GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועז בר ניר: היום התקנים הפיזיים לא מאפשרים חדרים בגודל הזה, אבל אני אומר לך שבהחלט מתפתחת תופעה עולמית של מלונות עם סוויטות, יש לזה ביקוש ויש לזה דרישה, וצריכים לקחת את זה בחשבון.
נועז בר ניר: זו תופעה בארצות הברית בעיקר.
נועז בר ניר: בוא נגיד שזה יותר מתאים למדינות עתירות קרקע, פחות למדינות עם בעיות קרקע כמו שלנו, אבל בהחלט זו תופעה עולמית.
רחל אדטו: בטבריה אסרתם על יזם לבנות במלון חדרים מעל 35 מטרים.
נועז בר ניר: לא 35 מטרים, התקנים הפיזיים הם יותר גדולים, תלוי באיזה תקופות.
נועז בר ניר: גם משרד התיירות מעדכן את התקנים הפיזיים שלו, בהתאם למה שקורה בעולם.
רחל אדטו: בשנה וחצי האחרונות אתם אסרתם על יזם בטבריה לבנות מעל 35 מטרים.
שי וינר: קביעה של התנאים הפיזיים זה בהתאם לתכנית המתאר וסוג המלון.
שי וינר: אנחנו בהחלט הרבה יותר זהירים על חופי הים.
רחל אדטו: טבריה זה לא חוף ים?
שי וינר: זהירים יותר בחוף הים.
שי וינר: לבנות חדרים, סוויטות של 60 ו-70 מטר, לא כל המלון, אבל מספר סוויטות של 60 ו-70 מטר, זה בהחלט מוצר תיירותי טוב ובהחלט עומד בתקנים הפיזיים.
שי וינר: אנחנו אישרנו את התקנים הפיזיים של הבינוי בפרויקט הזה ובאמת אם יעמדו על זה ויאכפו את התקנים הפיזיים, זה בהחלט אחד הדברים שיבטיחו שימוש מלונאי.
רחל אדטו: אמרת שנדלקו למשרד התיירות אורות אדומים, אני רוצה רק לדעת שתבהיר אחר כך בסוף התשובה שלך מה עשיתם עם האורות האדומים שנדלקו למשרד התיירות.
נועז בר ניר: אני רוצה להגיד באופן כללי שהמשרד היה שותף לתכנית, הוא אישר את התקנים הפיזיים.
נועז בר ניר: הדבר היחידי שמשרד התיירות לא היה שותף, זה בהליך השיווק.
שמואל גולן: אנחנו אמרנו שלא הייתם שותפים בתהליך השיווק.
שמואל גולן: לא אמרנו שאתם לא יושבים בוועדה.
נועז בר ניר: אתם צודקים, אתם אמרתם, אבל היו שפירשו את זה כאילו לא היינו שותפים בכלל ולכן אני אומר שהיינו שותפים לתכנית, התקנים הפיזיים אושרו.
נועז בר ניר: בתהליך השיווק לא היינו שותפים.
אופיר פינס-פז: אתה מודע לזה ששר התיירות מתנגד לתכנית.
נועז בר ניר: אמרתי, שר התיירות מתנגד לתכניות שלא עומדות בקריטריונים, כפי שציינתי.
אופיר פינס-פז: לא, בזה הוא יצא בהודעה לעיתונות.
נועז בר ניר: אז אני אומר, אם התכנית עומדת בקריטריונים שציינו, אז אנחנו תומכים בה.
נועז בר ניר: אם היא לא עומדת, אני אומר, גם לנו נדלקו אורות אדומים ואני אומר לכם שהיכולת שלנו לבוא ולאכוף דברים כאלה ולפנות לוועדות רק אחרי שהתכנית מוקמת ואם השימוש הוא שימוש חורג, כפי שמשרד התיירות הוביל התנגדות בשיתוף הגופים הירוקים לפני לא מעט שנים בנושא פרויקט עין חמד.
נועז בר ניר: שם בהחלט המשרד והארגונים הירוקים דאגו לשמר את ה---
שמואל חסון: עמדת השר היום היא נגד הפרויקט הזה?
נועז בר ניר: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים---
שמואל חסון: לא, תענה לי.
שמואל חסון: לא הופעת כאן כנראה, אז אתה לא יודע שצריך לענות לשאלות כאן.
נועז בר ניר: אם המשרד---
דב חנין: מה זה אם?
דב חנין: השר בעד או נגד?
נועז בר ניר: אם התכנית עומדת בהתאם לתכנית המתאר---
דב חנין: יש תכנית, אתם בדקתם אותה.
דב חנין: אנחנו לא מבינים את התשובה.
דב חנין: שאל אותה יושב ראש הוועדה שאלה נורא פשוטה.
דב חנין: אתם מכירים את התכנית, אתם יודעים במה היא עומדת ובמה היא לא עומדת, עמדת השר היום, בעד או נגד?
נועז בר ניר: אם התכנית עומדת בכל הכללים, התכנית צריכה להמשיך.
נועז בר ניר: אם הכוונה שהתכנית, בסוף היום, לא לצרכי ציבור, אז מתנגדים לה.
נועז בר ניר: אבל כפי שאמרתי, ההתנגדות היא בדיעבד, במידה שהיא לא תיבנה בהתאם לתכניות ולאישורים.
רחל אדטו: אחרי שזה ייבנה תתנגדו לזה?
נועז בר ניר: אני רוצה להגיד עוד נקודה משמעותית.
נועז בר ניר: עלה כאן הנושא של שווי קרקע למלונאות.
נועז בר ניר: שווי קרקע למלונאות באופן משמעותי נמוך משווי קרקע למגורים.
נועז בר ניר: שיהיה ברור, בחוף תל אביב, השווי בין קרקע למגורים לקרקע למלונאות פי עשר.
נועז בר ניר: פי עשר, רבותיי.
נועז בר ניר: היום שווי של קרקע על חוף הים בתל אביב למלונאות מול שווי למגורים הוא פי עשר.
נועז בר ניר: למה?
נועז בר ניר: כי המלונאות זה לא ענף סופר רווחי במדינת ישראל, שסובל גם מבעיות ביטחוניות לאורך השנים, ולכן האינטרס שלנו לשווק קרקעות במחירים נמוכים לצרכי מלונאות בלבד, כדי לשמר את האינטרס הציבורי, אחרת באמת יהיה מצב שחופי הים ישמשו רק למגורים, דבר שאנחנו מתנגדים לו מאוד.
נועז בר ניר: אני חושב שהצרכים המלונאים חשובים מאוד.
רחל אדטו: שווי הקרקע צריך להיות מידתי.
פנחס מלכה: אני אחד השותפים שזכו במכרז להקמת כפר הנופש.
שמואל חסון: אז קודם כל אני רוצה לשאול אותך שאלה אחת ראשונה.
שמואל חסון: האם אתה אומר פה בצורה ברורה שהמקום הזה ישמש כבית מלון לכל דבר, במסגרת של כפר נופש?
פנחס מלכה: תודה על השאלה והתשובה היא חד משמעית, זה יהיה כפר נופש מלונאי, שום דבר שם לא למכירה, שום דבר שם לא לשימוש אחר מעבר למלונאות.
פנחס מלכה: כל ניסיון של מישהו לנסות ו...
פנחס מלכה: היה פעם מערכון של יוסי בנאי, אז באה בעל אחד לרופא ואומר לו 'תשמע, אשתי אוכלת מנורה, זה סימן שהיא בהריון?
פנחס מלכה: ' לא צריך לחפש כל מיני דברים שמרמזים.
פנחס מלכה: במלונאות יש שיווק---
דב חנין: לא הבנו את הדוגמה.
פנחס מלכה: גם אני לא מבין את הדוגמאות, למה חושדים שיהיה פה מגורים?
רחל אדטו: כי אתה כתבת את שניהם.
פנחס מלכה: רבותיי, קודם כל אני מצהיר, אני מוכן לחתום על זה היום.
פנחס מלכה: אין שום בעיה, אנחנו נצא ואנחנו נחתום על זה.
פנחס מלכה: הצהרתי את זה בוועדה המחוזית---
רחל אדטו: מכירה וחכירה זה אותו מבחינתך?
פנחס מלכה: זה יהיה מלון, עם קבלה---
דב חנין: מה קרה בראשון לציון?
דב חנין: הבטחת לי תשובה.
פנחס מלכה: אני כבר אענה בהרחבה.
פנחס מלכה: עכשיו שאל אותי כבוד היושב ראש שאלה והתשובה שלי היא חד משמעית---
שמואל חסון: חבר'ה, אני מזכיר לכם שגם אם יש טענות ליזמים, הם לא מבוקרים על ידינו והביקורת היא כלפי הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים.
שמואל חסון: היזמים עושים את תפקידם בשוק החופשי והם עשו ופעלו ואין לי---
אופיר פינס-פז: לא נכון, הם בנו ב-30 המטר של החוף, הם לא בנו ב-100 מטר.
קריאה: והם הפסידו בעתירה.
שמואל חסון: אני לא בית משפט, אבל מדינת ישראל צריכה לבוא מולם ולפעול מולם.
פנחס מלכה: ברשותכם, קודם כל אני מוכן לענות על כל שאלה, כשישאלו אותי.
פנחס מלכה: זו פעם ראשונה שלי בוועדה לביקורת המדינה ואני שמח על ההזדמנות שניתנה לנו להגיע ולהשמיע את דברינו.
פנחס מלכה: אני שמעתי כאן את כל מה שאמרו כולם, ההבנה שלי מכל מה שאמרו כולם, שבעצם לכולם יש רק עניין משותף אחד, לדאוג שהחוף יישאר לשימוש הציבור, לדאוג שלא יעשו בו שימושים שאסורים על פי החוק ואני מוכן כבר בפתיח להבטיח לכם שאנחנו שומרי חוק ואנחנו אכן נשמור על החוק והחוף הזה יישאר נגיש לציבור יותר ממה שהוא נגיש לו היום ואני תיכף מוכן לסקור את כל הדבר הזה.
פנחס מלכה: רק לצורך המחשה, ברשותכם, יש פה הרבה אי הבנות שצריכות לקבל תמונות מלאות.
פנחס מלכה: זה ייקח לי בערך עשר דקות ואני מניח שבעשר הדקות האלה---
שמואל חסון: אין לך עשר דקות.
דב חנין: אדוני, אולי רק במשפט, תאמר לי מה קרה בראשון?
פנחס מלכה: אני מוכן להגיד לך את זה בחוץ ואם אתה תחליט שבראשון אני צריך להפסיק את התהליך, אני מוכן לשמוע למה שאתה תגיד לי היום.
פנחס מלכה: רבותיי, מדובר במצב שאנחנו נמצאים בו היום לפני הוועדה, מדובר בהליך שהתחיל על ידי קבוצה של אנשים צעירים שלא ידעו את העובדות, שעשו איזה שהיא צעקה, שהפכה להיסטריה, ואנחנו עכשיו צריכים לבוא ולהסביר את הדברים מהתחלה.
פנחס מלכה: אז קודם כל, על סמך מה שהיה בתקשורת, חוף פלמחים לא נסגר.
פנחס מלכה: רצועת חוף פלמחים מתחילה משפך נחל שורק, משם היא פתוחה והיא נגמרת בכניסה לאשדוד.
פנחס מלכה: מדובר בעשרה קילומטרים של רצועה של חוף, שכפר הנופש נמצא בתוך תכנית שהיא 350 דונם בסך הכל, רובה שמורת טבע וגן לאומי.
פנחס מלכה: כפר הנופש הוא אפילו לא 2% מהתכנית הזאת.
פנחס מלכה: זאת הפרופורציה, רבותיי.
פנחס מלכה: זה כפר הנופש, במרחק של 100 מטרים מהים, לעומת רצועת החוף כולה.
דב חנין: 30,000 מטר בנוי בתכנית?
פנחס מלכה: תן לי לסיים, אני הקשבתי בשקט, אני חושב שגם אתה היום תבין דברים שאתה לא יודע.
פנחס מלכה: אנחנו מדברים על כפר הנופש, זה היחס שלו, הבינוי 100 מטר מקו המים, 30 מטר היה מותר שירותי חוף, זה כל מה שמותר ב-30 המטרים, לא ייעשה שום דבר אחר ב-30 המטרים, מעולם גם לא התכוונו לעשות שום דבר אחר ב-30 המטר---
שמואל גולן: מה ביקשתם?
פנחס מלכה: השטח הזה היום הוא משטח חנייה פירטי שנפרץ על ידי אנשים שלא כחוק, נרמס במשך עשרות שנים, אף אחד לא משתמש במקום הזה כחוף.
פנחס מלכה: אף אחד לא יוכל למצוא פה מישהו שוכב על כיסא נח.
פנחס מלכה: החוף בתחום ה-100 מטר, שהיום משתמשים בו לא נכון וחונים בתחום ה-30 מטר, עצם קיומו של כפר הנופש ירחיב את פיסת החוף אל מול כפר הנופש עד לתחום ה-100 מטר.
פנחס מלכה: זאת אומרת שכל רצועת החוף של 10 קילומטרים שנקראת פלמחים נשארת פתוחה לציבור, כולל אותם 192 מטרים אורכו של כפר הנופש אל מול החוף, גם היא נשארת פתוחה לציבור.
פנחס מלכה: ההיפך, כפר הנופש הזה אמור לשרת את הציבור, אמור להתפרנס מהציבור, וכפר הנופש הזה עושה כל מה שהוא יכול כדי להביא את הציבור כי כפר הנופש הזה נוטל כסף מהציבור לשימושים בכפר הנופש.
פנחס מלכה: הוא צריך להיות כלכלי בסופו של דבר.
שמואל גולן: אני לא יודע איך אתה אומר שהחוף פתוח, יושב פה ראש המועצה, למיטב ידיעתי המועצה לוקחת כסף עבור חנייה.
פנחס מלכה: החנייה, זה לא קשור.
קריאה: יש אישור של שר הפנים.
תמר מנס: לא לחנייה.
דב חנין: יש ועדה שמטפלת והאינטרס הציבורי הולך לאיבוד.
פנחס מלכה: רבותיי, אני מבין מה האינטרס שלכם בוועדה, אבל תשמעו את כל מה שיש לי להגיד.
שמואל חסון: האינטרס של חברי הוועדה הוא אינטרס הציבורי שהם מייצגים אותו וזה הריבון בבית.
פנחס מלכה: יפה מאוד, אז אם אנחנו מדברים על אינטרס הציבור; מדינת ישראל עוסקת בתכנון הכלכלה וכל מיני נושאים ואינטרס הציבור הוא הדבר הראשון שעומד לנגד עיניה.
פנחס מלכה: תכנית מתאר 35 היא תכנית מתאר ארצית שיזמה מדינת ישראל.
פנחס מלכה: תכנית מתאר 13 היא תכנית חופים שחוקקה מדינת ישראל.
פנחס מלכה: תכנית מתאר 12 היא תכנית מתאר ארצית לתיירות שחוקקה מדינת ישראל.
פנחס מלכה: שלוש תכניות המתאר האלה מכילות בתוכן את הנקודה הספציפית שהצבעתי עליה כאזור תיירות ונופש, וזה חיקוק.
פנחס מלכה: אנחנו לא מדברים על איזה שהיא התפרעות של מישהו שהחליט לבוא ולעשות תכנית.
פנחס מלכה: התכנית הזאת היא חוק במדינת ישראל, היא סטטוטורית, אי אפשר לבוא ולשנות אותה.
פנחס מלכה: תכנית ב"ר 236 מתאימה בכל האפיונים שלה לחיקוק הזה, היא לא יצרה פה שום דבר אחר.
שמואל גולן: זה מופיע בתכנית מתאר 12?
פנחס מלכה: בוודאי.
פנחס מלכה: זה גם כתוב, תקרא בפרוטוקולים, כתוב שהתכנית תואמת את תכנית מתאר 12, את תכנית מתאר 35 ו---
שמואל גולן: זאת לא האמת, בתכנית מתאר 12 כתוב שיש שם כפר נופש?
שמואל גולן: אם אני מבין נכון בקריאת תכניות מתאר, אין שם שום כפר נופש.
קריאה: לא, לפי תכנית מתאר 12 יש שם כפר נופש---
פנחס מלכה: בוודאי שכן, חד משמעית כן.
שמואל חסון: שאלה תוך כדי, מבחינתך, לאור כל ההתפתחויות, יש לך עדיין את הרצון ואת ההתלהבות לייצר את כפר הנופש שם?
פנחס מלכה: אני היום נמצא פה גם כמי שזכה לממש את אותה שאיפה של מדינת ישראל לייצר כפר נופש נוסף לאורך חופי הים התיכון, שזה, אגב, גיוון של השימושים באזור החוף.
פנחס מלכה: לא כל אחד רוצה רק חוף פראי.
פנחס מלכה: ישנם אזרחים והם פונים אלינו, ואני יכול להראות לכם, תיבות המיילים שלנו מלאות באנשים שמחזקים את ידינו ואומרים 'גם אני, שאני גרה בקרית שמונה, רוצה לבוא וליהנות באזור המרכז מכפר נופש, לא מוצאת מלון באזור תל אביב שיכול לשרת אותי'.
פנחס מלכה: המדינה שילמה, לדעתי, מאות אלפי שנים לארנסט אנד יאנג שיכינו דוח לנושא התיירות.
פנחס מלכה: אם תיקחו את הדוח הזה ותקראו אותו, הוא נמצא גם בדוח האלטרנטיבי, אתם תראו שהדוח הזה כאילו נכתב כדי לייצר כפר נופש.
שמואל חסון: זאת אומרת אתה, מבחינתך, לא נסוג מהכוונה להקים כפר נופש.
פנחס מלכה: ההיפך, גם כיזם, גם כמי שזכה בזכות הזאת, וגם כאזרח, אני אומר לכם, גם אני גדלתי בחוף פלמחים, התכנית הזאת משפרת את הנגישות לכלל הציבור לחוף פלמחים במאה אחוז.
פנחס מלכה: היום אפשר לגשת לחוף הזה רק בג'יפים וצריך---
שמואל גולן: ובתשלום.
פנחס מלכה: תשלום של 10 שקלים, זה לא קשור לדיון שלנו.
פנחס מלכה: התכנית הזאת בהחלט הופכת את החוף הזה לנגיש לציבור והציבור הוא כלל עם ישראל.
שמואל חסון: חשוב לי להגיד לך משהו.
שמואל חסון: בעיניי אתה באמת לא צד בעניין, גם אם אתה עושה הפרות כאלה או אחרות, עשית או לא עשית---
פנחס מלכה: לא עשיתי שום הפרה.
שמואל חסון: או ביקשת בקשות ש---
פנחס מלכה: לא ביקשתי שום בקשה.
פנחס מלכה: אני דווקא רוצה להסביר את זה היום, בבקשה, כי אני הואשמתי---
שמואל חסון: לא צריך, חבל, זה סתם too much information.
פנחס מלכה: לא, אני רוצה לדבר על כמה דברים שהם אינפורמציה שחייבת להיות בפני הוועדה.
פנחס מלכה: אף אחד לא ביקש איחוד של חדרים, בסך הכל היתה דו משמעות בין התסריט לתקנון שכתוב שאפשר לבנות בקיר משותף.
פנחס מלכה: רבותיי, לתכנית המתאר הזאת יש תכנית בינוי שמוטמעת והחדרים הם צמודים, בסך הכל מדובר על לבנות בקיר משותף כמו בתים שנבנים, אי אפשר לא לבנות בקיר משותף---
שמואל חסון: לא, אבל זה בניגוד לתכנית.
פנחס מלכה: לא, זה לא בניגוד לתכנית, זה תואם את התכנית.
פנחס מלכה: הוועדה המחוזית חשבה שכדי לתקן את התקנון, צריך לפרסם הקלה.
פנחס מלכה: אנחנו חשבנו שלא, אבל זה לא בניגוד לתכנית.
פנחס מלכה: אני רוצה לומר לכם דבר אחד, אני גם כן קראתי את הדוח של המבקר, רבותיי.
פנחס מלכה: הדבר היחידי החמור מבחינתי בדוח של המבקר זה המלה 'חמור', ואני מצר על זה שהיום ניסו כאן חברים להגיד שצריך לבדוק שחיתות.
פנחס מלכה: רבותיי, זה ממש לא נכון.
פנחס מלכה: 20 שנה לקח לתכנן תכנית, לא יכול לבוא מישהו ולהגיד שלא נתנו את מלוא תשומת הלב לתכנית הזאת.
פנחס מלכה: מאות אנשים שעסקו בה, כולם עובדי מדינה, כולם עובדי ציבור, גופים ירוקים שהשתתפו, מה, כולם רצו לגזול קרקע מהציבור?
פנחס מלכה: לכולם לא היתה אחריות?
פנחס מלכה: אף אחד שם לא ידע מה שהוא עושה כשהוא עושה את התכנית הזאת?
פנחס מלכה: הקריא לנו עכשיו ראש המועצה, אנחנו התעייפנו לשמוע את הרשימה, מדובר ב-20 שנה, אף אחד לא יכול לבוא ולהגיד שלא ניתנה תשומת הלב.
פנחס מלכה: לבוא ולמינהל ולהגיד שהוא הזדרז?
פנחס מלכה: רבותיי, ארבע שנים לפרסם מכרז זה לא שזה להזדרז, זה אפילו להתמהמה, על זה היה צריך להאשים אותם.
פנחס מלכה: אי אפשר להבין את כל הנושא הזה בלי להבין מאיפה הוא התחיל.
פנחס מלכה: שנת 2004, אני הייתי החברה היחידה שנשארה לבנות בתוך מדינת ישראל.
פנחס מלכה: הייתי פה לבד.
פנחס מלכה: חיפשתי גם אני, כמו כולם, ברומניה, איפה שכולם ברחו בגלל האינתיפאדה.
פנחס מלכה: אתם שוכחים, משנת 2000 עד שנת 2004 אינתיפאדה חמורה מאוד, רק ב-2004 נהרגו 190 אזרחים ונפצעו מאות.
פנחס מלכה: כל היזמים במדינת ישראל לא יכלו לבנות פה, היה פה שפל כלכלי שאנחנו לא זוכרים כמוהו.
פנחס מלכה: בא בנימין נתניהו ומונה להיות שר האוצר כדי להציל את הכלכלה של מדינת ישראל.
פנחס מלכה: אחד מהדברים שהוא דרש זה ממינהל מקרקעי ישראל להוציא קרקעות.
פנחס מלכה: אני זוכר את זה בעצמי, זה היה דיון בתקשורת.
פנחס מלכה: באו מינהל מקרקעי ישראל, הוציאו עם מחירי מינימום, שהם היו מחיר השמאי, אף אחד לא ניגש.
פנחס מלכה: קבעו, ויש החלטה, שאגב עומדת שרירה וקיימת עד היום, שמכרזים מוצעים ב-50% מהערכת השמאי.
פנחס מלכה: רבותיי, בעצם מה שקובע זה מחיר השוק.
פנחס מלכה: מי שלא מבין מה זה מלון, צריך פשוט ללכת ולשאול פה במסדרונות הממשלה.
פנחס מלכה: יושב פה נציג משרד התיירות, לא מקימים היום מלון במדינת ישראל שהוא לא מפעל מאושר בתמיכת המדינה.
פנחס מלכה: מה יש פה לדבר על ערך הקרקע, כשמלון בכלל נדרש לתמיכה בבנייה שלו והמדינה מודעת לזה, המדינה מקציבה לזה מיליוני ומאות מיליוני דולרים כל שנה כדי שכן יקימו פה תיירות.
קריאה: בגלל האינטרס הציבורי.
פנחס מלכה: בגלל האינטרס הציבורי, אז לבוא ולדבר על ערך הקרקע, זה חוסר...
פנחס מלכה: אני חושב שזו טעות שלא הסברתי את זה יותר טוב, אבל זאת חוסר הבנה.
פנחס מלכה: מלה אחרונה.
פנחס מלכה: יושב פה השותף שלי, שהוא אחראי על הנושא של הקשרים שלנו עם חוץ לארץ, אני רוצה עוד כמה משפטים.
פנחס מלכה: אתם צריכים להבין עוד משהו, אתם מייצגים את הכנסת, אתם מייצגים את מדינת ישראל.
פנחס מלכה: אנחנו מדברים פה על חוקים ואנשים מדברים על זה שצריך לראות את החוקים ברוח של כל מיני דברים.
פנחס מלכה: חוקים חייבים להיות חוקים, אתם מחוקקים אותם, רבותיי, אתם צריכים לדאוג להגן עליהם, לא לעשות מהם משהו שנמתח לכל הכיוונים.
דב חנין: זאת ממש הכוונה שלנו.
פנחס מלכה: אז התכנית ב"ר 236 היא חיקוק.
פנחס מלכה: אתם צריכים לשמור עליו.
פנחס מלכה: הוא משקף את האינטרס של משרד התיירות לבנות---
דב חנין: זה ממש לא חיקוק.
דב חנין: חוק החופים הוא חוק ואנחנו מתכוונים להגן עליו.
פנחס מלכה: אנחנו מקבלים מחוץ לארץ, מאותם גורמים שאנחנו מנהלים איתם משא ומתן, ומדובר ברשתות הטובות ביותר בעולם לניהול בתי נופש, הן מזיזות בשנה מאות מיליוני תיירים.
פנחס מלכה: הם חושבים שאנחנו שיקרנו להם, הם חושבים שאנחנו רימינו פה, עשינו איזה שהן, מה שנכתב בתקשורת, ולצערי גם נאמר פה היום, קומבינות ושחיתות, הם לא מבינים על מה אנחנו מדברים איתם.
פנחס מלכה: במקום להביא אותם לפה, אנחנו מרחיקים אותם.
פנחס מלכה: לי, כיזם, מותר להסתמך על תכנית חוקית וזה מה שעשיתי ואני רוצה לבנות אותה.
שמואל חסון: תודה, אני מודה לך.
שמואל חסון: יש פה נציג המשרד להגנת הסביבה?
שמואל חסון: מה תפקידך?
גידי ברסלר: אני מתכנן אגף ים וחופים במשרד.
שמואל חסון: מה עמדתם לגבי הפרויקט הזה?
גידי ברסלר: המשרד מבקש לבטל את הפרויקט.
גידי ברסלר: השר הנוכחי הוציא מכתבים בעניין זה גם לרשויות התכנון, ליושב ראש הוועדה המחוזית וגם למינהל.
שמואל חסון: מה הטענה?
שמואל חסון: הרי השר לא רלוונטי לתהליכים, הוא אמור להיות רלוונטי לנושא הגנת הסביבה.
גידי ברסלר: הראייה שלנו כיום את חוק שמירת הסביבה (חופים) בעיקר, במקרה הזה, את הפן החברתי שלו.
גידי ברסלר: אני מוכרח לומר, כדי להיות לגמרי---
שמואל חסון: מעניין אותי לשאול אותך, כי מראים פה באמת נתון שכפר הנופש אמור לכסות חלק מאוד קטן מרצועת החוף, אז בסך הכל ברצועה---
פנחס מלכה: זו תכנית שמאזנת והם כלולים בה.
שמואל גולן: זו גם הטעיה להציג את כל חוף עד אשדוד.
פנחס מלכה: זו ממש לא הטעיה, אני אשמח אם חברי הוועדה יגיעו לחוף.
שמואל גולן: על מה אתם מדברים?
שמואל גולן: זה חוף עד טורקיה.
גידי ברסלר: המשרד, בעיקר דרך המתכננים שלו, היה שותף להליכי התכנון לאורך כל השנים והדברים הוסברו.
שמואל חסון: אתם תמיד התנגדתם?
גידי ברסלר: לא התנגדנו---
פנחס מלכה: הם אישרו, הם חלק מהאישור של התכנית.
פנחס מלכה: הם היזמים של תכנית מתאר 13.
גידי ברסלר: אנחנו לא מתכחשים לכך שהיינו שותפים לכל ההליכים לאורך כל השנים---
שמואל חסון: שותפים ותמכתם.
שמואל חסון: כן או לא?
גידי ברסלר: תמכנו.
שמואל חסון: יפה, תודה רבה.
שמואל חסון: תמכתם, עכשיו מה קורה?
גידי ברסלר: בשנים האחרונות בעקבות חקיקת חוק שמירת הסביבה (חופים), בעקבות הפעילות בוועדה לשמירת הסביבה (חופים) וגם אנחנו מודים שהמבקר האיר את עינינו.
גידי ברסלר: לדעתי הוא האיר את עיניהם את כולם ואנחנו חושבים---
שמואל חסון: מתי נקבעה עמדתכם הנוכחית הזו?
גידי ברסלר: אני יכול להיתלות בהחלטת השר.
שמואל חסון: והעברתם אותה לגופי התכנון ולמינהל?
גידי ברסלר: אני חוזר ואומר, אנחנו הבנו לאורך כל השנים את תהליך התכנון כפי שהוסבר פה על ידי יושב ראש הוועדה המחוזית ואני חושב שזה נכון, שקיימת תכנית מתאר 13, כל שרשרת התכנון קיימת---
שמואל חסון: למרות כל זאת אתם עכשיו נגד.
גידי ברסלר: אנחנו חושבים שכיום, בגלל החשיבות וגם הנדירות, המקום לעשות---
שמואל חסון: אז אני שואל אותך שאלה פשוטה, מתי אתם הוצאתם ולמי הודעתם על עמדתכם זו?
גידי ברסלר: המכתבים של השר יצאו לאחרונה, בחודשים האחרונים.
שמואל חסון: אתה לא יודע להגיד לי מתי המכתב יצא?
שמואל חסון: זה יצא אחרי דוח המבקר?
שמואל חסון: דוח המבקר הוא מנובמבר.
גידי ברסלר: היה ביקור של השר בשטח, אני חושב שזה היה לפני הוצאת דוח המבקר וכבר אז נאמרה עמדתנו.
שמואל חסון: למי הודעתם אותה?
גידי ברסלר: אנחנו גם אמרנו דברים בדוח המבקר.
שוקי אמרני: אדוני היושב ראש, מאחר והמכתב הופנה אליי, אז אני צריך לציין כאן, לשאלתך, השר להגנת הסביבה שלח אליי מכתב יום לפני הדיון על ידי הוועדה המחוזית שהתקיימה ב-23.11.09, יומיים אחרי שפורסם דוח מבקר המדינה, והוא ביקש למעשה שהוועדה תבטל את התכנית, משהו בסגנון הזה.
שוקי אמרני: השר קיבל מכתב מפורט לגבי הליכי התכנון ולגבי העמדה והוועדה המחוזית, כפי שציינתי, החליטה בישיבה הזו להמתין להחלטתו של היועץ המשפטי לממשלה.
שמואל חסון: ראש המועצה, מה רצית להעיר?
שלמה אלימלך: אני רוצה להעיר שהמשרד לאיכות הסביבה לא רק שהיה שותף לאורך כל הדרך, הוא גם אישר את תסקיר ההשפעה על הסביבה של התכנית הזאת.
שלמה אלימלך: דבר שני, אני רוצה להבהיר, או לצטט את המכתב של השר להגנת הסביבה, 'כידוע לך, אתמול פורסם דוח מבקר המדינה על הפרויקט שבנדון', לשאלתך מתי יצא המכתב.
שלמה אלימלך: המכתב הוא מה-19 לנובמבר 2009 והוא פותח במשפט הראשון 'כידוע לך אתמול פורסם דוח מבקר המדינה'.
שמואל חסון: אדם, טבע ודין.
שמואל חסון: אני רוצה לשאול אותך שאלה, אני גם גדלתי באזור הזה ואני מכיר היטב את החופים האלה, במיוחד את חוף פלמחים, והחופים האלה כבר שנים לא מפותחים והם חופי פרא, נקרא לזה, בצורה מסוימת.
שמואל חסון: למה, לדעתך, זה מנוגד לאינטרס הציבורי שחלק מסוים מהאזור הזה שמקביל לחוף, שהוא חלק לא גדול, גם אם לא לוקחים את כל הרצועה עצמה, אלא גם את האזור הזה, למה זה דווקא לא משרת את הציבור בזה שהמקום יפותח ויהיה מקום יפה ופתוח מול האלטרנטיבה שקיימת היום?
עמית ברכה: אני מודה לאדוני על השולחן.
עמית ברכה: כדי לענות עליה, חשוב לפתוח ולומר שאנחנו מדברים היום במדינת ישראל עם 7.5 מיליון איש, על סדר גודל של 70 קילומטר חוף שהוא לרווחת הציבור, פחות או יותר.
עמית ברכה: הכוונה היא פחות מחצי סנטימטר---
פנחס מלכה: זה לא נכון וזה דמגוגיה.
פנחס מלכה: לפחות שיגידו עובדות.
עמית ברכה: זו אפילו כבר קלישאה לומר את זה, כי הרי זה לא המקרה הראשון, זה הרבה מאוד מאבקים אחרים על החופים, אנחנו מדברים על פחות מחצי סנטימטר לחוף שיש היום.
עמית ברכה: אילו היו מוציאים את כלל תושבי מדינת ישראל לחופים, פחות מחצי סנטימטר---
שמואל חסון: זה טיעון תיאורטי.
עמית ברכה: נכון, אבל אנחנו לא רוצים חצי סנטימטר---
שמואל חסון: אני לא זוכר אי פעם שהיה לי צפוף בים.
עמית ברכה: אדוני, מאוד מאוד צפוף.
עמית ברכה: חשוב להבהיר בהקשר הזה, השטח הזה של פלמחים משמש כחצי מיליון איש, שבאים יבנה ובאים מראשון ציון ומנס ציונה ומגן רווה, והם מגיעים גם אם לא מדובר בחוף מוכרז.
עמית ברכה: לבוא ולהציג את השטח כפתוח, כאשר יש---
שמואל חסון: אתה ראית חצי מיליון איש באים לשם בשנה?
עמית ברכה: לא, בסך כל, לא באותו זמן.
שמואל חסון: ברור שלא בו זמנית, אבל בשנה באים חצי מיליון?
עמית ברכה: כן, לאזור הזה, אדוני.
שמואל גולן: אני לא יודע מה עשית כשהיית צעיר, אבל הצעירים מטיילים שם, גם ביום וגם בלילה.
שמואל חסון: בסדר, יכול להיות שאני טועה.
עמית ברכה: אבל לבוא ולתת תמונת מצב של ישראל בדמות טורקיה או בדמות מדינות אחרות, שלהן יש רצועות חוף כל כך רחבות.
עמית ברכה: השטח הזה תפוס, בחלקו הגדול, וזה כמובן לא הוצג במפה הזו, על ידי הצבא ועל ידי תשתיות והוא חסום, והמבקר עומד על כך בדוח שלו, אבל כמו שנאמר פה בעצם הטענות שלנו כמובן לא מופנות כלפי היזמים.
עמית ברכה: חשוב לומר כאן שאנחנו מאוד מודאגים מבחינת התנהלות שלטון החוק במדינת ישראל בהקשר הזה.
עמית ברכה: שמענו את מר ביבי, שמענו את מר אמרני, אני בהחלט מביע פה תמיהה גדולה, האם נעלם שיקול הדעת מאת מקבלי ההחלטות במדינת ישראל?
עמית ברכה: נכון, תכנית מתאר 13 מייעדת את השטח הזה לתיירות ונופש, תכנית מתאר 13 לא אומרת שבשטח הזה צריך להקים כפר נופש, היא אומרת שלוועדה המחוזית יש שיקול דעת האם להקים כפר נופש במקום הזה.
עמית ברכה: זה מה שאומרת תכנית מתאר 13.
עמית ברכה: כפי שאמרו נציגי מבקר המדינה, לפני חוק החופים היה לנו את תכנית מתאר 13 והיה לנו את חוק המקרקעין ושיקול הדעת של מוסדות התכנון מחייב אותם לפעול בסבירות וכאשר רואים רצועת חוף כזו, ערב אישורו של חוק החופים, לא ייתכן לאשר תכנית בינוי, מ-2007, שסותרת את חוק החופים.
עמית ברכה: לא ייתכן שתכנית הבינוי מ-2007 תסתור את חוק החופים.
עמית ברכה: אנחנו מגיעים לא מעט למוסדות התכנון, כאשר נח למוסדות התכנון להסביר לנו לאורך השנים, ואנחנו דווקא תומכים בכך, שהם יכולים ללמוד מרוח תכנית המתאר 35 לפני שהיא נכנסה לתוקף ומרוח חוק החופים לפני שהוא נכנס לתוקף, הם יודעים לעשות את זה היטב.
עמית ברכה: כלומר הם יודעים להפעיל שיקול דעת כשהם רוצים.
עמית ברכה: המינהל, ופה בעצם המינהל, חשוב לומר, העמיד את הוועדה המחוזית במצב הייתי אומר כמעט בלתי אפשרי, כמעט, מכיוון שכמו שאמרתי קודם יש שיקול דעת לוועדה המחוזית, והיא היתה צריכה לנהוג אחרת, אבל במצב כמעט בלתי אפשרי כי אי אפשר להפעיל לחצים כאלה לאורך כל הדרך, בסוף הבועה מתפוצצות.
עמית ברכה: המינהל, ומר ביבי חייב להבין, קודם כל הוא פועל כנאמן הציבור, אין ערך כספי לקרקע הזו, לסביבה החופית הזו.
עמית ברכה: חשוב לומר בהקשר הזה, אנחנו באדם, טבע ודין, לא נמתין עוד זמן רב ליועץ המשפטי לממשלה, אנחנו נעזור למר ביבי, ככל הנראה, לפתור את הבעיה הזו.
עמית ברכה: הבעיה הזו תיפתר בהליכים משפטיים, אם היועץ המשפטי לממשלה לא יפעל וחשוב בסופו של יום להחזיר את הקרקע---
שמואל חסון: מר אמרני, אני רוצה לשאול אותך שאלה, זה נכון שתכנית הבינוי אושרה בניגוד לחוק החופים?
שוקי אמרני: לא, ממש לא.
עמית ברכה: הוא סותר אותה לחלוטין.
שוקי אמרני: דבר ראשון, נאמר כאן שהתכנית אושרה למרות ש---
שמואל חסון: אני מדבר על הבינוי, ב-2007.
שוקי אמרני: הוועדה המחוזית התבקשה לאשר את תכנית הבינוי, ב-2007---
שמואל חסון: כשכבר חוק החופים תקף.
שוקי אמרני: תכנית הבינוי שאושרה על ידי הוועדה מביאה לידי ביטוי את המרכיבים העיקריים---
שמואל חסון: סליחה, אני שואל אותך שאלה פשוטה, האם תכנית הבינוי---
שמואל גולן: אדוני, חוק החופים לא חל על התכנית הזאת.
שמואל גולן: לא חל בגלל הסיפור שהם כל הזמן נאחזים בו.
שמואל גולן: תכנית שאושרה בשנת 2000 ולכן אנחנו לא צריכים להתעסק איתה.
שמואל גולן: זו התנהלות של---
שמואל חסון: מר אמרני, אני אשאל אותך שאלה יותר חדה.
שמואל חסון: אתה אומר לי, לדוגמה, שאם היום היית מתחיל הליך של כפר נופש מהתחלה, היית עושה את זה אחד על אחד על פי חוק החופים.
שוקי אמרני: נכון מאוד.
שמואל חסון: מכיוון שכבר ב-2000 אישרת את התכנית כולה, אתה אומר שגם אם ב-2007 אני מאשר לאותה תכנית את תכנית הבינוי, היא לא רלוונטית לחוק החופים.
שוקי אמרני: נכון מאוד, אדוני.
שוקי אמרני: לא רק זה, אדוני---
שמואל גולן: אנחנו מצפים ממוסדות התכנון ומהמשווקים, אנחנו לא יכולים לבוא בטענות רק למוסדות התכנון---
שוקי אמרני: אדוני, אני מבקש רק לומר---
אילנה שפרן: אתם מצפים ממוסדות התכנון שלא לפעול כחוק.
אילנה שפרן: זאת המשמעות של זה.
שמואל גולן: זו התנהלות של, אני מצטער להגיד לך, אני לא רוצה להגיד את המלה.
אילנה שפרן: אבל זאת בדיוק הבעיה, שאתם באים לכנסת ואתם אומרים בכנסת שהוולחו"פ צריך לנהוג שלא כחוק, שלא לפי החוקים ש---
שמואל גולן: הוולחו"פ זה תפקידו, לבדוק ולשמור על החופים, ולא לעמוד ולהגיד 'לא מעניין אותי מה הוחלט לפני 15 שנה'.
אילנה שפרן: לא מעניין אותך מהחוק.
שמואל גולן: אם ככה, לא צריך את הוולחו"פ,
שמואל גולן: למה אנחנו צריכים את הוולחו"פ?
אילנה שפרן: אני מרכזת את הוולחו"פ.
שמואל חסון: אבל כל אחד ידבדר פה בשקט וברוגע.
שמואל חסון: אני מבקש
פנחס מלכה: גם אני ארצה להוסיף מלה.
שמואל חסון: אתה קיבלת מעל ומעבר.
שמואל חסון: מישהו מכם רוצה להעיר?
שמואל חסון: כי יש פה הערות מאוד מאוד מובהקות מצד מבקר המדינה, שיש ויכוח עקרוני כנראה כאן.
אילנה שפרן: ויכוח מאוד עקרוני, אבל אני חושבת שהוא מובנה בחוק.
אילנה שפרן: הרי חוק השמירה על הסביבה החופית שנחקק ב-2004 קבע במפורש בסעיף 11, ואני מקריאה: 'אין בהוראות תוספת זו כדי לפגוע בתכנית שהיא בת תוקף ערב תחילת תיקון 69, וכל עוד התכנית בת תוקף או בתכנית מפורטת המקיימת את כל הוראותיה של תכנית מתאר מקומית, שהיא בת תוקף כאמור'.