיות במצב של נוסע נשאר בתחנה.
יואל חסון: באוטובוסים הבינעירוניים לדעתכם, באופן כללי, אולי גם יו"ר אגד יענה לי על זה, הם צפופים?
אלכס לנגר: בשעות שיא, המערכת צפופה.
אלכס לנגר: התחבורה הציבורית בסופו של דבר רוכשת אמצעים לשעת השיא, אחרי השיא, חלק מהאמצעים נשארים ללא שימוש - בזמן השיא בפירוש צפופה.
גדעון מזרחי: בהגדרה, קווים בינעירוניים לא צפופים.
גדעון מזרחי: קח לך קריית שמונה – תל אביב, קווי 405, 480 בהגדרה הם נוסעים בישיבה.
גדעון מזרחי: יש מה שנקרא ולת"מים – פתאום חיילים באים, ירדה יחידה והורידו אותם שם.
גדעון מזרחי: המגבלה של 10 בעמידה, אנחנו מקבלים נהג אצלנו במערכת ניהול ציר רכב, נהג יכול לתת הודעה מובנית, הוא לוחץ על כפתור ויש לי 10 בעמידה, זה גם כאילו מאבטח אותו שאם הוא לא אסף נוסעים אז לא יבואו בטענות.
גדעון מזרחי: אנחנו לומדים מזה, זה נכנס ישר למערכת הבקרה שלנו, ואם זה חוזר על עצמו, צריכים לתגבר אז מתגברים.
גדעון מזרחי: יש גם מקרים שהם לא צפויים.
גדעון מזרחי: יש לפעמים 10 בעמידה וזה יכול לקרות.
גדעון מזרחי: אני יודע וגם אילן ממטרופולין נמצא פה.
גדעון מזרחי: קווים, 370, 380 בהגדרה נוסעים בישיבה.
גדעון מזרחי: 405, 480 נוסעים בישיבה.
גדעון מזרחי: קריית שמונה תל אביב נוסעים בישיבה.
גדעון מזרחי: הקווים הבינעירוניים המוגדרים, חיפה, ירושלים, נוסעים בישיבה, זה הגדרה.
גדעון מזרחי: יכול לצאת מפעם לפעם שיצא, אבל בסך קווים פרבריים כן, בשעות השיא נוסעים צפוף.
יואל חסון: כמה זמן עובד הנוהל?
אלכס לנגר: ממש עכשיו.
אלכס לנגר: התלבטנו עם זה, כי מצד אחד אנחנו רוצים רמת שרות גבוהה באוטובוסים.
אלכס לנגר: מצד שני, הגענו למסקנה אחרי שהתווכחנו על זה רבות, שהנוסע שנשאר בתחנה ולא אספו אותו, דבר הכי נורא.
אלכס לנגר: יותר טוב להצטופף בחוסר נוחיות העיר לעלות, עכשיו החלטנו ואנחנו חוזרים למתכונת הזאת, הוצאנו הוראות.
אלכס לנגר: ספירות נוסעים.
אלכס לנגר: בעולם אין הרבה מערכות אמינות לספירת נוסעים.
אלכס לנגר: כל כמה שנים אנחנו מחליפים את המכשירים, ואנחנו כבר חושבים שמצאנו את הפתרון.
יואל חסון: לגבי ספירת נוסעים, למה היא חשובה?
אלכס לנגר: בנושא תכנון.
אלכס לנגר: אתה רוצה לדעת כמה נוסעים עולים ויורדים בכל תחנה - לא באומדנים, אלא באמת בפועל.
יואל חסון: תן דוגמה למכשיר היום שקיים בספירת נוסעים?
אלכס לנגר: זה אוטומטי, או דריכה או מעבר דרך איזה קרן.
צבי ורטיקובסקי: זה באוטובוסים.
צבי ורטיקובסקי: ספירה של מי שנשאר בתחנה זה יותר מסובך.
יהודה אלבז: אתה גם לא יודע לאיזה קו הוא מחכה.
אלכס לנגר: בכלל, המאמץ היום הוא לעשות מערכות אוטומטיות.
אלכס לנגר: לא כל פעם שמישהו ישלח סוקר, והוא כן יודע לספור.
אלכס לנגר: המערכת האוטומטית מבטיחה שהנתונים הם אכן בדיוק כפי שהם.
יואל חסון: הסתיים הפיילוט, ומה קרה?
שלמה כץ: הותקנו 500 מכשירים כאלה.
אלכס לנגר: הדוח הוא על "אגד".
אלכס לנגר: "אגד" הוא מפעיל ענק, הנושא של חשיבות לתת מענה בזמן אמת למה שקורה משתנה בקווים שלו.
אלכס לנגר: לכן בהיקף פעילות שאתה מפעיל 3,000 אוטובוסים בתחבורה ציבורית, אתה צריך מערכות אוטומטיות שמזהות את הבעיות.
אלכס לנגר: תקנו את הליקוי של תקני רמת שרות.
אלכס לנגר: זה במסגרת ההסכמים, במסגרת הרשיון.
יואל חסון: למה זה נכנס כנספח, למה זה לא חלק - - -
שלמה כץ: זה חלק מההסכם.
יואל חסון: אינטגרלי, בן אדם הפר את הדבר הזה, זה הפרת הסכם ואתם אוכפים את זה?
אלכס לנגר: אלה נתונים מהבקרה שלנו, המבקר כמובן קרא את הדוח אז הוא ראה את זה.
אלכס לנגר: אין ספק שהתהליך של התחרות השביח את כולם - מפעילים חדשים שישבנו עליהם על הראש, שלמדו להפעיל תחבורה ציבורית ולהתייחס לדוח שלנו ולאכיפה שלנו, גם המפעילים ההיסטוריים שפתאום נכנסו למוד של שיפור השירות, הוכחת היכולות שלהם.
אלכס לנגר: אני לא רוצה שיהיה מי שיחשוב שבפנים ההיסטוריים יודעים להפעיל פחות מאחרים, המתח התחרותי עשה את שלו.
אלכס לנגר: אפשר לראות שהיקפי אי ביצוע, למשל, שהיו ב"אגד" וב"דן" ברמה גבוהה ירדו, הגיעו לממוצע של הענף.
אלכס לנגר: כלומר, אתה רואה תהליך שבו כולם משתפרים.
אלכס לנגר: בנקודת הזמן שהמבקר הסתכל על הדוח באמת היו פערים, אבל הפערים האלה הולכים ונסגרים.
אלכס לנגר: יכול להיות שבאשכול של "אגד" שלא בדקנו אותו עוד יהיו פערים אם נבקר אותו ואנחנו נעשה את זה.
אלכס לנגר: אבל ככל שמהדקים את הביקורת, התהליך הוא תהליך שיפור.
גדעון מזרחי: אני חולק על הליקוי הזה בכלל, ואני אומר לך שפה יש אי הבנה טכנית של מה שקורה, מפני שלנו עם משרד התחבורה במשך שנים היה הסדר שהלו"ז שיוצא בתגבורים שלנו, בשונות שלנו, כי הקווים הם קווים משתנים, הקווים לא תמיד קבועים.
גדעון מזרחי: אנחנו מוציאים יותר ממאה מפות, 150 מפות תנועה בשנה – בחגים, ערבי חגים, קווים שמיוחדים לחרדים, כל מיני שבתות שאתה מייחס במיוחד לחרדים.
גדעון מזרחי: הרבי נסע ממקום למקום, אתה עושה מפה מיוחדת לטובת העניין הזה.
גדעון מזרחי: יש חג, אז יש ערב חג, ערב ערב חג.
גדעון מזרחי: במוצאי החג עצמו, יום אחרי החג יש אסרו חג, יש תלמידים, אין תלמידים, יש דינמיות גדולה מאוד במפת התנועה.
גדעון מזרחי: ישנן בעיות ואנחנו בתיאום עם משרד התחבורה לגבי החיבור של המערכת שלנו למערכת של משרד התחבורה.
גדעון מזרחי: אם הוא לוקח לי רשיונות שהם היו כבר קודם, ואישרו אותם פעם ובמשך הזמן המערכת לא תוחזקה, אז - - - אם היו פעמים כמו שהוגדר בדוח מבקר המדינה, כבר מזמן הנוסעים היו יוצאים לרחוב והופכים את האוטובוסים.
גדעון מזרחי: אז זה לא נכון, זה נכון מה שאלכס אומר שישנן בעיות אי ביצוע ופערים ברמה של אחוז וחצי, שני אחוזים פחות או יותר בולת"מים ובבעיות ובתקנות, ולא מעבר לזה בשוטף.
יואל חסון: התחנות המרכזיות – אלה אחד המקומות הזוועתיים ביותר.
אלכס לנגר: צריך להבין שעברנו תהליך היסטורי שמפעיל מונופוליסטי – בעצם "אגד" ו"דן" היו היחידים שהקימו תחנות.
אלכס לנגר: מציונות של פעם להקים תחנה בנגב, בדימונה, ועד היום עברו פתאום 50 שנה.
אלכס לנגר: עכשיו מה שקרה פעם אחת, שכל התחנות היו של "אגד" ו"דן".
אלכס לנגר: אחרי זה עברנו לשלב ש"אגד" מכר את חברות הבת שלו שעסקו בנכסים, היום זה בכלל בידי הסקטור הפרטי - לך עכשיו תקים תחנה מרכזית אחרת – איפה יהיה שטח לזה.
יואל חסון: תן לי דוגמה לתחנה מרכזית חדשה.
אלכס לנגר: אנחנו נמצאים בסיטואציה אחת שבמקומות שאנחנו יכולים אנחנו מאתרים מקומות יחד עם מנהל מקרקעי ישראל עושים עבודה על זה, מקומות שנאתר מקומות מתאימים נפתח תחנות, או מסופי תחבורה ציבורית חדשים שיהיו בידי הסקטור הציבורי, בבעלות הרשות המקומית או הממשלה, ושנבטיח שהם ישמשו את מערכת התחבורה הציבורית.
אלכס לנגר: לגבי התחנות הקיימות, חלקן הן דור חדש, התחנה המרכזית בירושלים היא מדור חדש והיא ברמת שרות גבוהה.
אלכס לנגר: מצד שני, יש תחנות ישנות שתיארת את מצבן, כמו תחנה של באר שבע, יש תחנות ישנות שהוקמו בשנות החמישים, אולי לפני, ותוחזקו בצורה רעה, והן נותנות שרות לא טוב.
אלכס לנגר: אנחנו עכשיו מבצעים פרוייקט בהסכמת האוצר, יחד עם הבעלים של התחנות לשפץ את התחנות האלה, להסדיר אותן ולהרים את רמת השרות, זה עולה סכומי כסף גדולים.
יואל חסון: התחנה המרכזית לדוגמה בראשון לציון שהוקמה לפני כמה שנים, חדשה, העתיקו את הישנה למקום אחר.
יואל חסון: מי הבעלים שלה, מי העתיק אותה, מי עשה את כל הפרוייקטים.
אלכס לנגר: "אגד" העתיק אותה, לצערי, אני מודה שבלחץ של בג"צ של בעלי החנויות שם שקנו חנויות, במקום הזה, אני נאלצתי להסכים להעביר את התחנה המרכזית בראשון לציון, מהרחוב הראשי של ראשון למערב העיר.
אלכס לנגר: לצערי זו היתה טעות, כי מרבית הנוסעים למרכז ראשון לשם יעדים, ושם הם צריכים את השרות.
אלכס לנגר: התחנה בראשון, במערב ראשון, רק חלק מהנוסעים משתמשים בה, אין אליה נגישות טובה של מערכת הדרכים, ואוטובוס שבא למשל מהדרום וצריך להיכנס לתחנה הזאת ואחר כך ממשיך בדרכו, הוא מפסיד המון זמן, אפשר לראות שהנוסעים הצביעו ברגליים.
יהודה סקר: מהמרכז אני נוסע בקו הזה - נוסע אחד אני.
אלכס לנגר: גם אם נעשו שגיאות זו דוגמה שלקחו והשקיעו בתחנה וחידשו אותה, מהבחינה הזאת זו דוגמה טובה.
אלכס לנגר: אבל אם אתה לוקח את תחנת באר שבע שהיום אנחנו מנסים להגיע להסכם, אני מקווה בימים הקרובים השיפוצים ייצאו לדרך, התחנה ישנה, יש בה בעיות ביטחון.
יואל חסון: יש היום סיטואציה שאתם בשת"פים "אגד" או החברה המפעילה של התחנות שלהם והאוצר והמדינה מטפלים בתחנות ישנות.
אלכס לנגר: הדוגמה נתניה, שעשינו את זה כבר.
אלכס לנגר: יש כאלה בערך כ-17.
יואל חסון: כמה בשנת 2010?
אלכס לנגר: כל אחד לפי הזמינות ותפירת ההסכם.
אלכס לנגר: חלק מהמימון של שיפוץ התחנה מגיע מזה שמשביחים את הנכס, מוסיפים זכויות בנייה יחד עם העירייה.
אלכס לנגר: חלק אחר בא מהגדלת שכר הדירה, זה משא ומתן של כמה שכר דירה צריך לעלות.
גדעון מזרחי: אנחנו במשרד התחבורה משתפים פעולה בנושאים האלו.
גדעון מזרחי: לנו אין עניין לנהל תחנות במקומות שאנחנו מפעילים שניים, שלושה רציפים שם.
גדעון מזרחי: כל המקומות האלה שאנחנו שם מיעוט, אנחנו משתפים איתם פעולה לטובת העניין.
גדעון מזרחי: "אגד" אמורים לצאת מההסכם שלו ונכנסים להסדר חדש ביחד עם משרד התחבורה.
אלכס לנגר: היתה הערה לגבי תנאי הסף של מפעילים חדשים.
אלכס לנגר: אנחנו מתקנים את תנאי הסף כך שבאמת תהיה הקפדה על הנושא גם של היכולת הכלכלית פיננסית של מפעיל, וגם על נושא של רמת השרות.
אלכס לנגר: אני חושב שבקטע הזה אין חילוקי דעות שהדברים צריכים להיעשות.
אלכס לנגר: גם הנושא של הבקרה, היינו רוצים להעמיק את כל הבקרה שלנו לעשות אותם ממוחשבים.
אלכס לנגר: זה הפיתוח הגדול שאנחנו עושים.
אלכס לנגר: זה פרוייקט קשה כי הוא פרוייקט של פיתוח, זה לא איזה טכנולוגיה מהמדף, אפשר לקנות ולהשתמש בה, אלא כשאתה רוצה לעשות בקרה של זמן אמת, חייב לפתח אותה על פי הציוד והנהלים שפועלים בשטח.
אלכס לנגר: אנחנו עושים מאמץ – אני מקווה שנצליח.
יואל חסון: אני מודה לך על המצגת, זה היה בהחלט מעניין ומאוד עניינית, ועזרה לדיון.
יואל חסון: אני רוצה לשמוע התייחסויות קצרות של המפעילים.
גדעון מזרחי: אני מעריך את הביקורת שנעשתה, בחלק גדול מהדברים למדנו לקחים והפקנו גם לקחים.
גדעון מזרחי: אנחנו גם הגבנו למבקר המדינה על דברים שעשינו וביצענו.
גדעון מזרחי: באופן כללי, מערכת ספירת נוסעים כבר דיברו.
גדעון מזרחי: המערכת פועלת בשטח והיא כבר עובדת.
גדעון מזרחי: כרטיס חכם – נגעו בנושא הזה.
גדעון מזרחי: עד סוף שנת 2010 יהיה לנו כרטיס חכם, קח בחשבון שאנחנו מפעילים.
גדעון מזרחי: יש לנו אלפי סוגי מחירים וכרטיסי מעבר, וכרטיסים בניגוד לאחרים שעובדים הם הרבה פחות סוגי מחירים.
גדעון מזרחי: אנחנו צריכים שהמערכת תהיה מאובטחת.
גדעון מזרחי: מידע לנוסע בתוך האוטובוס זה נושא שבוקרנו עליו.
גדעון מזרחי: "אגד" משקיעה השנה 500 אוטובוסים שיהיו מסכים בתוך האוטובוסים האלה, ויתנו מידע על הנוסע בתוך האוטובוסים.
גדעון מזרחי: לגבי שילוט תחנות, אנחנו מטפלים בזה וניתנה הנחייה לכל הפקחים.
גדעון מזרחי: לגבי טיפול בתלונות הציבור – לדעתי הפקנו פה המון לקחים בנושא הזה.
גדעון מזרחי: מזכירות "אגד" בשנת 2009 מקבל דוח חציוני של תלונות הציבור.
גדעון מזרחי: יש צוות קבוע של אגף התנועה שיושב עם תלונות הציבור ומפיק לקחים.
גדעון מזרחי: יש לי פה דוגמה לדוח חציוני שיצא בחציון השני של 2009.
גדעון מזרחי: אתה רואה שהטיפול הזה וזה ירד עד רמת הסניפים שמתקשרים ישירות לאנשים שמתלוננים ונותנים להם פתרונות בשטח ועבודה מול נהגים בנושאים האלה.
גדעון מזרחי: יש ירידה משמעותית בשנת 2009 כתוצאה מהטיפול הזה בתלונות הציבור ב"אגד".
גדעון מזרחי: בנושא של שיפורים ותיקונים בתחנות המרכזיות, יש לי פה 25 החלטות שקיבלה מזכירות "אגד" על שיפורים ושיפוצים בתחנות, חלק בעקבות הדוח וחלק גם בעקבות העבודה שלנו בתחנה מרכזית אילת, חוף הכרמל, במפרץ הכרמל, חדרה, עפולה, נהריה, קרית שמונה, טבריה, אשקלון, כפר סבא, עשרות אלפי שקלים בשיפוצים של תחנות ובטיפולים של תחנות שנמצאים באחריותנו.
יואל חסון: שמואל רפאלי – מנכ"ל דן – לא נמצא כאן.
גדעון מזרחי: מנהל אגף התנועה נמצא.
יואל חסון: מה תפקידך ב"דן"?
מצליח קזיס: ראש חטיבת התנועה.
יואל חסון: קודם כל תאמר למנכ"ל שלך שהוא לא יכול על פי בחירה לא להגיע.
יואל חסון: הוא היה צריך להודיע לוועדה שהוא לא מגיע.
יואל חסון: על פי החוק כשיש דוח מבקר מדינה ויש גוף מבוקר הוא מחוייב על פי החוק להגיע, הוא גם הודיע שהוא מגיע, יקבל ממני מכתב.
יואל חסון: הוא צריך להבין שהוא כרגע עשה דבר שהוא לא צריך לעשות, אלא אם כן היה מקבל אישור לא להגיע.
יואל חסון: לכן הוא היה צריך להשתתף בדיון, אנחנו נעיר לו על זה, זה לא מקובל עלינו.
מצליח קזיס: קיבלנו את דוח המבקר, קראנו אותו.
מצליח קזיס: הסיקו מסקנות, אנחנו מסיקים מסקנות.
מצליח קזיס: הסקנו מסקנות אנחנו נעבוד על זה.
מצליח קזיס: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא משרד התחבורה, מה שאלכס לנגר הראה פה, אנחנו מטפלים בכל הנושאים האלה.
מצליח קזיס: אני מאמין שבקרוב אנחנו נשב.
מצליח קזיס: לפי דעתי היום לא הזמינו את "דן".
מצליח קזיס: הזמינו את המפעילים אבל לא את "דן".
מצליח קזיס: "דן" לא קשור לדוח הזה.
אילן קרני: אני מנכ"ל מטרופולין במטרו-דן, וגם חבר בפורום של החברות הפרטיות.
אילן קרני: אנחנו לא המצאנו את הרפורמה, אבל אין ספק שהרפורמה, ההצלחה הכי גדולה שלה, שהעלתה את הנושא הזה על סדר היום הציבורי.
אילן קרני: תראו כמה כולם מדברים על תחבורה ציבורית, והציבור רוצה לקבל תחבורה ציבורית יותר טובה וברמה שגדלה מיום ליום.
אילן קרני: מספר הנושאים, עובדתית, עלה בהתמדה מאז שהרפורמה יצאה לדרך.
אילן קרני: התדירות עלתה, מספר האוטובוסים התחדשו, אני מדבר על כלל המפעילים.
אילן קרני: אוטובוסים חדישים ותקני איכות סביבה יותר גבוהים.
אילן קרני: נכנס במפורש היי-טק, למרות שעכשיו מדברים על מערכת NEXT BUS וכו', כלל מפעילית – כל מפעיל היום מחזיק היום את השרות הזה.
אילן קרני: מערכת של "הום טיים" מערכת מידע אמיתי בזמן אמת, נכנסו מערכות אחרות באוטובוסים, מדברים על מרכז מידע.
אילן קרני: כל הדברים האלה לא היו לפני 8 שנים, זאת אומרת, התהליך הזה במפורש הודות לאוצר וגם למשרד התחבורה.
אילן קרני: הם העלו את הנושא הזה וזו הרפורמה היחידה שבעשר השנים האלה יצאה לדרך ועשתה משהו.
אילן קרני: אז זה שאנחנו מדברים על זה וכו' ורוצים יותר זה בסדר גמור, זה דבר מאוד חשוב.
אילן קרני: יחד עם זאת, התהליך של המכרוז והכנסת מפעילים חדשים זה לא פונקציית המטרה.
אילן קרני: זאת אומרת, היום כל המכרזים שיוצאים היום יוצאים ל-12 שנה עד שש, פלוס שלוש, פלוס שלוש.
אילן קרני: תלוי באיכויות של המפעילים.
אילן קרני: נכון להיום רוצים למכרז את המפעילים על עקומת הלמידה - בדם יזע ודמעות למדו את הדברים האלה, רוצים למכרז אותם מחר בבוקר שוב.
אילן קרני: אני חושב שזאת טעות.
אילן קרני: אני חושב שיחד עם המפעילים וכלל המפעילים צריכים להמשיך את התהליך הזה – כבר מישהו אחר קבע שזה 12 שנה.
אילן קרני: המפעילים היו עובדים כ-8 שנים, צריכים לתת ולטייב יחד איתם את השירות.
אילן קרני: להגיע לרמה הרבה יותר טובה, לתת אופק תחרותי ולחזק אותם במשך ארבע שנים לפחות, זה גם חלק מהתהליך – זה לא מכרז.
יואל חסון: זה עסק ריווחי?
אילן קרני: חלק מהאשכולות כן, וחלק מהאשכולות לא.
אילן קרני: בטוטל, אני יכול להגיד לך, במהלך התקופה עצם השיפור ועצם הבקרה הופך אותו לתהליך יותר ריווחי יותר כלכלי, אבל צריך השקעות אדירות.
אילן קרני: דרך אגב, ההשקעות הן לאו דווקא בכסף.
אילן קרני: אני יכול לומר לך במפורש, אנחנו נכנסנו לתחבורה הציבורית, לא ידענו כלום.
אילן קרני: היום אני יודע מה אני לא יודע.
אילן קרני: זאת אומרת, אף אחד פה לא מנסה לעשות את עצמו בקטע הזה שהוא מומחה תחבורה ציבורית.
אילן קרני: זה למידה, זה עסק סזיפי מאוד, זה עסק מקצועי, זה ממש לא פשוט.
אילן קרני: התהליך הזה צריך להיות בתהליך שבמפורש יצרתם כבר תשתית של מפעילי תחבורה ציבורית, תעזרו להם להיות יותר טובים, לא מחר להחליף אותם ולעשות איזשהו סבב נוסף.
אילן קרני: בתהליך מכרוז יש קשר רציני מאוד בין האזור שהמפעיל משרת בין הרשות המקומית בין האזור לבין המפעיל.
יואל חסון: זו נקודה מעניינת שהוא מעלה.
יואל חסון: הנושא של המכרוז צריך להיות, אבל הפאקטור של נסיון של חברה, איך אתה מתמודד עם הקונפליקט שמצד אחד אתה לא יוצר איזושהי העדפה מסויימת למישהו, אבל מצד שני, נושא של מישהו שכבר מפעיל ויש לו נסיון, צריך לבוא בידיכם.
אלכס לנגר: זה נכון.
אלכס לנגר: מצד אחד אתה רוצה תקופות ארוכות, מצד שני, אתה לא רוצה לתת למישהו זיכיון לנצח כמו בעבר.
אלכס לנגר: לכן דיברנו על תקופה שבעצם 12 שנה, שמתחילה 6 שנים, אחרי זה יש אבן דרך שבודקים אותך, ואתה מקבל 2 תקופות נוספות של שלוש ושלוש כפוף לזה שאתה עומד בנושא של רמת שרות זה הסטנדרט.
אלכס לנגר: אתה ברמת שרות עובר לשלב הבא, קבל עוד הערכה, כך יש לך יציבות של 12 שנה.
אילן קרני: אנחנו מבקשים שהתהליך הזה יקרה גם למפעילים שרצינו שמונה שנים כרגע, זה חלק מהאופי.
אילן קרני: אלכס לנגר: כשאנחנו מסתכלים קדימה ואחרי שהפקנו לקחים וראינו תקופות, בהתחלה חשבנו שיצאנו לתהליך של שש שנים זה תקופה מספקת.