GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: אבל, זהו כנראה שיקול שצריך לחשוב.
יואל חסון: אבל, אני דווקא טוען שהנושא של בנק יהב הוא הזדמנות לסדר את הכול, כי סך הכול יש פה כסף.
יואל חסון: כלומר, כל סידור שלא יהיה יש פה מספיק כסף שיכול לפתור כל מיני בעיות שנולדות בדרך כלל מבעיה של כסף.
יואל חסון: צריך לעשות תהליך נכון וחכם של חשיבה על מכירה, של יצירת החברה החדשה עם יתרות הכסף שיאפשרו לה קיום, עם הסכם עם המדינה.
יואל חסון: האם ההסכם הוא רב שנתי או שכל שנה אתם עושים הסכם?
איילה אברהם הלוי: ההסכם, נכון לעכשיו, עשינו אותו דו שנתי.
יואל חסון: אולי ללכת למסלול של רב שנתי שבו יודעים בדיוק שיש כך וכך הכנסה, ומה צפוי להיות מהמדינה.
יואל חסון: צריך לראות את המטרות של החברה החדשה שתוקם, ואז צריך לחשוב באמת על החלוקה בתוכה.
יואל חסון: אבל, עדיין בסופו של דבר אני חושב שלחברה הזאת יש חשיבות במובן הזה שזהו אחד הדברים הבסיסיים שעובדי מדינה כעובדי מדינה לדעתי צריכים לקבל, כי הרבה דברים אחרים הם לא מקבלים.
יואל חסון: זה חלק מהכלים של המדינה לאפשר לעובדי המדינה קיום קצת יותר מכובד, ולסייע.
יואל חסון: יש פה עניין של כוח קנייה וכמות, וזה צריך להיות מנוהל נכון כי אז כולם מרוויחים.
יואל חסון: אגב, אני חושב שבסופו של דבר גם המדינה מרוויחה מזה.
יואל חסון: צריך לזכור שלרוב עובדי המדינה המדינה משלמת משכורות לא כל כך גבוהות, ואמרתי את זה בלשון המעטה.
יואל חסון: אני הייתי יועץ ראש הממשלה לפניות הציבור וזו היתה אומנם משרת אמון.
יואל חסון: אבל, באגף לפניות הציבור עבד מספר גדול של עובדות מדינה.
יואל חסון: כשראיתי בפעם הראשונה את התלושים שלהם לא האמנתי שאני רואה את הדבר הזה.
יואל חסון: מדובר בעובדות מדינה שחיות על השלמת הכנסה.
יואל חסון: כלומר, הן מקבלות השלמות הכנסה.
יואל חסון: אני לא מכיר את הנתונים, אבל יכול להיות שזה רוב או אחוז גדול מאוד מעובדי המדינה.
יואל חסון: ההטבות הללו, ובנק יהב וההלוואות של בנק יהב וכל מה שהיה אז בנק יהב שהפך להיות דיסקונט, הם דברים שמאפשרים להם בסוף קיום קצת יותר סביר שאולי מונע את הלחץ.
שאול ציפריס: מדובר בתרבות ואילולא הכספים האלה הם לא היו מגיעים אליה.
יואל חסון: קייטנות הוא אחד ההוצאות המשמעותיות ביותר שיכולה להיות למשפחה.
יואל חסון: ואם באמצעות כוח הקנייה הרחב הזה הם מסוגלים לחסוך כמה מאות שקלים על כל ילד אז זה דבר שהוא קריטי לכל עובד מדינה.
יואל חסון: אני מסכם את הישיבה.
יואל חסון: קודם כל, הוועדה לביקורת המדינה מודה לצוות מבקר המדינה ולמבקר המדינה על העבודה ועל הבדיקה של תפקוד החברה.
יואל חסון: בסופו של דבר, אני חושב שפעלתם על פי האינטרס הציבורי של שמירה על גוף, ולבקר גוף שבסופו של דבר צריך לשרת את ציבור הזכאים שלו ואת ציבור עובדי המדינה, וכל מה שמסביב לו, שהוא ציבור רחב שחייבים לקבל את זה.
יואל חסון: אני באמת התרשמתי, ואני מתרשם, שהחברה מרגע הביקורת ובמהלך הביקורת וגם לאחר מכן בהחלט ראתה בביקורת ככלי ניהולי, וכהזדמנות לייעל את עבודת החברה.
יואל חסון: מהדיווחים שקיבלתי כאן אני גם מתרשם שהכיוון הוא חיובי.
יואל חסון: מכיוון שלא הצלחנו לרדת לעומקם של כל הדברים, הייתי מבקש בכל זאת להעביר לוועדה עם העתק למבקר המדינה מענה לכל דבר ודבר.
יואל חסון: כלומר, ליקוי והתיקון שהיה, כולל דברים שהם בתהליכים וגם דברים שלדע
יואל חסון: תכם קשה לכם לתקן אותם, או שאתם לא מתקנים אותם, או שתתקנו אותם יותר מאוחר.
יואל חסון: ברשותכם, אני רוצה את זה בדיווח כתוב אלי, עם העתק למבקר המדינה.
עקיבא איסרליש: וגם למשרד ראש הממשלה, לאגף שלנו.
יואל חסון: גם כך הם אמורים לעשות את זה.
עקיבא איסרליש: לא, שיהיה רשום.
יואל חסון: אני תמיד בעד זה, אז גם למשרד ראש הממשלה שעושה את הדבר הזה.
יואל חסון: אם כן, העניין הזה של הדוח הכתוב.
יואל חסון: בנוסף, אם זה יהיה בזמן הכנת הדוח, או אם זה יהיה בזמן מאוחר יותר, אבל בזמן סביר, אני מבקש גם לקבל עדכון על סגירת ההסכם הזה לגבי בית יערי.
יואל חסון: זה אחד הדברים שקצת פספסתי בקריאה שלי.
יואל חסון: אבל, זה באמת דבר שצריך לטפל בו, ואני מבקש עדכון גם על הדבר הזה.
אתי שלם: זה יהיה חלק מהדיווח.
יואל חסון: לגבי נציגי המדינה והאוצר – קודם כל, הוועדה לענייני ביקורת המדינה קובעת שהתקצוב צריך להיות תקצוב שהוא לפחות ברמה רבעונית.
יואל חסון: הוא לא יכול להיות בסוף השנה.
יואל חסון: אני גם לא מקבל במהלך השנה, כי במהלך השנה זה יכול להיות גם במקרה הטוב בחצי השנה השני, ודבר כזה לא מאפשר.
יואל חסון: בסופו של דבר, יש לכם אינטרס כי אתם גם בעלי החברה.
יואל חסון: 50% מהחברה הזאת זה המדינה.
יואל חסון: אתם חייבים לאפשר ניהול תקין של החברה הזאת, ולאפשר תכנון הרבה יותר יעיל.
יואל חסון: וגם ברמה של הדיווח על התקציב, ברגע שהחברה פונה ומבקשת לדעת מה התקציב בכל זמן שהתקציב גם מפורסם וניתן להגיד, אנא בזמן אמת תנו להם דיווח על הדבר הזה.
יואל חסון: אתה מבטיח לי את זה, נכון?
יואל חסון: אמרת את זה.
יואל חסון: אני כנראה עוד אהיה כאן לקראת 2011.
יואל חסון: לקראת 2011 אני מבקש ממך לידע אותי במידה ולא קיבלת בזמן תשובה לדבר הזה.
יואל חסון: אני מבקש את זה כדיווח לוועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: לגבי נושא שילוב העובדים, הזכאויות, וכל הדבר הזה – רשמתי בפניי את העניין שהמנכ"לית אומרת שכמו שעובדי הדואר, עובדי מבקר המדינה, וכל העובדים, עובדי הכנסת הם חלק מהעובדים שיכולים להיות חלק וליהנות משירותי החברה בתשלום המקובל.
יואל חסון: את גם ציין כאן שזה יוכל להיות או באופן ישיר, או דרך החשב הכללי.
אתי שלם: יש לכנסת חוב גדול לחברה למפעלי כלכלה.
יואל חסון: אז הדבר הזה צריך להיות מוסדר.
יואל חסון: ראיתי גם את ההתכתבויות שהיו.
יואל חסון: שוב, כאיש ציבור אני אומר שהעובדה שציבור גדול של עובדי הכנסת לא נהנה היום משירותי החברה הזאת הוא דבר שבעיניי הוא פגיעה.
יואל חסון: צריך להבין, ההפרדה בין עובדי הכנסת לבין עובדי משרדי הממשלה היא הפרדה שלא קשורה אליהם.
יואל חסון: היא קשורה להפרדת הרשויות.
יואל חסון: בגלל העיקרון של הפרדת הרשויות, ובגלל שהכנסת חייבת להישמר כגוף שהוא בלתי תלוי בגלל הפרדת הרשויות, אז יוצא מצב שכביכול זה נראה שונה.
יואל חסון: זה באמת שונה במהות החוקתית של הכנסת בתפקידה כריבון.
יואל חסון: אבל, העובדים הם עובדי מדינה לכל דבר, ולכן הם חייבים ליהנות מזה.
יואל חסון: גברתי המנכ"לית, אני מבקש ממך להוביל כאן תהליך מחודש - כי היו התכתבויות והיו תהליכים, וסביר להניח שתהיה פניה מחודשת – שיאפשר את כניסתם של עובדי הכנסת כעובדי מדינה לכל דבר כך שהם יוכלו ליהנות מהשירותים האלה.
יואל חסון: זה שזה לא נעשה עד היום זו פגיעה קשה בהם כעובדים.
אתי שלם: האמן לי, מחר הם יכולים להיכנס.
יואל חסון: יש פה התכתבויות, וכנראה יש פה דברים מסובכים יותר, ואני לא ראש ועד העובדים.
יואל חסון: שוב, אני חושב שברמה התקנית וברמה של ניהול תקין, לא יכול להיות שעובדי הכנסת יופלו יחסית לעובדים אחרים.
יואל חסון: המצב כרגע הוא שהם מופלים, ואני מבקש שהדבר הזה יתוקן.
יואל חסון: אני בטוח שכל ויכוח תקציבי כזה או אחר יבוא לפתרון.
יואל חסון: ישלמו את מה שצריך לשלם כמו שכל האחרים משלמים בעניין הזה.
יואל חסון: נושא נוסף הוא התייחסות לנושא עתיד החברה, ושמירתה, וזהו דבר שמאוד מאוד חשוב לי להגיד.
יואל חסון: הוועדה לביקורת המדינה רואה חשיבות בפעילות של החברה הזאת.
יואל חסון: הערת נכון, לולא החברה הזאת סביר להניח שגם נושא התרבות היה פחות חשוף לאותם עובדים, ולקהל גדול מאוד של אנשים.
יואל חסון: כמו כן, גם נושא הקייטנות, וכל הפעילות שאתם עושים.
יואל חסון: יש נחיצות שהחברה הזאת תמשיך להתקיים.
יואל חסון: בעיניי, זוהי נקודת אור שגם לפני 50 – 60 שנה חשבו על זה, וזה יפה.
יואל חסון: חזרתי עכשיו מהודו וראיתי על כמה דברים לא חשבו שם בעוד שאנחנו חשבנו עליהם ב-60 שנה.
יואל חסון: אבל, באמת יפה שחשבו על הדבר הזה, ועל החברה הזאת.
יואל חסון: זה אינטרס ציבורי לקיים אותה ולשמר אותה, ושהיא תוכל להמשיך לקיים את פעילותה לעובדי המדינה.
יואל חסון: הוועדה לביקורת המדינה בהחלט חושבת שצריך שהחברה עצמה כחברה, אבל גם הבעלים שלה - זאת אומרת, המדינה וההסתדרות - חייבים לקיים עכשיו תהליך חשיבתי לגבי עתיד ההחזקות של החברה בבנק יהב.
יואל חסון: חייבים לקבל החלטה מה אתם עושים עם זה, ולאיזה כיוון אתם הולכים בנושא הזה ומהו המסלול, זאת לאור ההתפתחות ושינוי הסטאטוס של בנק יהב מבנק של עובדי המדינה לבנק שהוא בנק פרטי למעשה.
יואל חסון: יחד עם זאת, עמדת הוועדה לביקורת המדינה שגם אם יתבצע תהליך מכירתי של המניות ושל ההחזקות, ראוי שהכסף הזה יישאר בידי החברה, ויכול גם לשמש לתהליך של הקמת אולי חברה חדשה, התקדמות לכיוון של חברה חדשה, שינוי הסטאטוס של החברה, החלוקה בתוכה – כל התהליך הזה.
יואל חסון: אותה מכירה יכולה להיות כלי בידי המדינה ובידי ההסתדרות.
יואל חסון: בכל מצב במידה ויימכר, לא ייתכן שהכסף הזה ילך לבעלים, ולמעשה למדינה ולהסתדרות, אלא הוא חייב להישאר, כי מדובר בכסף שהוא של עובדי המדינה, של הזכאים.
יואל חסון: הוא חייב להישמר ולשרת אותם לתקופה ארוכה.
יואל חסון: כמובן שבמידה ואם יהיה כסף כזה לחברה החדשה או לחברה הקיימת – מה שיחליטו בעניין הזה, ומה שיהיה נכון – הכסף חייב להיות מנוהל באמות מידה ניהוליות, תקינות, מקצועיות, חישוביות, מימוניות, כלכליות, ובכל הסטנדרטים הבסיסיים ביותר כדי להניב מסכום הכסף הגדול הזה את הכסף לניהול עתידי ולניהול נכון של פעילות החברה.
יואל חסון: עד כאן הסיכום שלי כיושב ראש הוועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: אני מאחל לכולכם בהצלחה, ומודה לכם על ההשתתפות.
קריאות: ישר כוח.
עתניאל שנלר: אני מתכבד לפתוח את הועדה לביקורת המדינה.
עתניאל שנלר: זוהי הישיבה השלישית בדו"ח מבקר המדינה שנגעה למערך הכשרות.
עתניאל שנלר: אני מתנצל על האיחור, כי בדיוק נשאתי דברים בעניין הסרת חסינות של אחד מחברי הכנסת ולכן נאלצתי לאחר.
עתניאל שנלר: אנחנו קיימנו שתי ישיבות בדו"ח מבקר המדינה בעניין מערך הכשרות.
עתניאל שנלר: כתוצאה משתי הישיבות האלה קבעה הועדה, בהחלטות ביניים, שיש מקום לנסות ולהסדיר את הדברים בצורה מסודרת על ידי מבנה ארגוני המעוגן בחוק, שיאפשר לתת מענה לאותם ליקויים שהיו עד כה שבאו לידי ביטוי בדו"ח מבקר המדינה.
עתניאל שנלר: אבל צדיקים מלאכתם נעשית על ידי אחרים, ולא יבשה הדיו וראינו שהמשרד לשירותי דת בשיתוף עם הרבנות הראשית, עסק באופן מאד עמוק בגיבוש נהלים והנחיות מאד מפורטות וכאילו ידעו מה ילד יום בדו"ח מבקר המדינה כי הרי הם היו צריכים להגיב על הדברים והם ראו.
עתניאל שנלר: הם הוציאו תחת ידם נוהל שהוצג כאן בישיבה הקודמת, ואני מוכרח לומר שהיו בנוהל הזה שלושה סממנים חיוביים מאד.
עתניאל שנלר: הוא ענה על כמעט כל הערות המבקר כפי שהצלחנו להבחין בישיבה הקודמת.
עתניאל שנלר: הם הביאו דבר מוסכם הנתמך על ידי שני הרבנים הראשים ועל ידי העוסקים במלאכה ויש בזה יתרון גדול מאד.
עתניאל שנלר: הם גילו פתיחות רבה לעשות עוד תיקונים שהעלנו בישיבה.
עתניאל שנלר: כמו למשל: גיל משגיחי הכשרות ועד הערות אחרות.
עתניאל שנלר: בשביל הפרוטוקול אני אומר שבמהלך השבועות שחלפו עברנו על הדברים ואם היה צריך לעשות עוד תיקון כאן או שם הדברים נעשו.
עתניאל שנלר: אין זה אומר שהדבר עדיין מושלם כי אנחנו עדיין לא הגענו לתהליך חקיקה כלשהו ולא סיכמנו שום דבר, אבל בוודאי שזה אחד מהדברים שראוי לציין בראשית הישיבה.
עתניאל שנלר: כתוצאה מכך וכתוצאה מההחלטה העקרונית להקים רשות שתמנע את ניגוד האינטרסים שעולה לכאורה, שציין מבקר המדינה, ביחסי משגיח – מושגח, מועצה הדתית והשגחה וכיוצא בזה, הוחלט להציע הצעת חוק שתהיה הצעה חוק פרטית.
עתניאל שנלר: היא לא של הועדה לביקורת המדינה על מנת להסיר ספק.
עתניאל שנלר: לשמחתי הרבה נציגי כל המפלגות, אולי למעט אחת מהמפלגות היהודיות, הם בין יוזמי הצעת החוק כי הצעת החוק איננה עוסקת בשאלות הלכתיות דתיות.
עתניאל שנלר: היא הצעת חוק בנושאי הכשרות במדינה היהודית.
עתניאל שנלר: היא איננה נוגעת לנושאי קיום מצוות כאלה או אחרות.
עתניאל שנלר: חוק הרשות שחולק לחברי הועדה ולנוכחים בה, עבר כמה סבבים.
עתניאל שנלר: הוא עבר היום סבב של ניסוח על בסיס הצעות חוק דומות שהיו בעבר.
עתניאל שנלר: הוא עבר התייחסות של המשרד לשירותי דת, המנכ"ל עבר והעיר הערות חשובות מאד.
עתניאל שנלר: מנכ"ל הרבנות הראשית ישב איתי והעיר הערות מהותיות רבות ויהיו עוד הערות.
עתניאל שנלר: אני ביקשתי מהיועץ המשפטי של הכנסת, של הועדה, לעסוק בכך ואכן שני יועצים משפטיים, אחת מהם יושבת כאן, עבדו על החוק הזה שעות רבות ושעות נוספות וניסו ליצר אותו כדבר עוד יותר מקיף ושלם והוא מונח לפניכם ואם תרצו באירועי החודש הבא הכול כתוב "במגילה" כך או כך.
עתניאל שנלר: אם כן יש לנו כאן הצעת חוק הרשות.
עתניאל שנלר: עכשיו אני עובר לדיון שלנו היום.
עתניאל שנלר: הדיון תפקידו היום להציג בקצרה את עיקרי התפיסה שהחוק הזה אמור לתת.
עתניאל שנלר: לראות את הזיקה בין החוק לבין הנהלים.
עתניאל שנלר: ולבחון עם עצמנו האם הפתרון הזה נותן מענה לדו"ח מבקר המדינה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לדעת שהפתרון שאנחנו מציעים נותן את הפתרון.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשמוע ממבקר המדינה אם יש עוד דברים שלדעתו לא נותנים פתרון בצורה כפי שמופיעה כאן.
עתניאל שנלר: לפני שנעבור על פרקי החוק ונבקש התייחסויות אני אשמח אם השר ירצה לפתוח בכמה דברים.
עתניאל שנלר: בבקשה אדוני השר.
יעקב מרגי: ראשית אני רוצה לברך את יושב ראש הישיבה, שהוא חבר כנסת פעיל , במיוחד בנושא החקיקה הדתית.
יעקב מרגי: הוא מצליח תמיד להביא לנו מסמכים מוסכמים.
יעקב מרגי: לנושא שבסדר היום: אין ספק שנושא הכשרות, שנים רבות לקה בחסר – בלשון עדינה.
יעקב מרגי: כל ההתנהלות מבחנת העסקת המשגיחים, כל רב עשה לעצמו כללים משלו, כל מועצה דתית עשתה כללים משלה.
יעקב מרגי: כל נושא הכשרות לא היה מוסדר, בהגדרה כללית.
יעקב מרגי: זה לא בא לפגוע בכל נושא עבודת הכשרות שנעשית במדינה.
יעקב מרגי: דווקא על זה מגיע למערכות הכשרות צל"ש, למרות חוסר האמצעים, ואי גיבוי ועם רוח גבית עוינת הם הצליחו לקיים מערך כשרות בארץ, זה היה כמעט משימה בלתי אפשרית.
יעקב מרגי: זה התקיים ורואים שזה התקיים.
יעקב מרגי: את החבטות בצדק או לא בצדק, המערכות קיבלו, זה אנחנו – המועצות, הרבנויות.
יעקב מרגי: לכן לא לחינם כולנו פה סביב שולחן אחד רוצים להביא את המצב שכל נושאי הכשרות יהיה מוסדר וברור גם לנותני הכשרות וגם למקבלי השרות, שחפצים ורוצים בזה.
יעקב מרגי: סוגיה הזועקת מעל הכול היא, מערכת היחסים בין משגיח מושגח.
יעקב מרגי: שתמיד ידענו בכל תפקיד שזה נושא שחייב להיות מוסדר.
יעקב מרגי: יש מחלוקת איך הוא צריך להיות מוסדר.
יעקב מרגי: יש במסגרת מה שנקרא "אמנה משולשת", באמצעות נאמני כשרות ולא משגיחי כשרות מחברות כוח אדם.
יעקב מרגי: רק לסבר את האוזן אני בשנת 93' נכנסתי למועצה דתית בבאר שבע, כיושב ראש, ומצאתי שם חברת כוח אדם שמעסיקה את המשגיחים.
יעקב מרגי: בגלל שהנושא לא היה מוסדר החברה פשטה את הרגל.
יעקב מרגי: כאב לי על אותה חברה כוח אדם שפשטה את הרגל.
יעקב מרגי: זה לא נסגר במעגל סגור כי הרב החליט החלטה ולא עניין אותו כלום.
יעקב מרגי: הוא החליט ויישם אותה, בלי לקחת בחשבון את ההשלכות של אותו עובד.
יעקב מרגי: לכן כשרוצים לעשות מוצר, לכתוב דו"ח ביקורת זה חשוב וצריך את זה, אבל חשוב גם לראות את מערכות היחסים.
יעקב מרגי: אני רוצה להתייחס לאחד הביטויים שאמרת ואני כופר בתפיסה הזו, אפרופו בד"צ אשדוד.
יעקב מרגי: אתה לא יכול לומר שהחוק הוא לא הלכתי, הוא לא דתי.
יעקב מרגי: אין חוק שהוא נושק להלכה שאתה יכול לומר: סליחה אני בודק אותו עכשיו רק במימדים המשפטיים המינהלים.
יעקב מרגי: אין דבר כזה זה נכשל בעבר וזה יכשל גם בעתיד אם לא ניתן את הדעת למורכבות ולמערכות היחסים.
יעקב מרגי: אני מאד שמחתי.
יעקב מרגי: אני הגעתי לישיבה בחששות.
יעקב מרגי: אך זה שאני רואה את מנכ"ל הרבנות הראשית ואת אגף הכשרות, את הרב סבג, את הרב יוחאי, המועצה הדתית בירושלים, שהיא מובילה וגדולה בתחום הזה- זה משמח.
יעקב מרגי: חשוב לי שאתה, אדוני היושב ראש תדע, שאם אתה רוצה להוציא מתחת ידיך פרי בשל ומוצר מושלם, אל תמהר.
יעקב מרגי: אני אזרז ואדחוף.
יעקב מרגי: צריך לתת את הדעת לכל הדברים הקטנים, כי אחרת אנו נמצא את עצמנו במצב יותר קשה.
יעקב מרגי: כי מצד אחד יש חוק וצריך להתנהל לפיו.
יעקב מרגי: מצד שני יש במדינת ישראל הסכמה אפילו מעוגנת בחוק, שיש אנשים שיש להם סמכות בלי אחריות.
יעקב מרגי: ברגע שיש במעגל הזה של כל בעלי התפקידים שקשורים לכשרות אנשים עם סמכות ואין להם אחריות, או שכאלה שיש להם אחריות אבל אין להם סמכות- לקונות יהיו.
יעקב מרגי: צריך לעגן את זה עם שכל, וללכת עם זה צעד אחר צעד כדי לראות, שבעזרת השם, בעוד כ- 5 חודשים יבוא עתניאל שנלר ויאמר: לילד הזה פיללתי ולא ההיפך.
יעקב מרגי: זה מאד מורכב, אני דפדפתי ברפרוף, לא עיינתי ביסודיות, הפגישה הזה תחייב אותי ללמוד את החוק יותר.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד שעודד יושב פה ואגף הכשרות יושב פה, ופתרנו את כל הבעיות שאני חושב עליהם ושדברתי עליהם, יש לך פה חצי רעידת אדמה.
יעקב מרגי: הרבנים הראשיים ישתפו פעולה עם מועצת הרבנות בנושא הזה.
יעקב מרגי: ועדיף שענן האבק הזה יעלה היום ולא אחרי שהחוק קיים.
יעקב מרגי: כל הסוגיות האלה, זה טוב שזה נעשה וצריך שזה יעשה ואני רוצה את זה.
יעקב מרגי: צריך להסדיר את הנושא ולעשות נהלים, אבל שוב, אפרופו אשדוד, כשאתה מגדיר חוק אתה בוחן אותו בעיניים משפטיות ומנהליות.
יעקב מרגי: קונדיטוריה בגן יבנה ובאשדוד ובקריית מלאכי מייצרת את אותם מוצרים ואת אותן כמויות והשומה שלהם במס הכנסה זהה בסוף השנה,והמפליא הוא: שפה יכתבו 3 שעות השגחה ושם יכתבו 5 שעות השגחה ויש צדק לזה.
יעקב מרגי: לך אתה מחר תתמודד עם עתירה.
יעקב מרגי: יבוא מנכ"ל התאחדות האולמות ויגיד: סליחה אולמי טופס כך ושם בהינומה כך, מה אני עושה?
יעקב מרגי: לכן אני אומר שוב, צריך לשים הכול על השולחן, את כל הבעייתיות.
יעקב מרגי: יש משקלים הלכתיים, לכאורה זה נראה לא הלכתי, אבל יש משקלים הלכתיים שלא ניתן לכמת אותם במושג השוויון.
יעקב מרגי: לכן באתי היום, מתוך רצון, אכן לקדם את החוק אך מצד שני לשים את הדברים על השולחן כדי להבין שגם מדברי הפרשנות וגם בהנחיות לפעמים הניסיון לסגור את הפינות עם הבורג עד הסוף, יוצר לנו בעיות, יוצר למחוקק בעיה ויוצר למי שצריך לבדוק את זה בעיה וגם למי שצריך ליישם את זה בעיות.
יעקב מרגי: לכן יש הרבה מה לדבר בתחום הכשרות מתוך הניסיון שלי כראש מועצה וגם ממה שאני מכיר בחיי היום יום שלי וגם כשר, היוזמה היא ברוכה.
יעקב מרגי: מותר להגיד, אני לילד הזה פיללתי מיתוך הפרקטיקה.
יעקב מרגי: זה דבר טוב ודבר חכם.
יעקב מרגי: יש כתובת וזה לא צריך להפחיד אף אחד.
יעקב מרגי: זה דבר שאמור לתת כלי עבודה לרב העיר.
יעקב מרגי: יש הרבה רבני ערים שיקפצו בצהלה ויש כאלה שלא.
יעקב מרגי: מצד אחד הורדת מעליהם מעמסה, הם בלעו הרבה צפרדעים בגלל הסמכות שניתנה להם בכשרות.
יעקב מרגי: צריך למצוא את המאזן בין אותם רבנים שרוצים לאותם רבנים האחרים שלא רוצים לשחרר את הסמכות מידיהם.
יעקב מרגי: תזכרו את הסיסמה, כשיש אחריות בלי סמכות וכשיש סמכות בלי אחריות קשה לעגן את זה בחוק.
עתניאל שנלר: תודה רבה לשר, ממבקר המדינה בבקשה.
רונית אלימלך: אני מבינה שההצעה מתוך מבקר המדינה שבעצם עסק במערך הכשרות במועצות הדתיות.
רונית אלימלך: יש פה נושא אחד שאנחנו עדיין לא עסקנו בו והוא לא פחות חשוב בתחום הכשרות שניקרא כשרות הבשר ושחיטת הבשר.
רונית אלימלך: כל זה למעשה לא נכלל בתוך ההצעה הזו כיוון שבאמת אין ממצאים ואין דו"ח.
קריאה: זה פרק שלא שייך למשרד שלי.
רונית אלימלך: זה שייך לרבנות הראשית.
קריאה: כן אבל לא למשרד שלי.
רונית אלימלך: השאלה היא: אם זה לא יכול להיכלל ברשות?
עתניאל שנלר: אני אנסה לתת תשובה.
עתניאל שנלר: תפקיד הועדה לתת מענה על כלל הדו"ח כולו ובזה גברתי צדקה.
עתניאל שנלר: תפקיד הועדה לביקורת המדינה לתת מענה גם על מערך הכשרות, גם על מערך השחיטה, על כל נושא הכשרות כפי שבא לידי ביטוי בדו"ח עצמו.
עתניאל שנלר: הנושא הקריטי המהותי שהמבקר העלה ברוב הסעיפים מהביקורת בארבע המועצות הדתיות שבהן הוא ביקר, נוגע עיקר הדו"ח הוא לא על הבשר.
רונית אלימלך: כדאי שתהיו מודעים לזה שלא עסקנו בזה כי זו הייתה סוגיה אחרת, אך זה נושא חשוב.
עתניאל שנלר: וודאי.
יעקב מרגי: שכחתי להזכיר בנושא של הנוהל.
יעקב מרגי: הנוהל ששיבחת אותו כשהתחלנו לעבוד בעקבות דו"ח המבקר הופץ לעיון וגם להתכונן להתחיל ליישם אותו נתנו להם ארכה של חצי שנה כדי להתחיל להיכנס לעניינים כי זה כרוך בהרבה דברים, ולקבל מהם הערות גם בנושא הזה.
עתניאל שנלר: מנכ"ל הרבנות עודד וינר בבקשה.
עודד וינר: בהמשך לדברים של השר מרגי, קודם כל, כל מי שעוסק בתחום חיכה למשהו מאין זה במשך שנים רבות.
עודד וינר: אם העניין הזה בעקבות דו"ח מבקר המדינה ובעקבות החלטת ועדת שרים שכבר לפני למעלה מעשר שנים, שיפתור את העניין של משגיח –מושגח, ואת הזיקה ביניהם כבר עשינו רבות, וכל מי שעסק בדבר הזה יבוא על הברכה.
עודד וינר: דבר שני, בשעות הפנאי יושב ראש הועדה הוא גם אלוף משנה במילואים, ואני אשתמש במושגים צבאיים.
עודד וינר: אני רואה בזה, בשלב זה חזון, כמו שבכל יחידה יש את חזון היחידה.
עודד וינר: זה עדיין הצידוד הגס.
עודד וינר: אם נבוא לצידוד העדין יש עוד דרך ללכת ובזה בהחלט אתה צודק.
עודד וינר: אנחנו ישבנו שעות על כל פרט ופרט ויושב ראש הועדה בהחלט פתוח לשמוע.
עודד וינר: ישבתי על הטיוטה הראשונה.
עודד וינר: הטיוטה הזאת עוד לא ראיתי אותה אבל אני אומר לך בהחלט הצהרת הכוונות שלו, וככה אנחנו רואים את זה ואנחנו רואים עין בעין בעניין הזה, כשרק אחרי שהרבנים הראשים יתנו את האור הירוק לשר הדתות, רק לאחר מכן אנחנו רצים במלוא הקיטור לחקיקה עצמה.
עודד וינר: הדרך לא ארוכה כי יש פה את הבסיס הרחב, ואחרי זה צריך את כל הנושאים העדינים יותר.
עודד וינר: החל מהניסוח המילולי וכלה בדברים שנשמטו לדוגמה אם ניקח בעת יצור של מצרך מה עם היבואנים, המשווקים?
עודד וינר: אדם המציע למכירה מוצרי אוכל יש פה כמה דברים שנצטרך לתת עליהם את הדעת ביחד ולראות איך הדברים נכנסים להגדרת החוק ומכסים אותם.
עודד וינר: דבר אחד שהוא עקרוני מאד, דיברנו עליו באריכות וזה הפניה בחוק או כחלק בלתי נפרד מהחוק ,לכל הנהלים שאותם עשינו ביחד במשך הרבה זמן, "נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות" כי החוק הזה באמת מתייחס יותר למועצה, דרך מינוי המועצה דרך מינוי היושב ראש דרך מינוי הסגן.
עודד וינר: פחות מתייחס למשגיחים עצמם, למינוי, להכשרה ולקבלה שלהם.
עודד וינר: לצורך זה יש את הנוהל.
עודד וינר: עבודה עצומה נעשתה בנוהל, ולכן בחוק עצמו צריך להיות סעיף או ראה נספח ב', שזה חלק בלתי מהחוק.
עודד וינר: צריכים לעגן את זה יותר שידעו שזה חלק מהחוק, ואז יהיה לנו יותר בזיקה הדדית בין שני הדברים.
עודד וינר: אבל בסך הכול ברור שאם כל ההערות גם של שר הדתות והרבנים הראשים ייושמו בתוך זה הבסיס הרחב יותר רובו נמצא פה ואנחנו נצטרך לעשות את זה.
אביגדור אוחנה: יש עוד הרבה עבודה כמו שכולם אמרו כאן.
אביגדור אוחנה: יש עוד הרבה עבודה על החוק הזה.
אביגדור אוחנה: קבלתי את הגרסה הזאת רק אתמול, לא הספקתי לעבור עליה.
אביגדור אוחנה: אבל בגדול יש הערות ויש הרבה מה לחשוב כאן.
אביגדור אוחנה: אני חושב שכדאי להקים איזשהו צוות מצומצם שיכלול אנשים שמאד מבינים בתחום הזה.
אביגדור אוחנה: נמצא פה יהושוע ישי שהוא אפשר לומר אחד המומחים בתחום הזה, עם האנשים שלו במועצה הדתית בירושלים, שבהחלט יוכלו לספק פה היבטים נוספים שכדאי לדון בהם.
אביגדור אוחנה: מבין כל הדברים שלך, אדוני היושב ראש, חסר לי אמירה אחת, לגבי עמדת משרד האוצר.
אביגדור אוחנה: איפה הם בתמונה?
אביגדור אוחנה: ברור לכולם שאנחנו יכולים להתקדם בחלל אבל אם אין לנו פה את משרד האוצר, כשותף למהלכים האלו, לא נצליח ליישם את זה בכלל.
עודד וינר: נדמה לי שאמרת שבישיבה הבאה הוא אמור להיות באמת.
אביגדור אוחנה: אני לא רואה פה גם נציג שלהם.
עתניאל שנלר: יש כאן נציג האוצר?
חנה פריידין: הודיעו לנו שהוא יבוא.
עתניאל שנלר: בבקשה אפשר לדבר במשפטים קצרים לפני שנעבור על החוק עצמו.
עתניאל שנלר: גם אז נעבור בקווים כללים כי אנחנו לא הולכים לסכם שום דבר היום.
יהושע ישי: אני מצטרף לברכות על החוק הזה.
יהושע ישי: לדעתי הצעת החוק הזו היא באמת הפתרון המשפטי הטוב מבין כל הפתרונות האחרים שיכולים לעלות על השולחן בלי מסגרת ישום.
יהושע ישי: היו כמה רעיונות ואני גם העברתי לכם איזשהו נייר עבודה שלי.
יהושע ישי: יכול להיות מאד שהרעיון של הצעת חוק להקמת רשות יכול להוות הפתרון הראוי מבין כל הפתרונות הקיימים לצורך הפעלה.
יהושע ישי: אני רק בקצרה אומר, שגם אני קיבלתי את הטיוטא הזאת אתמול, ולא הספקתי לעיין.
יהושע ישי: על פניו מתוך מה שעיינתי הערה אחת שלדעתי היא הכי חשובה.
יהושע ישי: כל מטרת החוק, וזה מה שצריך להיות כנגד עיננו, היא להביא למניעת ניגוד עניינים בין בית העסק למשגיח.
יהושע ישי: תזכרו את זה.
יעקב מרגי: לא רק, יש עוד.
קריאה: הוא אמר עיקר הוא לא אמר הכול.
יהושע ישי: השאלה היא אם צריך בשביל להרוג זבוב לירות עם תותח.
יהושע ישי: צריך לשים לב.
יהושע ישי: לטעמי ניגוד העניינים כאן עדיין לא נפתר משום שאומנם אתה מסית את מקבל השכר מנותן השכר, אבל כל טובות ההנאה האחרות, כמשגיח באטליז שאני יכול לקבל קילו בשר לשבת או אני אזמין אותו במערכת יחסי חברות לאירוע כזה או אחר ואני מחויב לו.
קריאה: יש דינים קבועים בחוק לדברים כאלה.
עתניאל שנלר: בעברית קוראים לזה שוחד.
עתניאל שנלר: אבל הרב ישי, אני רוצה לשאול אותך שאלה אחרת, אמרת שלא קראת את זה עדיין בעיון.
עתניאל שנלר: בואו נעשה את זה כדיון רציני.
יהושע ישי: אני מציע את נושא מעמד המפקח ולהכניס לכאן את הנושא של ההונאה בכשרות.
יהושע ישי: היום כל הנושא של ההונאה בכשרות בא לידי שני מפקחים ברבנות הראשית, עם סמכויות.
יהושע ישי: יכול להיות שאם אנחנו מייצרים איזשהו ציר חקיקתי של רשות אפשר גם דרך הרשות הזאת לתת להם סמכויות של פיקוח ולהגדיל את כמות המפקחים שרשאים לתת כנסות מנהליים.
יהושע ישי: יש נושא של מחוזות כן ומחוזות לא , כי זוהי עבודה אדירה בשביל רשות אחת.
יהושע ישי: להערכתי יכול להיות איזושהי שימוש בהקמת מחוזות כדי להשגיח ישירות.
יהושע ישי: ושוב נושא עמדת האוצר, להערכתי מה שחסר כאן זה אומדן תקציבי של העלות שלא ניתנת לגיוס מטעם בתי העסק כדי לבוא לאוצר מוכנים.
עתניאל שנלר: כן בבקשה.
יהודה כהן: בוקר טוב לכולם.
יהודה כהן: עיינתי בחוק ועיינתי בתקנות ובהסדרים נפגשתי עם האנשים ויש לי הרבה דברים לציין פה.
יהודה כהן: הסתייגות ראשונה שרציתי להביע, בנוסף לתעודה ולמשגיח כשרות יש "שירותי כשרות", האם זה לרבות המשגיח או זה המשגיח שירותי הכשרות?
יהודה כהן: זה לא מובן לנו.
יהודה כהן: וזה פרוץ לפרשנות.
יהודה כהן: זאת אומרת, אם אני שילמתי עבור המשגיח איקס כסף ושירותי כשרות זה משגיח, או שירותי כשרות זה טיולים, נסיעות ודברים נלווים שלא כתובים, מוגדרים.
יהודה כהן: וזה פתוח לפרשנות.
יהודה כהן: לכן הייתה לי שאלה כי המועצה הדתית בעכו שלחה לי: "שירותי כשרות הם 9600 " היא לא רושמת לי שכר שעה ולא שום דבר.
יהודה כהן: דבר נוסף, קראתי את כל הדבר הזה ויש לי בעיה.
יהודה כהן: משגיח כשרות הגיע אלי אני לא יודע באיזה רמה הוא מתחיל הוא רק התחיל היום לעבוד?
יהודה כהן: מה רמת השכר?
יהודה כהן: אין לי תשובה.
עתניאל שנלר: סליחה שאני עוצר אותך.
עתניאל שנלר: אנחנו לא נכנסים עכשיו לדיון כזה.
עתניאל שנלר: בסוף הדיון היום אני אבקש מכל אחד שרוצה להיות שותף בתהליך החקיקה, לרכז את שאלותיו, הערותיו והצעותיו.
עתניאל שנלר: כי אתה מניח שלצד ההערות שלך והשאלות שלך ישנם עוד רבים שיש להם הרבה שאלות.
עתניאל שנלר: אני רוצה להחשיב מאד את מה שאתה מתכוון לומר ואני רוצה לאפשר לך לשבת על זה מסודר, לנתח, לרשום את הכול וכשתבוא להיפגש ושנעבור סעיף, סעיף, תוכל להעיר את דבריך בצורה מכובדת.
עתניאל שנלר: לכן אני רוצה רק הערות רקע ולא הערות ספציפיות.
יהודה כהן: הדבר הנוסף, קראתי פה על זכויות העובד.
יהודה כהן: המועצה תדאג לזכויות.
יהודה כהן: אנחנו חתומים על הסכם עבודה קיבוצי שמסדיר יחסי עובד מעביד.
יהודה כהן: האם יש מקום לעשות הסכם עבודה קיבוצי לכל העוסקים בענף באולמות, בגני אירועים?
עתניאל שנלר: זה לא מה שמדבר החוק.
עתניאל שנלר: אדוני לא קרא את החוק עדיין.
עתניאל שנלר: החוק מדבר רק על אלה שעבדו עד היום כמשגיח, נאמר.
עתניאל שנלר: ומחר הם עוברים מהמועצה הדתית לצורך העניין לרשות.
עתניאל שנלר: או לא משנה.
עתניאל שנלר: לא רוצים לפגוע במי שעובר בסטאטוס.
יהודה כהן: דבר נוסף שראיתי בשני המקרים, מקומה של האישה נפקד.
יהודה כהן: למרות שבציון הקודם לא נפקד מקומה של המשגיחה.