GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: בנוסף, המסקנות שעלו עד עכשיו אינן רלוונטיות היום ויש לחדש ולהרחיב את המסקנות שהתקבלו אז.
יעקב ליצמן: לכן, יש צורך בתקופה של כשלושה חודשים לעדכון הוועדה.
יעקב ליצמן: אני מודע לפרסום על העישון, וביקשתי לפי כמה חודשים לבדוק אפשרות של חיוב חברות הסיגריות המפרסמות, שמול פרסום לסיגריות גם לתת פרסום נגד.
יעקב ליצמן: אני לא יודע אם זה אפשרי אבל ראוי לבדוק את העניין.
יעקב ליצמן: אני אזמין אליי את חברי הוועדה ותוך שבועיים אנסה להודיע לאדוני היושב ראש מר יואל חסון על המשך הפעילות.
יואל חסון: אני אסכם את הדיון.
יואל חסון: אני מבקש להודות למועצה הישראלית למניעת עישון, לעורך הדין עמוס האוזנר ולאנשים הנוספים שהסבו את תשומת ליבנו לנושא.
יואל חסון: זהו אחד הדברים החמורים ביותר שהוצגו לוועדת לביקורת המדינה מבחינת התנהלות וועדה ציבורית וגורמים ממשלתיים רלוונטיים, כלומר משרד הבריאות.
יואל חסון: לאורך השנים, ההתנהלות מול הוועדה הייתה התנהלות לקויה, לא ראויה ולא מקצועית, גם בהתחשב בנסיות בריאותיות אישיות.
יואל חסון: מדובר בוועדה שלא יצא ממנה תוצר שהיה אמור לשמש לנו כלי עבודה.
יואל חסון: אני מקבל את דברי סגן השר ומבקש להתעדכן תוך שבועיים מהיום על החלטת סגן השר.
יואל חסון: ראוי שהחומר והעבודה שנעשתה עד היום לא ירדו לטמיון, יש ליצור עיבוד מחדש של החומרים והעדויות שנאספו.
יואל חסון: אני חושב שראוי שייבחר יושב ראש חדש, שיעבוד יחד עם חברי הוועדה הנוכחים.
יואל חסון: יש להגדיר מסגרת עבודה של שלושה חודשים בהם יתבצע סיכום בהתחשב בדברים שהשתנו מאז.
יואל חסון: הוועדה קובעת כי יושב ראש הוועדה השופט גילאון כשל בתפקידו ולא מילא את חובתו הציבורית שהייתה מוטלת עליו.
יואל חסון: בנוסף, נשמעו דברים על לחצים שהשפיעו על תפקוד הוועדה.
יואל חסון: אין לנו כלים לדעת אם אכן היו דברים כאלו, אך הדבר נרשם.
יואל חסון: בכוונתי להתייעץ עם היועץ המשפטי של הוועדה לביקורת המדינה ולשקול האם יש צורך לבדוק התערבות של חברות הסיגריות והפעלת לחצים על הוועדה שאולי הביאו לאי מימוש מחויבות הציבורית שהוטלה עליה.
יואל חסון: השפעה של חברות פרטיות שרואות בוועדה הזאת ניגוד אינטרסים, היא דבר חמור.
יואל חסון: משרד הבריאות היה צריך לפקח ולוודא שלא תתרחש פגיעה באינטרס הציבורי של מדינת ישראל – שהוא לצמצם ולמנוע עישון בחברה הישראלית.
יואל חסון: הוועדה לענייני ביקורת המדינה תעקוב אחר המסקנות וההחלטות.
יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא שירותי קבורה ליהודים ומצוקת הקבורה בגוש דן.
יואל חסון: דו"ח מבקר המדינה 59ב', אני מזכיר שזה דיון מעקב לדיון שנעשה לפני מספר חודשים ועמו שהתחייבתי ושגם נאמר לשר, שהיה אז שר חדש והיום הוא כבר שר ותיק.
יואל חסון: הדיון כעת כדי להתעדכן ולראות מה נעשה מאז הדיון הקודם.
יואל חסון: השר לקח על עצמו התחייבויות שונות ואנחנו נשמע מה נעשה.
יואל חסון: אני מבקש אדוני השר להזכיר לך כמה מהחלטות הוועדה והייתי מבקש שתתייחס לזה.
יואל חסון: דובר על וועדת השרים לענייני קבורה שהייתה צריכה לקום – אבקשך לעדכן את הוועדה אם אכן זה קרה.
יואל חסון: בנוסף אדוני השר היה צריך להתקיים שיח בין הגורמים הרלוונטיים, משרד האוצר, משרד הפנים, המוסד לביטוח לאומי, מינהל מקרקעי ישראל על מנת להציג פתרונות ראויים לנושא מצוקת הקבורה.
יואל חסון: אתה גם צריך לעדכן, אמרת שאתה מכין תכנית לגבי עתודות הקבורה במדינה.
יואל חסון: דווח בבקשה על הקמת האגף לענייני קבורה במשרדך, שסיפרת שהקמת.
יואל חסון: כמובן אנחנו מבקשים להתעדכן בנושא פרויקט ברקת, האם זה עומד או לא עומד.
יואל חסון: אלו הנושאים לדיון.
יואל חסון: ממה שאני מבין וממה שאני מתרשם המצוקה עדיין קיימת והייתי מבקש לדעת ממך מה נעשה מאז אותה ישיבה.
יואל חסון: בבקשה אדוני השר.
יעקב מרגי: אני מודה ליושב ראש על ההזדמנות שניתנת לנו מדי פעם להגיע לוועדה ולדווח על תיקון הליקויים ועל העשייה בנושא.
יעקב מרגי: בשבוע האחרון עיינתי בדוח המבקר, יש לכם ספר עב כרס בנושא המעקב אחרי ביצוע תיקון הליקויים, עם גרף - - -
יעקב מרגי: משרד ראש הממשלה, אדוני אני יכול לומר שמהנתונים אנחנו מתקרבים ל- 50%, 45%, 47% בתיקון הליקויים.
יעקב מרגי: אנחנו עדיין בדרך.
יעקב מרגי: וכמו שאמרתי בתחילת דרכי דוח המבקר הוא המתנה הכי טובה שיכולתי לקבל, דוח המבקר 59ב', בשבילי כאבני דרך, ואכן סימנו את הדוח כאבני דרך ואנחנו מתקדמים איתו.
יעקב מרגי: לגבי השאלה הראשונה של כבודו אני אגע בנקודות בלבד, ומיד אני אתן לגורמים המקצועיים במשרד, ליועץ המשפטי ולמנהל הכללי להרחיב את הנושא.
יעקב מרגי: וועדת שרים לענייני קבורה הוקמה, התכנסה פעם אחת והנושא היה ההפקרות בנושא הקבורה וחברות הקדישא שפועלות ללא רישיון וקוברות בניגוד לנהלים מבחינת אזורי הקבורה שלהם, לא רק קיבוצים, מושבים, וכל מיני אתרים אטרקטיביים אחרים.
יעקב מרגי: קראתי לזה סטרט אפ חדש לקבורה בקיבוצים.
יעקב מרגי: זה הפך להיות רווחי ועם זה אין לי בעיה עם הרווחיות אבל זה לוקה בכמה לקונות.
יעקב מרגי: יש ניצול קרקע שאינה מיועדת לקבורה וזה בניגוד לתב"ע – תכנון בניין עיר, פועלים בניגוד להוראות גביית התעריפים שנגבים מהמשפחות.
קריאה: קיבוצניקים?
יעקב מרגי: תתפלא לשמוע.
יעקב מרגי: אמרתי סטרט אפ חדש, וזה לא רק בקיבוצים זה גם במושבים ואני לא רוצה להרחיב את הנקודה, אלו נקודות שדנו בהן - - -
יואל חסון: מרוב מצוקה האנשים פונים למסלול הזה.
יעקב מרגי: לכאורה, ומהרושם שנוצר מנסים להטיח בנו שמאחר ולא סיפקנו פתרונות הולכים לקיבוצים - - -
יעקב מרגי: התמודדתי עם זה בוועדה ואני מוכן להתמודד עם זה גם היום עכשיו.
יעקב מרגי: אם תרצו להרחיב את תת הסעיף נרחיב את זה ברצון, ועד רבה.
יעקב מרגי: כמו שאמרתי בנושא הראשון הוקמה וועדת שרים והתכנסה.
יעקב מרגי: הנושא השני שנדון בה זה פרויקט ברקת שהמנהל הכללי יתייחס לזה בהרחבה ויסקור איפה זה עומד ואת שלבי ההתקדמות.
יעקב מרגי: השיח בין משרד האוצר, משרד הפנים, מינהל מקרקעי ישראל וכל גורמי התכנון בנושא העתודות – אכן מתקיים שיח, יושבת כאן נציגת משרד הפנים שמלווה את התמ"א – תוכנית מתאר ארצי, שמתייחסת לנושא.
יעקב מרגי: מעבר לכך אני מתכוון בימים הקרובים לבקש מימון לסקר ארצי כדי לבחון את כל עתודות הקבורה של כל חברות הקדישא בארץ, מאחר ואנחנו ניסינו לקבל ממספר חברות קדישא נתונים מסודרים ומדויקים.
יעקב מרגי: ראינו שאין להם את היכולות, או הרצון, או האפשרויות להציג נתונים מדויקים.
יעקב מרגי: אני אתן דוגמה וממנה אני אתייחס, יש סוגיה שעומדת על הפרק, חברת קדישא הרצליה לדוגמה, קיים ויכוח סביב השאלה אם זה תאגיד או לא תאגיד, התלוננו שלחברת הקדישא אין עתודות קבורה ליום הקרוב.
יעקב מרגי: לאחר בדיקה של המנהל הכללי הבנו שיש עוד כמה חודשי קבורה.
יעקב מרגי: אובייקטיבית חברת קדישא זו לא מסוגלת לעשות את זה.
יעקב מרגי: אני רוצה שיהיה בידי מסמך קביל ושאני אדע שאיתו אני הולך למאבק עם האוצר, עם המדינה ואחרים.
יעקב מרגי: ולכן אנחנו נערוך סקר ארצי בנושא הזה.
יואל חסון: עד היום לא נעשה סקר?
יעקב מרגי: כל חברת קדישא על פי ההנחיות שלנו צריכה לדאוג לעתודות קרקעות לטווח מינימום של 20 שנה.
יואל חסון: הם יכולים לדאוג, אבל מאיפה הם יביאו את זה?
יעקב מרגי: אם היא חברה ויש לה את היכולות הכלכליות, אנחנו נעזור לחברה בחלק של מינהל מקרקעי ישראל ובכל החלק של משרדי הממשלה.
יעקב מרגי: אם היא תאגיד או מועצה דתית או משהו אחר ישנן דרכים, וראשי הרשויות אמורים לסייע.
יעקב מרגי: חלק מהמטלות של ראש רשות, ואנחנו כמשרד רגולטור, וגם המבקר אמר את זה, אנחנו המפקח ואנחנו צריכים לדאוג שהדברים מתנהלים ואכן תהיינה עתודות ושיפעלו על פי החוק.
יעקב מרגי: אנחנו לא הגוף שמקצה את הקרקעות ולא הגוף שמפתח את בתי העלמין.
יעקב מרגי: חשוב שזה יאמר פעם אחר פעם.
יעקב מרגי: יושבים כאן נציגים מיומנים וחשובים של חברות הקדישא, יושב כאן המנהל הכללי של הפורום, יושב ראש חברת קדישא תל אביב, הם שומעים את זה ואני מציין את זה בכל פגישה שלי עם חברות הקדישא.
יעקב מרגי: חברת קדישא שלא תדאג ליום המחר אין לה זכות קיום.
יעקב מרגי: זה מה שקרה לצערי הרב בהרצליה.
יעקב מרגי: חברת קדישא שלא תדאג יום אחרי יום שנה אחרי שנה, לעתודות לטווח הרחוק של מינימום 20 שנה, אין לה זכות קיום ובסוף היא תיסגר.
יעקב מרגי: המדינה מתפתחת, הערים מתפתחות ויש טבעות.
יעקב מרגי: לכן צריך מבעוד מעוד לעשות לעניין הזה, אנחנו ניתן כתף ואת כל הסיוע בנושא.
יעקב מרגי: אגף לקבורה – לצערי הרב הנושא הזה מול האוצר עדיין בתהליך דיונים.
יעקב מרגי: המטלות שהמבקר הטיל עלינו ואני לוקח אותן והן מחייבות אותי להקים אגף קבורה עם חולית ביקורת ותקציבים כדי שיפקחו ויבדקו לעמוק ההתנהלות.
יעקב מרגי: כמו כן אנשי מקצוע מתחום ההנדסה שילמדו את נושא פיתוח בתי עלמין, צריך אגף.
יעקב מרגי: כוח אדם זה נושא שלא אוהבים לדבר עליו, אני אומר לכם שאגף קבורה עם מינימום - - -
יואל חסון: מה יש היום?
יעקב מרגי: היום יש צוות עובדים מתוך המשרד, היום עובדים.
יעקב מרגי: מינינו מנהל תחום קבורה ויש לו עובדים שכפופים לו מתוך המשרד.
יעקב מרגי: היום החוליות האלה מונות קרוב לשלושה עובדים עם תוספת השאלה של עובד וחצי מקרב המוסד.
יעקב מרגי: בנייר העבודה שאנחנו מכינים בייעוץ חיצוני מדובר על אגף של 8 עד 10 עובדים.
יעקב מרגי: כולם בעלי מקצוע בתחום.
יעקב מרגי: פרויקט ברקת – בוועדת שרים לענייני קבורה נדון הנושא, האוצר התחייב לתת תשובות בכפוף למסמך שהיה אמור להוציא לנו ושאנחנו ניתן עליו תשובות.
יעקב מרגי: ישנה התכתבות בנושא גם בתחום התכנון - - -
יואל חסון: לא היה שולחן עגול עליו דובר, לא הייתה התדיינות?
יואל חסון: האוצר היה צריך לתת תשובה כבר מזמן, לפני כחצי שנה.
יעקב מרגי: הייתה התדיינות בוועדת השרים, והיה המשך התדיינות בין המנהל הכללי לבין - - -
יואל חסון: ומה היה?
יעקב מרגי: בשלב הזה אני אתן את רשות הדיבור - - -
יואל חסון: רק לפני כן.
חנה פריידין: הודיעו היום שלא - - -
יואל חסון: נכון הם קיבלו אישור לא להגיע.
אביגדור אוחנה: בוקר טוב.
אביגדור אוחנה: לגבי פרויקט ברקת אנחנו קיימנו מספר דיונים עם האוצר ועם הגורמים הרלוונטיים האחרים, מינהל התכנון ומינהל מקרקעי ישראל.
אביגדור אוחנה: קיימנו דיון ארוך וממצא וביקשנו השלמות לכל הנתונים שיש אצלנו מחברת "פרטו" שליוותה את התהליך לאורך שנים ויש לה נתונים מכל האזור, מבתי העלמין האזוריים בסביבה.
אביגדור אוחנה: אני מוכרח לציין שיש מקום בהחלט לחשש או לספקנות שמגלה משרד האוצר ואני אסביר גם למה.
אביגדור אוחנה: מכיוון שבירקון לכאורה יש איזה פתרון לטווח של ה- 20 או ה- 10 שנים הקרובות - - -
יואל חסון: כשאתה מדבר על פתרון תגיד מהו.
אביגדור אוחנה: אגיד מיד.
אביגדור אוחנה: בגלל שבירקון יש פתרון לטווח 10 השנים הקרובות בצורת בניית מבנים לקבורה רוויה, בעצם הממשלה החליטה על סבסוד אותם מבנים, זה מקובל על חברות הקדישא כפי שהובהר בדיונים הקודמים.
אביגדור אוחנה: משרד האוצר בא ואומר שאם יש כרגע פתרון בירקון לטווח של 10 או 20 שנים הקרובות כי זה תלוי בהבנה.
אביגדור אוחנה: הם באים ואומרים שהם לא יכנסו להרפתקה של השקעה של מעל 200 מיליון שקל בברקת כשהם עדיין לא יודעים איך יתנהל.
אופיר פינס-פז: תגיד לי בבקשה מה הקשקוש הזה שמדברים עליו עכשיו ליד געש?
אביגדור אוחנה: אני מקווה שלעפר גרידינגר תינתן רשות הדיבור והוא יסביר כי זה התחום שלו.
אביגדור אוחנה: אני אשלים את הסקירה.
אביגדור אוחנה: מועצת בתי עלמין ברקת, הרב רפאל פנחסי עם המתכננים שעוסקים בתכנון בתי העלמין באו והציעו הצעה שאומרת בואו ניכס לפיתוח בשלבים, לא נפתח את כל האתר שזו מאסה אדירה מאוד של פיתוח רציני, ניקח חלק שאותו נפתח כשלב א' ונראה איך זה מתנהג ולפי זה נשליך על ההמשך.
אביגדור אוחנה: התעוררה בעיה כי אישור התכנית לא אפשר לבצע את הפיתוח בשלבים מסיבות כאלה ואחרות.
אביגדור אוחנה: פנינו אל מתכנן המחוז ואל מנהל המחוז, השבוע התקבלה תשובתו של עפר גרידינגר שניתן לבצע את השינוי הזה וללכת לתכנית מצומצמת וקטנה יותר.
אביגדור אוחנה: שלב א' עם השקעה - - -
יואל חסון: אתה מתייחס לבקרת.
יואל חסון: ולזה האוצר מסכים?
אביגדור אוחנה: לזה האוצר מסכים.
יואל חסון: וכמה זה יעלה?
אביגדור אוחנה: זה יעלה בסביבות 50, 60 מיליון שקל.
יואל חסון: וכמה קברים זה אמור לייצר?
אביגדור אוחנה: 30,000 קברים בשלב הראשון.
2545: חלק לקבורה אזרחית.
2545: בפתרון שהצעתי יש פתרון לכ- 28,000 לכלל ישראל ועוד 5,000
2545: לקבורה אזרחית, זה בשלב הראשון.
יואל חסון: וזה אמור לתת פתרון לכמה שנים קדימה?
2545: 4 שנים.
2545: אם הממוצע הוא בערך 8,000 זה יתחלק בין ירקון לבינינו ואז לתקופה של 4, 5 שנים זה ייתן פתרון ועד אז יוכלו לבחון לגבי ההמשך.
יואל חסון: ומה יקרה אם אנשים לא ירצו להיקבר בקבורה הרוויה?
2545: ולכן הניסיון.
2545: ההערכה שלנו שלא תהייה בררה.
2545: גם בסנהדרין כשאין אלטרנטיבה זה כך.
2545: כשיש אלטרנטיבה אומרים לא.
יואל חסון: התקציב של ברקת יבוא ברובו מתקציב המדינה או ממכירת הקברים?
2545: דבר ראשון מתקציב המדינה.
יואל חסון: זה לא מופיע ב- 2010.
2545: יש להם מקורות של רזרבות, עכשיו יש להם משא ומתן עם משרד הדתות ואיתנו כדי לצמצם את ההוצאה, לא קרוב ל- 200 מיליון אלא ל- 50 - - -
יואל חסון: כלומר 58 מיליון יהיו מתוך תקציב המדינה.
יואל חסון: מתי תתחיל הבנייה של זה?
2545: אחרי שהאוצר יאשר.
2545: הכל מוכן.
2545: חוברת המכרז הייתה מוכנה באוגוסט 2008.
2545: העיכוב היה בגלל האוצר שטען שזו הוצאה - - -
יואל חסון: ועל המתווה הזה הוא הסכים?
2545: הוא ביקש לבדוק אם מבחינה תכנונית אנחנו לא צריכים לעבור שוב 5 שנים של תב"ע – תכנון ובניין עיר, התנגדויות של הישוב שוהם ואחרים.
2545: קיבלנו תשובה ממתכנן המחוז שניתן לעשות תיקון בוועדה המחוזית מבלי לעשות את ההפקדה של תב"ע – תכנון בניין עיר ואחרים, ואז יש להניח שתוך כמה חודשים ניתן לעשות את זה ואז יוכלו לצאת לשטח אם האוצר ייתן תקציב.
אביגדור אוחנה: אני רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת אופיר פינס-פז העיר כאן, גם ברקת התחיל בשנת 1985 מהחלטה כזאת של תמ"א- תכנית מתאר ארצית, או וועדה מחוזית שסימנה שטח לקבורה.
אביגדור אוחנה: זה הוועדה שמסמנת שטח לקבורה ובזה רק מתחיל תהליך של עשרות שנים, וכמו שאנחנו רואים בברקת, עד שאפשר להביא את זה לידי מימוש.
אביגדור אוחנה: הם מסמנים שטחים כמו גן רווה, געש, וכמו אחרים ובעצם זה מאפשר אחר כך לפתח תכניות ולהפוך אותם לשטחי קבורה בפועל.
אביגדור אוחנה: זה לא משהו בר יישום מידי.
אביגדור אוחנה: האתר היחיד - - -
אופיר פינס-פז: בגעש האתר סומן במקום מסוים, עפר גרידינגר תקן אותי אם אני טועה, והזיזו את הסימון דווקא על הבתים של התושבים.
אופיר פינס-פז: אני לא מצליח להבין את זה.
אביגדור אוחנה: האתר היחיד שקיים באזור המרכז כבית עלמין אזורי ושמיועד לקבורה והוא בר יישום מידי הוא אתר של בקרת.
אביגדור אוחנה: אני מקווה שסוף סוף - - -
יואל חסון: מה עם הירקון?
אביגדור אוחנה: הירקון פעיל, חוץ מהפעילים.
אביגדור אוחנה: אני מדבר על אתר חדש והיחיד והוא ברקת שהוא בר יישום מידי.
אביגדור אוחנה: אני מקווה שסוף סוף הגענו לפתרון.
יעקב מרגי: אני הייתי מציע לראש הוועדה לקצות בדיון הבא רבע שעה למצגת על ברקת.
יעקב מרגי: רבותיי צריך לראות כדי להבין על מה מדובר.
יעקב מרגי: מההשקעה, מהתכנון, אי אפשר להגיד על בית עלמין תאווה לעיניים, הוא אתר יפה.
יואל חסון: יש מכרז על ברקת?
יעקב מרגי: קודם כל יסתיים הפיתוח והכל תלוי תקציב, חוברת המכרז מוכנה.
יואל חסון: על ההפעלה.
אביגדור אוחנה: ישנן שיטות הפעלה שונות שגם הן צריכות להיחתך ברגע שהדברים יסתדרו.
אביגדור אוחנה: יש תחשיבים כלכליים שונים, המודל שיקבע בסופו של יום הוא פונקציה גם של השטח שיעמוד לרשותך, הפיתוח - - -
יואל חסון: השאלה אם יש לכם את הכלים.
2545: בוודאי, יש את נציגי הרשויות.
2545: זה מכרז רגיל כמו שחוק המכרזים מחייב, כל אחד יוכל לגשת ואז יוכלו לראות את הדברים.
2545: חילופי יו"ר - היו"ר אופיר פינס-פז.
אביגדור אוחנה: זה לגבי ברקת.
אביגדור אוחנה: לגבי דברים אחרים שעלו בדוח, אם אנחנו מדברים - - -
2545: רציתי להשלים לגבי ברקת, בתכנית הכוללת יש בעיה מאחר והאתר הוא שיקום מחצבה, והקרן לשיקום מחצבות, לפי החלטת ממשלה קודמת, צריכה להשתתף ב- 30 מיליון בתקציב.
2545: בפגישות שקיימנו איתם על הבעיות גילנו שהבעיות הכי קשות זה להוציא מהם שקל וזה סיפור מההפטרה.
2545: התכנית החדשה והמצומצמת שאנחנו מדברים עליה היא מחוץ לתחום המחצבה וניתן להתקדם בלי להיות תלויים וקשורים לקרן למחצבה.
קריאה: אולי שהמנהל הכללי יסיים?
אביגדור אוחנה: לגבי ברקת סיימתי, השאלה אם להתייחס לנושאים האחרים.
אופיר פינס-פז: בהחלט, עדיין לא שמענו את המבקר.
רונית אלימלך: הצגנו את זה בישיבה הקודמת.
אופיר פינס-פז: בבקשה עפר גרידינגר, המתכנן המחוזי של מחוז מרכז.
עפר גרידינגר: תודה.
עפר גרידינגר: אומנם ביום שני היה דיון בוועדה המחוזית- מרכז, שעניינו היה המלצה למועצה הארצית בעניין שינוי 5 לתמ"א- תכנית מתאר ארצית 19 – תכנית המתאר לבתי העלמין.
עפר גרידינגר: אחרי שהוועדה המחוזית קיבלה עכשיו החלטה, תתכנס המועצה הארצית בענייני כל בתי העלמין במטרופולין תל אביב והמרכז, לפריסתם הכוללת ולא רק ברקת או תכנית כזאת או אחר.
עפר גרידינגר: לכל האתרים שבתכנית, יש תוספת אתר במודיעין, תוספת אתר אזורית בנוה ימין ליד כפר סבא.
עפר גרידינגר: יש שם סדרה של אתרים ואם תרצו אילנה שמטפלת בתמ"א- תכנית מתאר ארצית - - -
אילנה שפרן: חלקם קיימים וחלקם הוסרו מהתמ"א – תכנית מתאר ארצית הקודמת אחרי שראו שהם לא רלוונטיים.
אופיר פינס-פז: בקצרה.
אופיר פינס-פז: מה הוסר מהמפה מה התווסף?
עפר גרידינגר: מוצע להסרה, המועצה הארצית - - -
אופיר פינס-פז: מה מוצע להסרה, מה מוצע להוספה?
אופיר פינס-פז: בקצרה תני לנו סקירה.
אילנה שפרן: אני אתן עוד רקע כללי.
אילנה שפרן: תמ"א – תכנית מתאר ארצי, 19 שלמעשה אושרה כבר בשנת 1987 כללה 7 אתרים במחוז מרכז ובתל אביב – גוש דן.
אילנה שפרן: עם הזמן ראו שחלקם אינם רלוונטיים לעניין הקבורה, לדוגמה רמת אביב ג' שכמובן הביקוש למגורים זמניים היה גבוהה מהביקוש למגורים הקבועים.
אילנה שפרן: לאחר מכן מינהל מקרקעי ישראל יצא בסקר שבדק את ההיתכנות של אותם אתרים והציע אתרים חדשים.
אילנה שפרן: מכאן התגלגל הסיפור של שינוי תכנית מתאר ארצי 19, זו התכנית הארצית לקבורה, שהציע בסך הכל 19 אתרים.
אילנה שפרן: נגרע מהתכנית המקורית: גן רווה ובמקומו הוספו שני אתרים שורק ומחלף יבנה, שורק זה אזור שיש בו מתקנים אחרים, ירד גם כפר קאסם שהובן שזה לא רלוונטי.
אילנה שפרן: בגעש באמת המקום שונה והמקום החדש נקבע בין הכבישים שמתוכננים וזה הרציונל של מיקום השטח הזה.
אילנה שפרן: בברקת נעשה עדכון של התכנון לפי התכנון החדש והמאושר ולא לפי התכנון המקורי.
אילנה שפרן: בשלבים של התכנון כמו שאתה יודע אנחנו מעבירים כל הצעה לשינוי תכנית מתאר ארצית, להערות לוועדות מחוזיות וזה מה שנעשה ועל זה עפר גרידינגר דווח שהתקיימה ישיבה שממליצה למועצה הארצית אלו אתרים להוסיף ואילו אתרים הם חושבים שהם נחוצים או לא.
אילנה שפרן: כמובן שלהם יש ידע מקומי שהוא שונה מהראיה הכללית של המתכננים.
אילנה שפרן: אני מתארת לעצמי שתוך חודש יהיה דיון במועצה הארצית שיאשר את אותם אתרים והתקווה שלנו ליצור עתודות קרקע שימנעו את הבעיה של חוסר מקום לקבורה שקיים היום.
אילנה שפרן: אציין עוד שבמקביל אנחנו עובדים גם על שינוי תכנית מתאר ארצית שנוגעות לקבורה רוויה ולקבורה אזרחית.
עפר גרידינגר: אני רוצה להתייחס למבנה הקבורה הרוויה בירקון שעליה דיברתם קודם.
אופיר פינס-פז: סליחה, אבל הבנתי שיש בקשה להעלאה למתקן החדש בגעש.
אופיר פינס-פז: ראש המועצה חוף השרון בבקשה.
אליהו ברכה: למען הגילוי הנאות ראש המועצה חוף השרון ואנחנו מהנפגעים נקודתית מאותו אתר געש שדובר.
אליהו ברכה: אני אגע בזה בקצרה ואעבור לנושא הכללי.
אליהו ברכה: אומנם הוא כלוא בכבישים אבל מדובר ב- 600 דונם, זה לא 100 דונם שכלואים בין כבישים.
אליהו ברכה: לקחו בית קברות והסירו אותו מהאזור הנגופי אבל שמו אותו ליד אזורי מגורי האנשים.
אליהו ברכה: מקובל באזורנו, בארצנו שמביאים את הבתים לבית הקברות אבל לא את בית הקברות אל הבתים.
אליהו ברכה: זה מה שנעשה.
אליהו ברכה: שמו אותו ליד שני כפרים מאוד מרכזיים בצוואר הבקבוק של המדינה שהוא כביש החוף.
אליהו ברכה: במקום הכי צר החליטו לשים.
אליהו ברכה: עברנו הבוקר ליד ירקונים וראינו שירקונים נראה בהחלט כאזור שלא נוצל כמו שצריך ואפשר להפוך אותו לקבורה רוויה, ואני מניח שהוועדה תדון בזה.
אליהו ברכה: אגע דווקא בנושא הכללי ולא בהכרח בנושא הנקודתי שלנו.
אליהו ברכה: אי אפשר להתעלם שהטריגר היה אותו דוח של מבקר מפברואר ואותה התכנסות של הוועדה שגרמה לגופים לבוא ולמצוא פתרונות כאלה ואחרים.
אליהו ברכה: אבל נדמה לי - - -
אופיר פינס-פז: אנחנו שמחים שלמבקר המדינה יש כזאת השפעה עדיין.
אליהו ברכה: בהחלט ומברכים על כך.
אליהו ברכה: המסלול שאמר המבקר ואמרה המדינה לפניו, בואו נתייחס לקבורה רוויה, באו ננצל את השטח ביעילות, אין מספיק שטחים במדינה, לא ניקח לא את שטחי הנוף, ולא שטחים שמיועדים למגורים, ובהחלט בחוף השרון השטחים הם מאוד ערכיים, הן החברה להגנת הטבע תאמר את זה והן התושבים שגרים בצפיפות הולכת וגדלה עם התנועה הרבה שעוברת שם, יש שם תנועה של כל עם ישראל שבאה מהצפון לדרום ומהדרום לצפון.
אליהו ברכה: אמר המבקר תתרכזו בקבורה רבודה, תתרכזו בברקת ואל תצטרכו שטחים מיותרים.
אליהו ברכה: משום מה המחוז מעביר לארצי בהוראה של מינהל התכנון שבחר לעבות ולהגדיל את הקבורה הלא רבודה.
אליהו ברכה: להגדיל את השטחים ולצרוך יותר שטחים.
אליהו ברכה: נראה לי - - -
אופיר פינס-פז: אבל בהכנת העתודה זה סיכוי שזה יתממש, אבל ראית שבתכנית מתאר ארצית הורידו שטחים ואתרים מסומנים, הוסיפו אתרים אחרים ושינו.
אופיר פינס-פז: כנראה שהסדר האמיתי זה ברקת והיתר זה ברמה התכנונית עתידית שיכולה לעבור הרבה מאוד שינויים.
אופיר פינס-פז: אתה אומר שזה גם לא יהיה בתכנון העתידי.
אליהו ברכה: אני לא חושב שצריך - - - -
אופיר פינס-פז: תבוא בפני הוועדה הארצית, אולי הוועדה המחוזית - - -
קריאה: מה שאני מבין ממנו שהוא כבר מוזמן לוועדת תכנון.
אליהו ברכה: לא.
אליהו ברכה: אני ביקשתי ולא הוזמנתי.
אופיר פינס-פז: בבקשה המנהל הכללי.
אביגדור אוחנה: לגבי מבני הקבורה שעתידים לקום בירקון, מבני הקבורה הרוויה, אנחנו מדברים על צפיפות של 1,500 קברים לדונם ומעלה.
אביגדור אוחנה: הממשלה החליטה לסבסד אותם מבני קבורה בסך 2,000 שקל לכל חלקת קבר.
אביגדור אוחנה: אני מוכרח לומר שבכלל נושא הקבורה הרוויה ובפרט לאור מצבת העובדים שקיימת במשרד, כל הנושא הזה הוא חדש לנו לחלוטין והוא תחום מאוד מקצועי ומסובך.
אביגדור אוחנה: אין ספק שלנו לקח זמן להכין את הקריטריונים אחרי שהתייעצנו עם גורמים מקצועיים מחוץ למשרד ודנו בהם ארוכות כדי להבין את המטריה ולהבין לאן אנחנו נכנסים.
אביגדור אוחנה: לפני יותר מחודש חודשיים סיימנו את הקריטריונים.
אביגדור אוחנה: מאחר ומדובר בתמיכה בעמותות אנחנו צריכים לצאת עם קריטריונים על פי פרק 4 א' חוק יסודות התקציב.
אביגדור אוחנה: אנחנו גם נדרשים להעביר את זה לאישור משרד המשפטים.
אביגדור אוחנה: העברנו את זה למשרד המשפטים וקיבלנו הערות, החזרנו את זה למשרד המשפטים אחרי תיקונים.
אביגדור אוחנה: בתחילת השבוע קיבלנו הערות נוספות ממשרד המשפטים שטרם דנו בהם להשלמה.
אביגדור אוחנה: אני מקווה שכל התהליך הזה יסתיים במהרה ונוכל לפרסם את הקריטריונים במהלך החודש הבא ויוכלו להגיש את הבקשות ולצאת לדרך.
אופיר פינס-פז: למה אתם לא מעבירים הצעת חוק שבישראל תהייה קבורה רוויה נקודה.
אופיר פינס-פז: להעביר הצעת חוק כמו שבהודו יש חוק ששורפים את המת.
אברהם מיכאלי: הייתי פעם באתר רווי?
אברהם מיכאלי: אני אומר לך שצריך לראות כמה זה לא מקובל על כולם.
אופיר פינס-פז: לכן אני מציע להגיש את זה בחוק.
אופיר פינס-פז: אם זה לא יהיה בחוק זה לא יהיה.
אופיר פינס-פז: חילופי יו"ר - היו"ר יואל חסון.
יעקב מרגי: ברשותך היושב ראש, חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל שאלה- - -
קריאה: תעביר חוק שכלום חייבים לגור בבתים רבי קומות ולא יהיו בתים צמודי קרקע.
קריאה: אתה יכול להעביר חוק כזה?.
יעקב מרגי: אופיר פינס-פז שאל למה לא מחוקקים חוק שבמדינת ישראל שהקבורה לא תהייה רק קבורה רוויה.
יעקב מרגי: חוק אפשר לכתוב כי הנייר סובל הכל, בסוף השאלה היא בביצוע.
יעקב מרגי: יש מגבלות תכנוניות, הפריפריה לא דומה לגוש דן, עלויות הקבורה ועלויות פיתוח קבר לקבורה רוויה הן עלויות גבוהות.
יעקב מרגי: אנחנו מובילים כרגע ניסיון לקמפיין דרך לשכת הפרסום הממשלתית.
יעקב מרגי: לחברה הישראלית הנושא הזה עדיין לא חלחל, לא מחלחל, זה נושא קשה מאוד.
יעקב מרגי: אני מאמין שאם לא תהייה אלטרנטיבה בסוף יאלצו ויקברו בקבורה רוויה.
יעקב מרגי: אני מעודד קבורה רוויה, גם מהבחינה ההלכתית יש פתרונות.
יעקב מרגי: זה תהליך ואי אפשר לומר נחוקק חוק ומעכשיו נקבור קבורה רוויה.
יעקב מרגי: יש לנו בעיה קשה, פנה אלי עכשיו חבר הכנסת שלמה (נגוסה) מולה, העדה האתיופית לא מפנימה את זה.
יעקב מרגי: יש לנו בבית רגב קבורה רוויה לתושבי הצפון, לעולי אתיופיה מאזור הצפון הוא אומר יצא איזה חריג, להעביר חריג זה לא כל כך פשוט.
יעקב מרגי: קל לומר לחוקק חוק אבל צריך לראות איך עושים את זה, מהן ההשלכות לחלקים אחרים בארץ, אזור זה לא דומה לזה.
יעקב מרגי: העלויות – האוצר, ועם כל הכבוד לאוצר, לא שש, הוא רואה את המטר הקרוב ולא רואה את השנה הבאה.
אופיר פינס-פז: נעזור להם להבין.
יעקב מרגי: בשמחה, אבל זה חייב להיות בישוב הדעת.
יעקב מרגי: גם גורמי התכנון - - -
אופיר פינס-פז: אומרים לנו שקבורה רוויה יקרה הרבה יותר.
אופיר פינס-פז: אבל קשה להבין את זה כשאתה לוקח את מרכיב הקרקע.
יעקב מרגי: אני שמח שהמדינה סוף סוף עשתה בשכל והולכת על שטחים כלואים, הולכת על מקומות ושטחים שלא עשו איתם כלום.
יואל חסון: אני מבקש לשאול, ראשית הייתי רוצה שתייחסו לגעש.
אילנה שפרן: זה חלק מתכנית כללית לתוספת שטחי קבורה בגוש דן וזה נובע מהמצוקה.
יואל חסון: יש איזה רעיון של שימוש בקרקעות מסביב לנמל התעופה בן גוריון?
יואל חסון: הרי שם באזורים רחבים ביותר לא ניתן לעשות בנייה לגובה, יש שם שטחים מתים.
יואל חסון: האם אתם חושבים, או שזה נשקל, לגבי אזור נמל תעופה בן גוריון?
יואל חסון: מי שטס רואה שליד כל שדות התעופה יש בתי קברות.
יואל חסון: למה לא ללכת לכיוון הזה?
אילנה שפרן: זה נשקל במסגרת הבדיקה והסקר של אתרים אפשריים.
אילנה שפרן: אני רוצה לומר שיש בעיה ואומנם זה קשור לטיסות, אבל רעש המטוסים מפריע לטקסים שנערכים בבתי העלמין.
אילנה שפרן: צריך לקחת את זה בחשבון.
יואל חסון: בגלל זה?
אילנה שפרן: כן, זה שיקול.
יואל חסון: הייתי באור יהודה ושמעתי ואני לא מסכים.
אילנה שפרן: יש לנו אתר בסמוך שהוא עדיין לא ממוקם סופית והוא לאורך כביש 442.
יואל חסון: שיקול הרעש בעיניי, וסלחי לי, זה לא דבר רציני.
יואל חסון: כשיעבור מטוס שימתינו בטקס, זה דקה וחצי.
אילנה שפרן: המטוסים עוברים אחת לשתי דקות.
יואל חסון: את חושבת שזה באמת יפריע לקיום ההלוויות?
אילנה שפרן: כן.
אילנה שפרן: המומחים בצוות שקלו גם את העניין הזה.
יעקב מרגי: אני חושב שלצד המצוקות ויש גם רצון.
יעקב מרגי: עיריית אור יהודה הייתה אצלי - - -
יואל חסון: אני בטוח שאם תבדקי מה יותר נכון מבחינת הממלכה, האם לקחת אזור כל כך חשוב ואטרקטיבי כמו אזור געש, אזור השרו,ן או להקים את בתי העלמין מסביב לנמל התעופה, אין בכלל שאלה כאן ועם כל הכבוד לרעש.
יואל חסון: אני רוצה להגיד לך דבר נוסף, אם מדובר על אולם ההספדים עצמו, הרי אין שום בעיה להקים האנגר שהוא חסין רעש, ובטקס הקבורה עצמו זה יהיה סגור.
אילנה שפרן: הנושא הזה נשקל ואני לא המומחית לעניין וזה המשרד לשירותי דת.
אילנה שפרן: זה גם העניין של מעבר של כהנים מעל בית עלמין, כי זה אזור שמטוסים מקיפים אותו, יש בעיות.
אילנה שפרן: הרעיון מאוד יפה.
יואל חסון: אני מניח שימצאו לזה פתרון הלכתי.
יואל חסון: אם מצאו פתרון לקבורה הרוויה, ימצאו פתרון הלכתי לבעיה הזאת.
אברהם מנלה: יש כמה פתרונות, עושים טפח בין הקברים ואז אין שום בעיה לכהנים, אם מראש אתה מתכנן את זה אז אין שום בעיה.
אילנה שפרן: אני אמסור את זה לצוות.
יואל חסון: אנחנו נקיים בפגישה מיוחדת לעניין הזה.
יעקב מרגי: אני מצטרף לדברים של אילנה שפרן, בעבר הייתי שותף לעניין כשאפרים סנה היה שר התחבורה, זה לא כל כך פשוט ולא כל חברות הקדישא עושות את הפתרון.
יעקב מרגי: העלו את המצוקה הזאת וזה לא מופרך.
יעקב מרגי: אני רוצה לומר לכם שרשות שדות התעופה סרטטה מסלול להמראות ונחיתות שמתחשבות בסוגיה של הכהנים.
יעקב מרגי: לכן לא להקל ראש, זה לא מופרך אבל אפשר למצוא פתרונות.