GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע פלסטר: גרף השיפור הוא משמעותי, הם עובדים קשה.
יהושע פלסטר: לא הכל נופל על הקצין הקרבי.
יהושע פלסטר: אני באמת רוצה להגיד שהם רוצים לעזור.
יהושע פלסטר: אני מציע שתקימו פורום, תזמינו חיילים בודדים, אנחנו ארגון של שמסייע לחיילים בודדים כי כך זה נוח.
יהושע פלסטר: אנשים מגיעים אלי וישנים אצלי, אצל ציקי אוד.
יהושע פלסטר: זה נוח הם מדברים את השפה שוטפת.
יהושע פלסטר: להזמין את החיילים הבודדים ולשמוע מה כו עוזר להם, מה אפשר לשפר.
יואל חסון: תאמר לי בבקשה, כשהיית חייל בודד וכשחזרת ביום ראשון לבסיס, המפקד הישיר היה מתעניין, הוא שאל אותך אם היה לך איפה לישון בשבת, מה עשית בשבת?
יהושע פלסטר: כשהתגייסתי בקושי דיברתי עברית, אז לא הייתי בקשר טוב עם הקצין שלי אז, עם הקצין האחרון שלי שהוא היה סגן מפקד פלוגה אליו הייתי מגיע בשבת, הוא היה נחמד מאוד ואני עדיין בקשר טוב איתו.
יהושע פלסטר: זה תלוי כי יש אנשים שלא נוח להם לפנות.
יואל חסון: איך היית פותר את המבוכה הזאת?
יואל חסון: קצינת תנאי שירות היא הפתרון?
יהושע פלסטר: זה חלק מהפתרון, אבל שים את כל החלקים יחד.
יהושע פלסטר: אני מאוד מרוצה לשמוע שעורכים על כך דיון בכנסת.
יהושע פלסטר: אני מוכן להביא חיילים יוצאי רוסיה, להביא יוצאי דרום אמריקה, אמריקאיים.
יהושע פלסטר: אנחנו רוצים לעזור, יש בעיות ותמיד תהיינה בעיות.
דניאל לאופר: גם אני הייתי חייל בודד עד לא מזמן.
דניאל לאופר: אני רוצה להוסיף כמה דברים נקודתיים.
דניאל לאופר: אני דווקא הייתי ביחידה עורפית כך שלהרבה מהבעיות שיש לחיילים בודדים לא נחשפתי.
דניאל לאופר: יש את העניין שאין כסף תמיד מספיק, אחרי תשלום שכר הדירה נשארים כ- 500 שקל לחודש, זה אפשרי כי הייתי אוכל בבסיס.
דניאל לאופר: חשוב יותר להגיד על המערכת, צבא ההגנה לישראל עושה הרבה, אני אומר תודה לצבא ההגנה לישראל.
יואל חסון: אתה הכרת למשל את מחסני תנאי השירות?
דניאל לאופר: לא הכרנו אותם.
ציון ספיר: אלו שני מחסנים האחד בהר לבנים והשני בחוות השומר.
ציון ספיר: שם זו אוכלוסייה קשה, נערי רפול, בבסיסים האלה בלבד יש את מחסני התנאי שירות.
יואל חסון: אבל כל אחד יכול לגשת.
יואל חסון: גם הוא היה יכול לגשת.
ציון ספיר: אם הוא היה מגיע לחוות השומר התשובה היא כן.
דניאל לאופר: זה מצביע על כך.
דניאל לאופר: אני הייתי צריך להגיע למפקדת שאינה קצינה שלי בערך עשר פעמים מתחילת השירות, בכל פעם שהייתי מגיע הייתי מגלה דברים חדשים.
דניאל לאופר: המפקדת בעצמה הייתה מאוד נחמדה אבל היא בעצמה לא ידעה והיא רצתה לעזור.
דניאל לאופר: בדרך כלל הערוץ הזה סיפק את הבעיות הבסיסיות, את אלו המוגדרות, כמו שכר דירה.
דניאל לאופר: אבל יש דברים אחרים שהם לא יודעים מה לעשות, או שהם לא מכירים את המענה.
דניאל לאופר: לפעמים היה צורך לדבר עם חברים אחרים שכבר עברו ומסרו את המידע ואני הייתי צריך להעביר למפקדת תנאי השירות.
צחי עין גל: אני מבקש להתייחס לשלוש נקודות חשובות שעלו.
צחי עין גל: הנושא האחרון שעלה והוא נושא המידע – אנחנו הכנו חוברת מידע בכל השפות לחייל הבודד, ומחלקים בשפות רוסית, אמהרית, לכל השפות תרגמנו, חוברת שמחולקת גם בגיוס וגם במהלך השירות לכל החיילים הבודדים.
צחי עין גל: גם נציגויות של הצבא שטסות לחוץ לארץ לעודד גיוס לוקחים את החוברות.
צחי עין גל: החוברת מעודכנת פעם בחצי שנה, השינויים לא דחופים.
צחי עין גל: בסך הכל התורה הזאת היא כל 2008, 2009 וגם 2010.
יואל חסון: אתה יכול לומר בוודאות שהחוברת הזאת מגיע לכל חייל בודד בצבא?
צחי עין גל: אני לא יודע להגיד, זה לא אחראי להגיד.
צחי עין גל: אני מחלק את זה לסגלי תנאי השירות בלשכות הגיוס אני מחלק לכל חייל שמתגייס, החוברת נמצאת ביחידות ובלשכות הגיוס.
יואל חסון: החוברת נמצאת באינטרנט?
צחי עין גל: באינטרנט היא לא נמצאת.
צחי עין גל: נקודה נוספת והיא האוכל בקיבוצים – עשינו בדיקה, למעט שני קיבוצים שהופרטו בכל הקיבוצים יש חדרי אוכל, למעט שני קיבוצים ששם יש מענה פרטי לכל חייל שנמצא בקיבוצים האלה והוא אירוח במשפחות, וידאנו את זה ואנחנו עורכים על זה בקרה בתאום עם צביקה לוי שמתאם עם הקיבוצים והוא עובד משרד הבטחון.
צחי עין גל: לגבי הטענות שעלו כאן, נשמח לקבל את שמות החיילים, לבדוק פרטנית ולתת מענה לכל חייל.
דניאל לאופר: אני מכיר את החוברת ולא הכל נמצא בה.
דניאל לאופר: קיבלתי אותה.
דניאל לאופר: שנית בנושאים לא צופיים המערכת לא תמיד יודעת מה לעשות כמו למשל אם חייל בודד שובר את רגלו - אין מי שיטפל בו, אם החייל חולה - אין מי שיטפל בו.
דניאל לאופר: לפעמים המפקדים לוקחים את היוזמה ואם הם יכולים הם שולחים רכב להסיע אותו.
דניאל לאופר: אם החייל צריך למצוא דירה יש לו יום אחד בחודש וזה לא תמיד אפשרי.
דניאל לאופר: לפעמים המערכת כן מספקת, לא רשמית.
שלמה קלדרון: ראשית אני רוצה לברך אותך כבוד היושב ראש על העירונית לתפיסת בעיות ONLINE כאשר הדברים קורים.
שלמה קלדרון: ראית מה שראית וזה חשוב לעם ישראל, ואתה מביא דיון, ועל כך כל הכבוד.
שלמה קלדרון: לגבי העניין עצמו, תנאי תשלום, שובר תשלום לחייל הנה ארוחת ערב אתה יוצא לאפטר, אתה יוצא ביום שישי קח תלוש.
שלמה קלדרון: למה אתה צריך ללכת לבית כזה או אחר כדי לאכול.
שלמה קלדרון: אני לא מתעסק בזה ואני רוצה לומר משהו שהוא מהותי.
שלמה קלדרון: לפי דעתי יש כאן כשל מערכתי, שמענו פה הרבה דעות.
שלמה קלדרון: איפה הביקורת של משרד הבטחון, ביקורות נקודתיות כאלה?
שלמה קלדרון: למה בכלל להתעסק עם דבר כזה כאשר תפקידה של הביקורת זה למנוע כשלים ולתקן ליקויים טרם שיבואו.
שלמה קלדרון: איפה המבקר של צבא ההגנה לישראל שהולך ועושה את הבדיקות הנקודתיות?
שלמה קלדרון: יש גם ביקורות רוחביות.
שלמה קלדרון: לטווח הארוך צריך מבקר פנימי נפרד לצבא ההגנה לישראל, עם מערכת רצינית שבודקת רוחבית ונקודתית.
שלמה קלדרון: זה לא צריך לקרות.
יואל חסון: לפני שאני נותן את זכות הדיבור לנציג המבקר, יש מישהו שרוצה לומר עוד משהו שלא נאמר?
חנה גנאור: כמו שאמרת בתחילה שר הבטחון קיים מספר דיונים והוא יעקוב אחרי כל הטיפול בליקויים.
יואל חסון: זאת אומרת שגם בנושא הזה הוא לוקח אחריות.
יעקב אור: אני רק אוסיף כעדכון לוועדה.
יעקב אור: לפני כשלושה חודשים, בעקבות גם אינדיקציות שיש לנו, החלטנו על ביקורת על כך מערך תנאי השירות בצבא ההגנה לישראל.
יעקב אור: אנחנו עושים אותה, התחלנו לעשות אותה, והיא תהייה על הכל מכל כולל חיילים בודדים, קצינות תנאי שירות, מערך.
יעקב אור: הסקר כבר בוצע, הסקר הסתיים ויש מספיק אינדיקציות כדי שתהייה ביקורת מהותית.
יהושע פלסטר: אם אתם באמת רוצים לדעת יש בעיות של לפני הצבא ויש של אחרי הצבא.
יהושע פלסטר: חבר'ה שמשתחררים מהצבא נופלים.
יואל חסון: סיכום הוועדה.
יואל חסון: הוועדה מחשיבה את הנושא של טיפול בחיילים בודדים כדבר שהוא בעל רמת ערכיות מהגבוהות ביותר שצבא ההגנה לישראל צריך לייחס.
יואל חסון: ברגע שמדינת ישראל קיבלה החלטה לגייס את אותם חיילים, היא גם יכלה לקבל החלטה לא לגייס את אותם חיילים עם סטאטוס כזה, אבל ברגע שהיא החליטה לגייס חיילים בודדים היא אחראית עליהם במאת האחוזים, מהתזונה ועד שירותי הרפואה, זכות הלינה וגם בעזרה נפשית שמתבקשת כאן באופן גורף.
יואל חסון: אני מבקש לומר כאן, עם כל הסכסוכים שעלו, אני רוצה לחזק גם את ידייך וגם את ידייך על הפעילות ההתנדבותית שאתם עושים בטיפול בחיילים בודדים.
יואל חסון: אני מתרשם ואני גם מעריך אותך שאתה ממשיך לטפל במשהו שאתה היית ואתה רואה בזה צורך חשוב.
יואל חסון: מבחינת החלטות הוועדה אני מבקש כמה דברים.
יואל חסון: ראשית אני מבקש ממך שיפרה שחר, את טענת לפני הוועדה שיש בפנייך רשימות של עשרות חיילים, מספרים אישיים שזכאים לתנאים מסוימים ושאינם מקבלים אותם על פי הזכאות שלהם.
יואל חסון: אני מבקש ממך להעביר אותה לידיעת הוועדה בכתב, וכמובן תשמר הפרטיות של אותם חיילים, לכן אני לא ביקשתי את זה בפורום הזה, תישמר הפרטיות של החיילים.
יואל חסון: הוועדה תעביר לצבא ההגנה לישראל, לראש מחלקת הפרט את רשימת החיילים ואני אבקש ממך להעביר לוועדה פירוט מפורט על כל חייל וחייל, איך אתם רואים את הסטאטוס שלו ומה אתם מגלים.
יואל חסון: יכול להיות שחלקם לא מקבלים את מלוא הזכאויות, ולגבי חלק אולי תגיד שלטענתך הם אינם זכאים.
יואל חסון: אני אקבל את זה אבל אני אבקש שתתייחס לכל חייל.
יואל חסון: בנוסף, אני אבקש ממך המנהל הכללי של האגודה למען החייל, להעביר לוועדה בכתב את רשימת כל הדירות שאתם מחזיקים ושעומדות לשימוש חיילים בודדים, כולל מיקום הדירות והכתובות.
יואל חסון: הוועדה בזמנה החופשי תקיים ביקורת פתע בחלק מהדירות על פי מדגם.
יואל חסון: אנחנו נעביר לידיעת חברי הוועדה וגם למשרד הבטחון ולצבא מה מצאנו בבדיקות האלה.
יואל חסון: אני מבקש שהחומרים המתבקשים יועברו תוך שבועיים כדי שנוכל לטפל בנושאים בזמן אמת.
יואל חסון: בנוסף אני מקבל את העניין של החוברת ושיש חיילים שמקבלים אותה.
יואל חסון: הוועדה מבקשת מצבא ההגנה לישראל לעלות את כל תוכנה לאתר האינטרנט של הצבא, למצוא לה את המקום הראוי כדי שחייל ידע שהוא יכול למצוא מידע באתר האינטרנט, וגם כשהוא יתקשר לאותו מוקד יפנו אותו לאתר האינטרנט ולברר את כל הזכויות שלו, וגם כמובן בהתייחסות לשפות.
יואל חסון: אני בטוח שצבא ההגנה לישראל מתייחס לזה.
יואל חסון: בנוסף הוועדה רשמה בפניה ומקבלת את הודעתך, ראשית שאתם מטפלים בנושא תזונת החיילים בקיבוצים, אתם עוקבים אחרי זה באופן יומיומי.
יואל חסון: אני בכלל מברך על תיקון הליקויים באופן מידי כפי שהצגת כאן לוועדה.
יואל חסון: אנחנו מצפים, ובוודאי ביקורת המדינה גם תעקוב על ההצהרות שלכם שנתנו כאן, שאכן הדברים מתבצעים בפועל.
יואל חסון: אגב, אני מזמין את כל אחד מהמשתתפים כאן שאם הוא רואה שמשהו לא התקיים כפי שהוצהר בוועדה לביקורת המדינה בכנסת, להביא את זה לידיעת הועדה.
יואל חסון: חשוב לציין את העובדה שצוינה כאן שמבקר המדינה נערך להכנת דוח בכל נושאי מערך תנאי השירות בצבא ההגנה לישראל.
יואל חסון: לדעתי הדוח הזה יהיה כלי חשוב, אני מאמין שביקורת היא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה וזה ישפר בסוף ברמה הערכית.
יואל חסון: צבא ההגנה לישראל זה גוף שנמצא אצל כל אחד, פעם אמרו שצבא ההגנה לישראל הוא הצבא היחידי שיש לו מדינה.
יואל חסון: אני לא מקבל את זה כי במדינה הזאת יש לנו את צבא ההגנה לישראל, והצבא זה אנחנו וכל אחד מאיתנו חי את הצבא בהוויה שלו, ביום שלו, בחיים שלו.
יואל חסון: אנחנו לא רוצים לראות מראות כאלה ואתם בסוף היום נושאים באחריות.
יואל חסון: אנחנו עשינו את המהלך הצנוע הזה ואני מקווה שיניע וישפר את מה שצריך לשפר.
יואל חסון: אני מודה לכם על השתתפותכם בישיבה.
יואל חסון: שלום ובוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא חוות דעת מבקר המדינה על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, בנושא:
יואל חסון: אי קיום התחייבות הממשלה בנושא העובדים הזרים בענף החקלאות.
יואל חסון: נושא העובדים זרים בענף החקלאות נדון מספר רב פעמים בכנסת, זה נושא שיש לו משמעות ציבורית, משמעות כלכלית ברמה הלאומית וגם ברמת החקלאים עצמם.
יואל חסון: התפיסה שלי בעניין של העובדים הזרים והצורך בכוח עבודה המבוסס על עובדים זרים היא שמדינת ישראל קודם כל כמדינה דמוקרטית, וכמו מדינות דמוקרטיות רבות אחרות, יש לה את הזכות ואת החובה להגן על עצמה מפני הגירה לא חוקית, להגן על גבולותיה, לשמור על המרקם הדמוגרפי הרצוי שהיינו רוצים, לראות את המדינה הזאת כמדינה יהודית ודמוקרטית.
יואל חסון: לפיכך ישראל צריכה וחייבת להגן על גבולותיה ולקיים מערכת ניהול עובדים זרים ועבודה זרה.
יואל חסון: מערכת ניהול יעילה, מערכת ניהול טובה וגם צריכה להתמודד בצורה תקיפה, בעיניי, בהגירה לא חוקית.
יואל חסון: יחד עם זאת צריך להבין ולהכיר בעובדה שישנם ענפים במדינת ישראל שהם ענפים שהם כנראה לעולם, גם אם נאהב את זה וגם אם לא, יהיו מבוססים, בעת הזאת - בתקופה שבה אנחנו נמצאים, על ידיים זרות, על עבודת זרים.
יואל חסון: זאת מציאות.
יואל חסון: היום החקלאות הישראלית, שהיא באמת אחת מחלונות הראווה המרשימים עדיין של מדינת ישראל, זקוקה לעזרה וזקוקה לאותם עובדים זרים ואנחנו צריכים לאפשר את זה.
יואל חסון: אני מבקש לומר משהו שאמרתי בדיון אחר.
יואל חסון: אני חושב שלאורך השנים לרוב המדינה קיבלה החלטות נכונות מבחינת ניהול נושא העובדים הזרים, בין השאר גם מתוך התפיסה שצריך לשמור על גבולות המדינה וצריך לצמצם עד כמה שניתן עבודת זרים שאינם חוקיים.
יואל חסון: יש גם את מיקוד הבעיה.
יואל חסון: אני חושב שמיקוד הבעיה צריך להיות בעיקר לגבי עובדים זרים שאינם באים למטרת חקלאות וזה הוכח בבדיקות שונות- לעבודה בחקלאות מגיעים בדרך כלל עובדים מתאילנד, אבל גם מאפריקה, לגבי אנשים שבאים תוך כוונה לא לעבוד אלא להיכנס בתירוץ של עבודה ולהישאר ולהקים כאן משפחה ולייצר סוג של מרקם חיים.
יואל חסון: אני יודעים על איזו סוג של אוכלוסייה מדובר ולאן מכוונים.
יואל חסון: אצל העובדים בחקלאות הסטיות בדרך כלל נמוכות והן יותר מינוריות.
יואל חסון: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לאפשר לחקלאים להמשיך ולקיים את העבודה שלהם, לקיים את הפעילות שלהם.
יואל חסון: זו מטרת הדיון.
יואל חסון: אני מבקש לומר משהו לגבי ההסכם שנחתם, בזמנו כשהוא נחתם הוא היה אמור לבשר על פתרון ותנועה חיובית, נראה אם היו גם החלטות ממשלה אחרות שנגדו להסכם, היה הסכם וצריך להבין למה לא מקיימים את ההסכם, צריך להבין למה ההסכם לא מולא על ידי הממשלה.
יואל חסון: אולי נשמע מצדדים אחרים ונראה לאן אנחנו זזים מכאן.
יואל חסון: אני רואה את הדיון הזה כדיון שאמור להיות חיובי.
יואל חסון: הייתי בדיון בוועדה לעובדים זרים.
יואל חסון: העניין של העובדים הזרים נבדק גם על ידי מבקר המדינה ונכתבו על כך דוחות מלאים, היו התייחסויות.
יואל חסון: כנראה העניין הגיע לסף ולניגודים בהבנה שמצד אחד צריכים עובדים זרים לבין ההבנה שמדינת ישראל פועלת לצמצום מספר העובדים הזרים.
יואל חסון: צריך לבחון איפה את המשוואה בהתייחס לענף החקלאות.
יואל חסון: לראות לאן אנחנו מתקדמים.
יואל חסון: הוועדה הזאת תעקוב אחרי העניין, לאחר שנקשיב לכולם נעקוב אחרי המסקנות, ובמהלך הדיון אני אשקול אם להשתמש בסמכות הוועדה ולבקש ממבקר המדינה לחקור מדוע ההסכם הזה לא בוצע.
יואל חסון: נמצא איתנו המנהל הכללי של משרד החקלאות, יוסי ישי, נשמח שתציג את התמונה כמו שאתה רואה אותה.
יוסי ישי: כפי שידוע נחתם הסכם בין הממשלה באמצעות משרד החקלאות ומשרד האוצר עם התאחדות חקלאי ישראל.
יוסי ישי: הסכם שעושה סדר בכל מה שקשור בהעסקת עובדים זרים בחקלאות.
יוסי ישי: ההסכם נחתם ב- 12 למאי.
יוסי ישי: כמשרד החקלאות אנחנו רואים חשיבות רבה בהסכם.
יוסי ישי: ההסכם הוא תולדה של דיונים רחבים שהתקיימו בין הצדדים השונים.
יוסי ישי: הבעיה המרכזית הייתה שלא היה אופק תכנוני לחקלאים.
יוסי ישי: העובדים לא ידעו מעולם כמה עובדים זרים יעמדו לרשותם, היינו תלויים בהחלטת ממשלה לשנה מסוימת.
יוסי ישי: היה קושי לקבל החלטות ממשלה בעניין.
יוסי ישי: ההסכם עשה סדר ונתן למעשה טווח תכנוני ארוך טווח עד 2015.
יוסי ישי: החקלאים יודעים מה מספר העובדים הזרים שעומדים ביתרת הפתיחה.
יוסי ישי: ב-,2009 27,500 עובדים זרים.
יוסי ישי: יש מתווה ברור בהסכם שאנחנו יורדים ב- 1,500 עובדים בשנה ובמקביל הוקצו תקציבים במאות מיליוני שקלים כדי להכניס מיכון חוסך כוח אדם שבא לסייע לחקלאים לעמוד במספר היורד של 1,500 עובדים לשנה.
יוסי ישי: גם אם החקלאים או חלקם לא כל כך מרוצים מההסכם הזה, אני חושב כמשרד החקלאות, שההסכם הזה עשה סדר משני הצדדים, אנחנו רואים בו בהחלט רפורמה מאוד מאוד חיובית שתתן לפחות אופק תכנוני לחקלאי ושיוכל לדעת מראש מה יהיה בסוף היום.
יוסי ישי: כפי שאמרתי ההסכם נחתם, אבל אנחנו צריכים להתגבר על כמה חסמים.
יוסי ישי: אני אומר בצורה ברורה שכל משרדי הממשלה, משרד הפנים, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, משרד האוצר כולם עושים ככל שביכולתם בכל רגע ובכל זמן כדי להסיר את החסמים.
יוסי ישי: גם היום לא פשוט להסיר את החסמים אבל אני מקווה שנתגבר.
יוסי ישי: הבעיה המרכזית שגם בעתירה לבית הדין הגבוה לצדק, וגם בהחלטת הממשלה נאמר שצריך להתמודד עם הכספים שנגבים מהעובדים הזרים בדרך הגעתם ארצה.
יוסי ישי: אין לנו אינפורמציה מדויקת, ואני מניח שקשה להניח את היד על הדבר הזה, אבל ברור שנגבים מהעובדים הזרים התאילנדים סכומים ניכרים כתנאי להגעה לעבודה בארץ.
יוסי ישי: גם בית הדין הגובה לצדק וגם הממשלה שמו למטרה להלחם בכספים האלה, נקבעו כמה כלים שחלקם הם כלים ביניים וחלקם כלים לטווח הארוך כדי להסדיר את העניין.
יוסי ישי: לטווח הארוך עשוי להיחתם הסכם בילטראלי בין מדינת ישראל לבין מדינת תאילנד, בכך יוסדר העניין בין אם זה באמצעות גורם שלישי או בדרך אחרת, ובתנאי שהדבר יוסדר.
יוסי ישי: הנושא לא פשוט ומתנהלים משאים ומתנים כבר חודשים מאז שהתחלנו את המשא ומתן בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד.
יוסי ישי: IOM ובלי IOM.
יוסי ישי: דווקא בימים אלה קיימת טיוטת הסכם מסגרת בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד שמסדירה את העניין.
יוסי ישי: חסר הפרק הפנימי הנוסף, הבוקר שמעתי שגם הוא מתגבש, ההסכם עם IOM ובין ממשלת תאילנד.
יוסי ישי: אני מקווה שכאשר ההסכמים האלה יחתמו הבעיה תוסר.
יוסי ישי: בדרך עד להשגת ההסדר הזה וכדי להבטיח שהדברים יעשו, הממשלה בהתאם להוראת בית הדין הגבוה לצדק שמה לנו מגבלות.
יוסי ישי: הייתה עוד בעיה אחת, היינו צריכים לעבור פעולה של איזון תיקים, משרד הפנים באמצעות הלשכות האזוריות היה צריך לזמן אליו את כל החקלאים ולשבת איתם ולוודא את הפער שיש בין מספר ההיתרים שמחזיק כל חקלאי לבין מספר העובדים שהוא מעסיק.
יוסי ישי: פעולה הראשונה שהיינו צריכים לעשות זה פעולת איזון תיקים לכל החקלאים המעסיקים עובדים זרים.
יוסי ישי: אני משבח את משרד הפנים על העבודה הטובה מאוד שעשה בעניין, קבענו לעצמנו מטרה ואנחנו עומדים בה, כל משרדי הממשלה, שעד 30 לנובמבר אנחנו מסיימים את איזון התיקים.
יוסי ישי: אני מקבל ממשרד הפנים דיווח שבועי.
יוסי ישי: נתנו עוד עשרה ימי רזרבה וקבענו שהמועד האחרון לאיזון התיקים הוא ה- 10 לדצמבר והודענו שכל חקלאי שלא יסיים את איזון התיקים עד למועד הזה מאבד את זכותו להמשיך ולהעסיק עובדים זרים, גם עכשיו וגם במפקד הבא שאנחנו נעשה באוקטובר.
יוסי ישי: מהדיווחים שאני מקבל ממשרד הפנים אנחנו די קרובים למטרה, ואנחנו נעמוד ביעד.
יוסי ישי: ה- 10 לדצמבר זה המועד האחרון לאיזון תיקים.
יוסי ישי: ב- 10 לדצמבר אנחנו, משרד הפנים, נדע בוודאות.
יוסי ישי: אני מחזיק טיוטת הסכם שאמור להיחתם בין משרדי הממשלה בעניין הסרת חסמים.
יוסי ישי: זה הסעיף הראשון שבא ואומר שאכן אנחנו עומדים בתאריך של ה- 10 בדצמבר.
יוסי ישי: במועד הזה משרד הפנים ידווח לנו באופן רשמי כמה עובדים זרים מועסקים בחקלאות כדין.
יוסי ישי: אז נדע גם כמה עובדים צריך להשלים.
יוסי ישי: הנושא השני שהיינו צריכים להתגבר עליו, כמו שאמרתי זו הייתה החלטת ממשלה בעקבות בית הדין הגבוה לצדק, להלחם בסכומים האסורים.
יוסי ישי: בתקופת המעבר ועד לאיזון התיקים, בגלל שמשרד הפנים לא ידע ברמת המקרו כמה עובדים קיימים וכמה עובדים חסרים, הוא לקח לעצמו מקדמי בטחון ולכן השלמת העובדים על בסיס ההיתרים נעשתה מול מקדמי בטחון מסוימים כדי להבטיח שמשרד הפנים לא יחרוג מהטבלה.
יוסי ישי: אבל מקדמי הבטחון האלה נמוגים ב- 10 לדצמבר.
יוסי ישי: ב- 10 לדצמבר, כאמור, אנחנו מסיימים את איזון התיקים, אנחנו נדע בדיוק מה מספר העובדים הזרים לחקלאות בארץ ואז למעשה הטבלה שקבענו לעצמנו עם מקדמי בטחון להכניס את העובדים מתבטלת.
יוסי ישי: נשאר לנו החסם השני שבא להבטיח שיחתם הסכם בילטראלי עם מדינה מסוימת, כדי לחייב אותה או להכריח אותה ולדחוף אותה לחתום על הסכם נקבע תנאי סף נוסף, לא ניתן לייבא ממדינה מסוימת יותר מ- 80% ממספר העובדים הנדרש, ואת ה- 20% צריך להביא ממדינה אחרת.
יוסי ישי: אנחנו יודעים שיש קושי להביא ממדינות אחרות, חקלאות ישראל נהגה מאז ומעולם לעבוד מול עובדים תאילנדים, ואנחנו רוצים להמשיך לעבוד מול עובדים תאילנדים.
יואל חסון: אני מבקש לשאול אותך מר יוסי ישי, אני מבין, ונשמע את נציגי משרד הפנים שיציג את המשימות שעומדות בפניהם, אתה המנהל הכללי של משרד החקלאות, יש לך אחריות מיניסטריאלית על תפקוד החקלאות בישראל, על שגשוגה והצלחתה, אתה תסלח לי, דיברת עכשיו כמו פקיד משרד הפנים, פקיד בכיר אבל של משרד הפנים.
יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך איפה אתה כנציג שר החקלאות, המנהל הכללי של משרד החקלאות, מה אתה עושה לטובת אחיך החקלאים?
יואל חסון: אני לא יודע אם אתה היית חקלאי בעצמך.
יוסי ישי: ראשית אני אתקן אותך, אני חקלאי בעצמי גם היום, וחקלאי לא קטן, אני אסביר.
יוסי ישי: ראשית אני רוצה להדגיש.
יוסי ישי: למרות שלמשרד החקלאות אין שום סמכות בחוק, שום סמכות בחוק לעניין עובדים זרים, שום סמכות בחוק.
יוסי ישי: הסמכות בידי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ומשרד הפנים.
יוסי ישי: למשרד הפנים יש תפקיד אחד, מאחר והוא הזרוע המקצועית היחידה שיכולה לקבוע את אופן הקצאת העובדים הזרים לענפים השונים ומזה לגזור את ההקצאה לחקלאים.
יוסי ישי: משרד החקלאות עושה את העבודה המקצועית, קובע את המפתחות, קובע את הזכאות של העובדים הזרים.
יוסי ישי: אנחנו בהחלט רואים את עצמנו כאחראים להמשך קיומה של חקלאות ישראל ופריצתה, ולכן כמנהל הכללי של המשרד אני עוסק בזה שעה שעה, ואין לי בעיה שהסמכויות לא אצלי.
יוסי ישי: שעה שעה זה אומר שכמעט אין שעה שאנחנו לא מתיידנים, משרד הפנים, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה כדי לפתור בעיות.
יוסי ישי: תבין שאנחנו תחת שתי מצוקות, מצוקת בית הדין הגבוה לצדק ומצוקת החלטת הממשלה.
יוסי ישי: ותחת שתי המצוקות האלה - - - -
יואל חסון: אז למה נתתם להחלטת הממשלה לעבור?
יוסי ישי: החלטת הממשלה הייתה מחויבת לעבור בדרך הזאת בגלל החלטת בית הדין הגבוה לצדק, אבל השאלה היא, ואני לא מחפש כאן תירוצים, אותנו מעניינים בפתרונות.
יוסי ישי: אחד הפתרונות היה איזון תיקים שהוא הדבר הבסיסי ביותר, ואני אסביר למה, היינו צריכים לעבור אותו.
יוסי ישי: עברנו אותו בדרך הקצרה, ואני לא מכיר תקופה שבה נעשה איזון תיקים כולל בלוח זמנים כה קצר.
יוסי ישי: ברגע שאיזון התיקים מתבצע אנחנו נוכל לקחת את העודפים של עובדים זרים שנמצאים בארץ ושמוחזקים על ידי חקלאים מסוימים ולהעביר אותם לחקלאים אחרים.
יוסי ישי: אני כבר אומר לך שמאחר והערבה נמצאת במצוקה קשה של כוח אדם, אנחנו מתכננים בזמן הקצר, והתחלנו כבר להעביר 150, אנחנו מעריכים שבערבה חסרים כמה מאות עובדים, אין לנו את המספר המדויק כי לא קיבלנו עדיין את התוצאות של איזון התיקים.
יוסי ישי: אנחנו מתכוונים להעביר 150 ואולי 200 עובדים שכבר קיימים בארץ ולהעביר אותם מיד לערבה.
יוסי ישי: כך נעשה גם במקומות אחרים.
יוסי ישי: זה לא פשוט, אני לא מכיר את כל הפרטים, אבל בכל מה שקשור בארץ אנחנו מתואמים עם משרדי הממשלה, עורכים את הכל ונעשה את הכל כדי לעמוד בלוח הזמנים.
יוסי ישי: אנחנו דנים עכשיו עם ממשלת תאילנד, נודע לנו שכרגע יש כוחות בממשלת תאילנד שכנראה כדי להשפיע על ההסכם שעומד להיחתם בינינו לבינם ושמונעים יציאת עובדים זרים מתאילנד.
יוסי ישי: הבנתי שהעניין הזה נפתר היום או מחר.
יוסי ישי: נעשה מאמץ אדיר, אנחנו מנסים לתת פתרונות, מבחן התוצאה הוא כזה: איזון התיקים – אנחנו נעמוד בלוח הזמנים עד היום האחרון, אנחנו אולי אפילו נסיים אותו לפני הזמן.
יוסי ישי: שנית, כתוצאה מאיזון התיקים, עדיין לא קיבלתי את הדוח האחרון משלשום, אבל אני מניח שיש כבר למעלה אלף הברקות (אישורים להביא עובדים זרים מתאילנד), יש כבר אלף הברקות.
יוסי ישי: נכון שבמבחן התוצאה יש בעיה, כי נכון, אם איני טועה, נכנסו לארץ כ- 50 עובדים מאז חתימת ההסכם.
יואל חסון: תודה, ואנחנו עוד נחזור אליך.
יואל חסון: אני מבקש לתת לחבר הכנסת דב חנין שצריך לצאת לדיון ואחר כך נציגת האוצר שצריכה ללכת גם היא.
דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני מודה לך שאתה מאפשר לי לדבר לפני שאני יוצא לוועדת העבודה והרווחה.
דב חנין: לא במקרה המנהל הכללי של משרד החקלאות פתח את הדיון הזה.
דב חנין: אני חושב שנקודת המוצא המשותפת לכולנו היא דאגה לחקלאות ולחקלאים בישראל.
דב חנין: אנחנו מעוניינים שתהייה אצלנו חקלאות טובה ומשגשגת, לצורך זה צריכים כמובן אנשים לעבוד בחקלאות, זה לא פשוט והוא מורכב.
דב חנין: זה הדבר שמוסכם ומקובל על כולנו.
דב חנין: אבל מכאן והלאה ישנה מחלוקת ואני רוצה להציג את המחלוקת הזאת באופן גלוי על השולחן.
דב חנין: יש לנו בעיה עם המדיניות עם ממשלת ישראל, ואדוני נציג משרד מבקר המדינה, אני חושב שהשאלה שצריכה להיבדק צריכה להיות במבט רחב יותר.
דב חנין: למעשה יש לנו היום בישראל מדיניות של דלת מסתובבת.
דב חנין: מצד אחד מגרשים מהגרי עבודה, כולל אפילו ילדים של מהגרי עבודה, רואים דברים שהם קורעי לב ומעוררים ויכוח קשה בציבור.
דב חנין: אומרים שאנחנו עושים את זה כי אנחנו לא רוצים שיהיו אצלנו מהגרי עבודה.
דב חנין: מצד שני באותו זמן ממשיכים לייבא לישראל מהגרי עבודה חדשים, נוספים.
דב חנין: הפתעה גדולה שכולנו נתקלים בה אחרי שמייבאים את העובדים הזרים לארץ, זה שלא מדובר במכונות של קטיפה, יש להם רגליים וידיים וזה נכון, אבל יש להם גם ראש, ויש להם עוד איברים בגוף והם בני אדם והם רוצים לחיות.
דב חנין: חוץ מלעבוד הם רוצים לחיות, אגב זה מובן לגמרי למי שמקדיש דקה של מחשבה על העניין הזה, אז אנחנו מופתעים ומתרגזים.
דב חנין: לאט לאט מצטברים כאן יותר עובדים זרים ונוצרת בעיה.
דב חנין: אני חייב לומר אדוני המבקר שאחד ההיבטים המצערים של הבעיה הזאת, שיש גורמים, ואני ממש לא בא בטענות בהקשר הזה לחקלאים, אלא לגורמים האחרים שעושים רווח מייבוא העובדים הזרים.
דב חנין: יש חברות שמתמחות בייבוא עובדים ומרוויחות מזה הרבה מאוד כסף, אני מבין שהכסף הזה זה הוא פר ראש וכל בנאדם שמגיע לארץ מגדיל את הרווח.
דב חנין: אנחנו נמצאים במצב מאוד מוזר, שאנחנו במדינת ישראל כדי לפתור בעיה אחת אנחנו בעצם מייצרים בעיה אחרת, והבעיה הזאת רק הולכת ומתעצמת כי יש יותר ויותר עובדים זרים בישראל שכנראה מדינת ישראל בסוף לא מעוניינת בהם.
דב חנין: איך מרבעים את המעגל הזה?
דב חנין: – אני חושב שהדרך מאוד פשוטה, והדרך כוללת כמה אלמנטים, אבל צריך להתייחס אליהם מאוד מאוד ברצינות.
דב חנין: הדבר הראשון זה המאגר.
דב חנין: יש לנו עובדים זרים בארץ שבחלקם הגדול בכלל לא נמצאים בהיתר בישראל.
דב חנין: אני חושב שבמהלך מאוד החלטי שלגליזציה, אתה אומר לעובדים האלה אתם יכולים להישאר בארץ, אם תרשמו אנחנו נאמר לכם איפה יש עבודות, תוכלו לעבוד שם ותעבדו איפה אצלנו אפשר לעבוד.
קריאה: זה פרס?
דב חנין: אני לא יודע אם זה פרס, זה פרס למדינת ישראל שלא צריכה לייצר לעצמה בעיות נוספות.
דב חנין: שנית, ישנם עובדים ישראלים.
דב חנין: בידיי יש נתונים על עובדים ישראלים כולל נשים ערביות, כולל קבוצות של ישראלים צעירים שאפשר לגייס אותם לעבוד בחקלאות ואפשר לגייס אותם לעבוד בחקלאות בערבה.
דב חנין: – כדי שזה יקרה ובכדי שהדבר הזה באמת יהיה אפקטיבי, מדינת ישראל כולל משרד האוצר, ואני שמח שהנציגה שלו נמצאת איתנו, צריכה להוציא את היד מהכיס ולהוציא כסף על הדבר הזה.
דב חנין: אם אנחנו רוצים שישראלים יעבדו בחקלאות צריך לתת להם תמריצים אמיתיים.
דב חנין: אם אנחנו רוצים שצעירים ישראלים בני 21 ו-22 יעשו שנת עבודה בערבה, צריך להרכיב חבילה של תמריצים משתלמים ממש שיגרמו לאנשים האלה להגיד לעצמם, סיימתי צבא, סיימתי שירות לאומי ועכשיו כדאי לי לעבוד שנה בערבה.
שי חרמש: הצעירים משינקין יבואו?
דב חנין: בוחריי משינקין עושים את זה, בוחריי משינקין נהנים מאוד להגיע לערבה.
יואל חסון: אני מבטיח לך שגם לשדה בשרון הם לא ילכו.
דב חנין: אני לא מקבל את האמירה הזאת.
דב חנין: אני ממש לא מקבל את האמירה הזאת.
דב חנין: אני חושב שאם מדינת ישראל, תבינו שהיריבות האמיתית היא לא ביני לבינכם, אני מאוד מעוניין שלכם יהיה פתרון, אני רוצה שתהייה חקלאות במדינת ישראל.
דב חנין: אל תתווכחו איתי כי לדעתי הויכוח שלכם צריך להיות עם משרד הפנים ומשרד האוצר.
דב חנין: אם מדינת ישראל הייתה נותנת לאותם חבר'ה צעירים תמריצים אמיתיים לעשות את זה, אני יודע שזה עולה כסף, אבל בסוף זה עולה פחות מלייבא עובדים זרים.
קריאה: אני מנהל משא ומתן מול ממשלת ישראל להכשיר חקלאים במדינת ישראל שיהיו מנהלי עבודה בענף הפרחים.
קריאה: רק לפני כמה חודשים נפתח קורס, 12 שנה אני מדבר, נפתח קורס ב"ספיר" רק לפני כמה חודשים.
קריאה: הממשלה לא הייתה מוכנה.
יואל חסון: אני מבקש לשמור על סדר הדיון, הדיון הזה מוקצב בזמן, ככל שתפריעו אנשים לא ידברו.
דב חנין: אני מבקש לסכם ולומר.
דב חנין: אתם הזכרתם ניסיונות שנעשו בעבר.
דב חנין: אני רוצה לומר לכם שהניסיונות האלה היו מעט מדי, מאוחר מדי, קטן מדי.
דב חנין: מדינת ישראל צריכה להחליט אם היא רוצה חקלאות או לא.