GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור כלפה: שאנחנו גם נדאג לכסף לפיתוח?
ליאור כלפה: 7 מיליון שקלים לפיתוח מרכז היישוב?
זבולון אורלב: כלומר מהכסף של מבני ציבור רוצים לקחת גם כסף לפיתוח---
ליאור כלפה: 35 דונם, לא אני תכננתי את תכנית הבנייה העירונית של ניצן, תכנית הבנייה העירונית של ניצן תוכננה לפני כן, ואדוני, רק משפט אחד.
ליאור כלפה: אנחנו כבר יישוב מאכלס ואין שום סיבה לעכב אותנו, אנחנו רוצים להתחיל תכנון מחר בבוקר ואנחנו מבקשים לכבד לפחות את הבקשה המינימלית.
ליאור כלפה: סדר עדיפות קבענו, מקווה ומעון לא ייבנו ביישוב.
זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר לחברים שאנחנו לא דנים לגופם של הבקשות.
זבולון אורלב: כלומר הדיון כאן הוא האם ועדת המשנה מוכנה או לא מוכנה לפנות לוועדה הממלכתית ולבקש ממנה שהיא תקבל את ההחלטה.
זבולון אורלב: כלומר אנחנו לא שמים את עצמנו במקום הוועדה הממלכתית.
זבולון אורלב: אנחנו לא קובעים אם טענה כזו צודקת או לא צודקת, אלא אם נושא מסוים, מן הראוי שהוועדה תיתן את דעתה, הואיל והיא לא נתנה את דעתה בדוח הביניים.
זבולון אורלב: יכול להיות שאנחנו בכלל מתפרצים לדלת פתוחה, יכול להיות שהוועדה, בלי שום צורך שלנו לזרז אותה, מכוחה היא החליטה לדון בעניין.
זבולון אורלב: לכן אני אומר, אנחנו לא הולכים לקבל פה החלטה בעד או נגד, אתם צודקים, אתם לא צודקים, אלא אם אנחנו מתרשמים שיש פה באמת עניין לפנות לוועדה בשמנו, כמי שבסופו של דבר כתב את כתב הסמכות לוועדה, ומבקשים מהוועדה, ובסופו של דבר היא מוסמכת להחליט האם אנחנו רוצים לבקש שהיא תדון או לא תדון.
זבולון אורלב: כך עשינו גם בפעם הקודמת.
זבולון אורלב: לכן אני מחדד את הדברים ואומר, בנימוקים לדעת שזה עילת הישיבה שלנו ולא בהחלטה אם אתם צודקים או לא צודקים.
זבולון אורלב: מכאן ואילך, הדוברים יכוונו כך את דבריהם.
זבולון אורלב: המתיישבים סיימו?
זבולון אורלב: נציג מזרח לכיש.
מוטי שומרון: במזרח לכיש היתה החלטת ממשלה לפני כשנתיים, כשדיברו על חלוציות ופיתוח וכולי וכולי וכולי ונאמרו סכומים ונכתבו סכומים לגבי מבני הציבור.
מוטי שומרון: להפתעתנו, בישיבה לפני כעשרה ימים במשרד השיכון, פתאום התברר לנו שהכל התכווץ, התכווצו גם המטראז'---
זבולון אורלב: בגלל הכסף.
זבולון אורלב: הם בונים לפי התקציב שקיים להם.
מוטי שומרון: התכווץ גם המטראז' כמעט בכל המבנים וגם המחיר למטר התכווץ, ואנחנו טענו, אם אתם הולכים לפי משק וכלכלה, למשל, אז קחו את המחיר למטר שידוע.
מוטי שומרון: תחליטו לפי מה הולכים.
מוטי שומרון: פה כיווצו בשני הכיוונים, גם את המטראז' וגם את המחיר למטר.
מוטי שומרון: אני רק רוצה הערה אחת, שצריך לזכור אותה, בדרך כלל משרד השיכון לא מתחיל בפרויקט לפני שיש כסף לסיים אותו.
מוטי שומרון: אלה ההנחיות היום, כך נאמר לנו.
מוטי שומרון: ואולי זו הסיבה גם שאין לנו היום הרשאות להתחיל שום דבר.
מוטי שומרון: אנחנו כרגע עומדים בפתחה של הבנייה הפרטית ביישובים ואם לא יהיו מבני ציבור, לא יהיה אכלוס.
מוטי שומרון: יעמוד ישוב עם בתים, אבל ריק.
מוטי שומרון: אין שם משהו ליד, אין מכולת ואין מקווה ואין כלום.
מוטי שומרון: אין כלום.
מוטי שומרון: לא יוכלו לאכלס.
מוטי שומרון: אם קבענו תאריך יעד של א' אלול תשע"א לאכלוס, עד אז צריכים לעמוד כל מבני הציבור הרלוונטיים.
זבולון אורלב: עוד שנה וחצי האכלוס?
מוטי שומרון: כן, בעזרת ה'.
זבולון אורלב: מר בנצי ליברמן, איך אתה מציע שתהיינה התשובות?
זבולון אורלב: קודם משרד השיכון?
איתי אהרונסון: אני ביקשתי רק להבהיר הבהרה קטנה, לא להתייחס לכל תוכן הדברים.
איתי אהרונסון: נשאלה השאלה האם הסכמי ההעתקה דיברו על תקציב או על מטראז', האם בהסכמי העתקה דובר שיהיה איקס מטרים לפי מפתח כזה או אחר, או שיש תקציב מסוים בשקלים ועכשיו עם התקציב הזה צריך להסתדר.
איתי אהרונסון: התשובה היא כזאת; הסכמי ההעתקה ברובם, אלה שגובשו ונחתמו בשלב שכבר אותה החלטת ממשלה מפורסמת שמכונה 'תקן רענן דינור', כלומר החלטת הממשלה שקובעת איך מחשבים את התקציב לטובת הקמת מבני הציבור, כולם נסמכים על החלטת הממשלה הזאת, וברמה הקונספטואלית, ולכן מה שחשוב זו החלטת הממשלה.
איתי אהרונסון: החלטת הממשלה, כמו שנאמר על ידי מר דורון בן שלומי, בתחילת הדברים, לוקחת מטראז' שהיה ביישובים בגוש קטיף ומכפילה אותו בתקציב.
איתי אהרונסון: הכניסה לפרטים כרגע פחות חשובה.
איתי אהרונסון: הסכמי ההעתקה מדברים על תקציב, אלא מה?
איתי אהרונסון: מכיוון שהחלטת הממשלה לוקחת מטראז' ומכפילה בתקציב, למרות שהסכמי ההעתקה מדברים על תקציב, בגלל שהנוסחה בנויה כפי שהיא בנויה, נוצר שיח בשטח לא פעם ולא פעמיים, שהוא שיח שמדבר על מטראז' ולא על תקציב, שהוא אותו מטראז' שנכתב בהחלטת הממשלה---
זבולון אורלב: לכאורה בצדק, כי, לכאורה, הסכום שיש בהסכם ההעתקה הוא בא מהנוסחה שכתובה בהחלטת הממשלה.
איתי אהרונסון: כן, אבל לפחות ברמת החלטת הממשלה וכוונת הדברים, כפי שהם נחתמו גם בהסכמי ההעתקה וגם בהחלטת הממשלה, כוונת הדברים היתה שזה התקציב ועכשיו עם התקציב הזה צריך לייצר את מבני הציבור שנדרשים לקהילה.
איתי אהרונסון: אני לא נכנס כרגע לשאלה, כי זו שאלה גדולה, האם התקציב הזה מספיק או לא מספיק, בהינתן הקהילה החדשה.
איתי אהרונסון: זו שאלה בפני עצמה והיא גדולה.
איתי אהרונסון: אני רק מדבר על הטרמינולוגיה.
זבולון אורלב: אני מבין שהסכום בהסכם ההעתקה הוא לא בא כתוצאה מגילוי של אליהו, הוא לא סכום שרירותי.
זבולון אורלב: אני מבין איך ממשלה עובדת.
זבולון אורלב: היא עבדה לפי שאיזה שהם קריטריונים, איזה שהיא נוסחה.
איתי אהרונסון: לא, זהו, שלא.
זבולון אורלב: הנוסחה נלקחה מהחלטת הממשלה, זה סביר.
איתי אהרונסון: אבל חשוב לזכור את העובדה שהמפתח הוא לא מפתח שבחן צרכים ביישוב החדש, אלא הוא מפתח שבחן מה היה ביישוב, לכן בין לבין ישנה תמיד השאלה האם כשלוקחים את מה היה והופכים את זה לכסף, כפי שהציעה החלטת הממשלה, האם זה מספיק או לא מספיק, אבל אני באמת לא רוצה להתייחס לשאלה הזאת, זו גם לא הטריטוריה שלי.
זבולון אורלב: לא זה מה שהם קובלים.
איתי אהרונסון: אני מתייחס רק לפן העובדתי מכיוון שהשאלה נשאלה במישור העובדתי ולכן התוצאה היא שהניירות מדברים על כסף---
זבולון אורלב: רק חידדת את הבעייתיות.
איתי אהרונסון: כן, זו היתה הכוונה שלי.
איתי אהרונסון: הניירות מדברים על כסף והשיח בשטח, בגלל שהנוסחה---
זבולון אורלב: השאלה איזה ניירות.
זבולון אורלב: הניירות זה גם החלטת ממשלה.
זבולון אורלב: חבר'ה, אי אפשר לקחת החלטת ממשלה ולהגיד 'זה סמרטוט'.
איתי אהרונסון: לא, גם החלטת ממשלה מדברת על תקציב כאשר לקביעת התקציב היא קובעת נוסחה.
איתי אהרונסון: בנוסחה, אחד המשתנים המרכזיים זה המטראז' שהיה בגוש.
איתי אהרונסון: כתוצאה מזה שהנוסחה מתבססת על מטראז' שהיה בגוש קטיף, נוצר שיח בשטח שמדבר על מטראז' ולא על שקלים.
קריאה: שגם שם יש עוול כשלעצמו.
זבולון אורלב: אפשר להתווכח אם ספרו נכון או לא ספרו נכון, או מה שאמר מר רון שכנר, שנר אחד, נר למאה.
זבולון אורלב: כלומר יש תמיד איזה 'סיד מאני', במבנה זה דבר בסיסי, שלא משנה כמה הוא משרת, הוא תמיד חלק שקיים.
זבולון אורלב: כמו שנאמר, בור טבילה אחד במקווה יכול לשרת כך ויכול לשרת כך.
זבולון אורלב: משרד השיכון.
זבולון אורלב: גב' אסנת קמחי, מנהלת אגף תכנון ופרוגרמות.
זבולון אורלב: את מופקדת על העניין במשרד השיכון?
אסנת קמחי: אני רוצה קודם לדבר על היישובים החדשים שמוקמים מכח החלטות הממשלה ולא מכח הסכמי ההעתקה, שזה חלוציות ומזרח לכיש.
אסנת קמחי: היו החלטות ממשלה שקבעו מה ייעשה ביישובים האלה, גם מבחינת פיתוח וגם מבחינת מוסדות הציבור, ותוקצבו סכומים.
אסנת קמחי: במהלך העבודה, כשהתחלנו לעבוד על הנושא, זיהינו שהסכומים שמופיעים בהחלטת הממשלה הם סכומי חסר.
אסנת קמחי: הם לא הספיקו להקמת מוסדות ציבור כמו שאנחנו מכירים אותם.
אסנת קמחי: הוכנו אצלנו במשרד ניירות על העניין הזה, היו אין סוף דיונים עם סל"ע, זה הובא גם לידיעת ועדת החקירה ובסופו של דבר היתה עבודת מטה מאוד ארוכה אצל המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה והוחלט לשנות את הסכומים.
אסנת קמחי: איך הוחלט לשנות את הסכומים?
אסנת קמחי: הרי לא חלמנו עליהם.
אסנת קמחי: יש במשרד השיכון מה שנקרא תקן, אני מנהלת האגף לענייני הכפר, אני מטפלת בהתיישבות הכפרית.
זבולון אורלב: המכונה 'תקן ברודט'?
אסנת קמחי: לא, הוא מכונה תקן 300, הוא תקן כפרי, ליישובים כפריים, עד 300 משפחות.
אסנת קמחי: לקחנו את התקן הזה ואמרנו שביישוב כפרי שיש בו עד 300 משפחות, זה סל מוסדות הציבור שהמדינה נותנת.
אסנת קמחי: יש שם פירוט של איזה מוסדות ציבור, מה המוסד הציבורי ומה גודלו.
אסנת קמחי: את מוסדות הציבור האלה התאמנו ליישובים החדשים שמוקמים במזרח לכיש ובחלוציות.
אסנת קמחי: מצד אחד התאמנו את הפרוגרמה מבחינת מטראז', ומצד שני אמרנו, עלויות.
אסנת קמחי: איך נגיד מה העלות?
אסנת קמחי: עשינו בדיקה מדגמית של מכרזי משק וכלכלה, שהיא חברה של מרכז השלטון המקומי, בדקנו מה תוצאות המכרזים של בניית מבנים דומים באזורים מסוימים בארץ.
אסנת קמחי: לקחנו איזה שהוא ממוצע.
אסנת קמחי: עבודת המטה המאוד ארוכה שהיתה אצל מר אייל גבאי תרגמה את תקן 300 של היישובים הכפריים בממוצע מכרזי משק וכלכלה, כולל פיתוח.
אסנת קמחי: זאת אומרת, הסכומים המעודכנים היום מהחלטות הממשלה הקודמות---
זבולון אורלב: תקן 300 עושה הבחנות בין סוגי ישובים קהילתיים, אם זה חילוני, אם זה דתי, אם זה חרדי?
אסנת קמחי: יש תקן 300 ליישוב בעל צביון חילוני ובעל צביון דתי.
אסנת קמחי: יש בהחלט והתאמנו את זה.
אסנת קמחי: ברוב היישובים כמות הכסף שהוקצתה עלתה באופן משמעותי, יש תוספת של כמעט 30 מיליון שקלים.
אסנת קמחי: צודק מר מוטי שומרון, בחזן היא קטנה.
אסנת קמחי: חזן שלב א', אני לא יודעת איך נכתבו הסכומים בהחלטת הממשלה, לא הייתי אז בתפקיד.
אסנת קמחי: בהחלטת הממשלה מופיעים סכומים מסוימים, כשבאנו ועשינו עבודה מקצועית שתרגמה מצד אחד את הפרוגרמה ומצד שני את העלויות של משק וכלכלה, עשינו זה כפול זה ואמרנו 'זאת הפרוגרמה שמתאימה לכל אחד מהיישובים'.
אסנת קמחי: יצא שבחזן, מול החלטת הממשלה של מזרח לכיש המקורית, הסכומים פחתו בחלק מהמקרים.
אסנת קמחי: למשל היתה שם הקצאה מאוד גדולה של בית כנסת, שפחת.
אסנת קמחי: אבל שוב, העבודה היתה עבודה מקצועית, זה לא שמישהו החליט---
זבולון אורלב: אני לא מבין, אבל זה סותר את החלטת הממשלה, כי החלטת הממשלה לכאורה דיברה על נוסחה מסוימת---
אסנת קמחי: אני מפרידה עוד פעם, יש יישובי העתקה ויש ישובים שזה הסכמי התיישבות, מה שאנחנו קוראים, החלטות ממשלה.
בנצי ליברמן: אני בכל זאת רוצה להיכנס שנייה.
בנצי ליברמן: את משך הזמן אני לא יכול להסביר כמובן.
בנצי ליברמן: אני יכול להסביר איך הדברים התבצעו מרגע שמר אייל גבאי---
זבולון אורלב: את משך הזמן ועדת החקירה תסביר.
בנצי ליברמן: למעשה מר אייל גבאי, צריך לומר את האמת, בתקופה של החודשיים האחרונים, מרגע שהוא קיבל את דוח הביניים, מנהל ישיבות אינטנסיביות של בין ארבע לחמש ישיבות בכל שבוע באמת ובתמים, כאשר כל גורמי הממשלה הרלוונטיים נמצאים ומבני הציבור זה אחד הנושאים המרכזיים באופן טבעי.
בנצי ליברמן: אל"ף, הוועדה שמה את יהבה על העניין הזה, היא מסבירה בצורה מפורשת שאם אין מבני ציבור, ממילא ההעתקה הקהילתית לא תוכל לצאת לפועל כמו שצריך, ודבר נוסף, העתקה קהילתית כמהותה זה מבני הציבור, חלק משמעותי מהדבר הזה.
בנצי ליברמן: אנחנו ביקשנו לבחון איך אנחנו מסווגים את האזורים השונים, כי ההעתקות הקהילתיות.
בנצי ליברמן: .. ואני אגדיר רגע העתקה קהילתית, זה ממש כרגע לא מעניין אותי אם זה במסגרת החוק או במסגרת החלטת ממשלה, העתקה קהילתית זאת אומרת שזה העתקה קהילתית ולמעשה אפיינו שלושה סוגי העתקה קהילתית.
בנצי ליברמן: סוג אחד זה ישובים חדשים באזורי פריפריה מועדפים, שמדינת ישראל אומרת 'במקרה הזה אני בכלל לא סופרת כמה מטרים בן אדם הביא מהגוש', כי העיקרון אמר שכמה שהיה לך ביישוב, על פי דוח סנפיר, מיפוי שהמדינה עשתה, אמור להיות לך במקום הזה כפול 4,500 שקל.
בנצי ליברמן: זאת היתה המשוואה הבסיסית.
בנצי ליברמן: אמרנו שביישובי לכיש וביישובי חלוציות, ששם יש קהילות שכמעט הכפילו את עצמן, אם ניתן את המטראז' ברוב המקומות, תיכף נדבר על חזן, זה לא יספק את היישוב כפי שהוא אמור להיות עוד שנה וחצי.
בנצי ליברמן: למשל בלכיש יש כ-350 משפחות שמתוכן רק 150 זכאיות.
בנצי ליברמן: אם הייתי לוקח את הזכאיות בלבד, לא היה מספיק המטראז'.
בנצי ליברמן: אמר משרד ראש הממשלה, להיטיב עם המצב, שם את המשוואה בצד, מגדיר אותם כיישובים חדשים, לוקח את המקצוענים ממשרד השיכון, כמה צריך מטראז' ביישוב---
זבולון אורלב: תקן 300.
בנצי ליברמן: תקן 300.
בנצי ליברמן: ברוב המקומות זה היטיב עם המקומות והעלייה במקומות האלה בלבד זה 15 מיליון שקל.
בנצי ליברמן: זה סכום בהחלט נכבד מעבר למה שניתן, משום שההתייחסות היתה ליישוב חדש.
בנצי ליברמן: היישוב חזן, משום ששם היה היפוך של הדברים, נפגע, בגלל ההתייחסות הזאת, והאוצר בעניין הזה אמר 'בנצי, תשמע, אי אפשר לקחת את הנוסחה ולהחליט שלוקחים רק את הדובדבן שלה.
בנצי ליברמן: אם אתה רוצה לדבר איתי על מטראז' בלכיש, אז בוא נדבר על מטראז'.
בנצי ליברמן: אם אתה רוצה לדבר איתי בעיקרון כמה צריך ביישוב, אז יש גורם מקצועי'.
בנצי ליברמן: הגורמים המקצועיים לקחו את תקן 300.
בנצי ליברמן: אני העדפתי כמובן את תקן 300 כי ברוב המקומות בלכיש ובחלוציות זה העלה באופן משמעותי את הכסף ואת המטראז' ואפשר לבנות שם את מה שנקבע, כי שם היה המחיר או התמחיר על פי משק וכלכלה.
בנצי ליברמן: פה, ביישוב חזן, יכול להיות שצריכה להיות התייחסות נקודתית, אבל היא לא משנה את העיקרון שבלכיש ובחלוציות, זה היטיב עם העסק באופן משמעותי.
בנצי ליברמן: הדבר הנוסף, או הסוג הנוסף, זה ישובים שמוטמעים בתוך ישובים קיימים.
בנצי ליברמן: קח למשל את---
זבולון אורלב: יסודות.
בנצי ליברמן: לא, יסודות אמור להיות ישוב חדש בפני עצמו, עם סמל ישוב בפני עצמו.
בנצי ליברמן: קח למשל את נווה ים או פלמחים, או בוסתן הגליל.
בנצי ליברמן: אני לוקח מספר משפחות, מטמיע אותן בתוך מרחב שכבר קיים.
בנצי ליברמן: צריך להבין, בדרך כלל העתקות קהילתיות הן עתירות ממון, שקשה להסביר אותן, זה חקלאות וזה השבת קרקעות וזה אנטנה שצריך להזיז מימין לשמאל.
בנצי ליברמן: קשה להסביר את ה...
בנצי ליברמן: זה ועדת חקירה בפני עצמה, מה האסטרטגיה של ההעתקות הקהילתיות, אז נשים את זה בצד.
בנצי ליברמן: במסגרת הבדיקה הכללית, בודקים גם מה מבני הציבור שקיימים בתוך היישוב שאתה מוטמע.
בנצי ליברמן: 18 או 20 משפחות הולכים ליישוב שכבר 50 שנה עם מבנים קיימים.
קריאה: גם לזה יש מודל הרחבות.
בנצי ליברמן: לא, זה לא מודל הרחבה רגיל, כי 20 משפחות בתוך ישוב זה לא הרחבה.
בנצי ליברמן: לכן הבחינה שם היתה בחינה נקודתית לכל ישוב או לכל העתקה והעתקה ובמקרה הזה גם לא התבצע שינוי, כי הרבה פעמים נתנו גם כסף לשיפוץ של מבנה קיים.
בנצי ליברמן: כלומר אי אפשר היה לבדל את מבני הציבור מכלל השאלות הכלכליות הכבדות שעומדות במקום הזה.
בנצי ליברמן: בת אדר, גולף באשקלון, אלה מקרים של שכונות ו/או חלקי שכונות שנטמעים בתוך ישוב קיים.
בנצי ליברמן: הדבר השלישי שהוא כרגע הבעייתי, שנשאר פעור ופתוח והוא רוב המחלוקת, הוא אותם מקומות שהפכו להיות ישובים חדשים או צמודי דופן בהרחבות משמעותיות.
בנצי ליברמן: למשל ניצנים הוא ישוב בפני עצמו, כי הוא לא קרוב לשום דבר, או ניצן, שהוא צמוד דופן עם הרחבה משמעותית שאותה באופן עקרוני גם לקחנו באופן אחר.
בנצי ליברמן: שם היו שתי בעיות.
בנצי ליברמן: בעיה אחת זו בעיה שהוועדה התייחסה באופן מפורש אליה.
בנצי ליברמן: היא אמרה 'חבר'ה, הבחינה שלכם לגבי כמה מטר מגיע, היא בטעות'.
בנצי ליברמן: היא למשל ציטטה את המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה שאמר 'טעינו' ולכן ביקשו מאיתנו לבצע שינוי של המשוואה, ובכל המקומות, לא נכביר איך זה נעשה, המטרים למעשה גדלו.
בנצי ליברמן: נשאר ה-4,500 שקל למטר כי גם אם אני אכפיל את המטרים, הם אמנם יקבלו תוספת כספית, אבל 4,500 שקל נשאר 4,500 שקל.
בנצי ליברמן: לנקודה הזאת הוועדה לא התייחסה.
בנצי ליברמן: אמר מר אייל גבאי, לנקודה הזאת היא אמנם לא התייחסה, אף על פי כן אני לא רוצה להשאיר את המצב כמות שהוא, והוא בניצן ובניצנים וביסודות העלה במידה מסוימת גם את המשוואה של העלות למטר מרובע, כאשר בעיקרון מ-4,500 זה עלה ל-4,888.
זבולון אורלב: אני מבקש לא לצחוק.
זבולון אורלב: אחרי זה אני אצטרך לצחוק, זה לא נעים.
בנצי ליברמן: זאת אומרת בניצן וניצנים היתה העלאה מהסכום הקודם של כ-13 מיליון שקל נוספים.
בנצי ליברמן: המנהל הכללי במשרד ראש הממשלה העביר לוועדת החקירה מסמך, אחרי בקשה נוספת שלהם, שלמעשה התקציב לפי הנוסח המתוקן הועלה בכ-13 מיליון שקל נוספים בניצן, ניצנים ויסודות והפער כלפי הציפיות, הציפיות הכוונה במידה ואנחנו משווים את זה למשק וכלכלה, מה שעשינו בכל המקומות, יש עוד 15 מיליון שקל נוספים שאינם ממומנים.
בנצי ליברמן: כמו שאמרתי, הוועדה לא התייחסה.
זבולון אורלב: אינם ממומנים ו-?
בנצי ליברמן: אינם מתוקצבים.
זבולון אורלב: אז איך זה ייבנה?
בנצי ליברמן: אז המדינה מדברת על כך -אני חושב שיהיה אפשר לשמוע מאנשים על נוסחים שגם היו בתחילת הדרך- שהיות והנוסחה היתה והחלטת המנהל הכללי הקודם היתה 4,500 שקלים למטר מרובע, זאת היתה החלטה שעל פיה הממשלה קיבלה את החלטותיה.
בנצי ליברמן: ועדת החקירה לא התייחסה לאותה נקודה.
בנצי ליברמן: הדבר היחיד שהתייחסה אליו זה המטר המרובע, לכן המענה שניתן איננו מענה שיכול לבנות את כל המטראז'.
בנצי ליברמן: זאת הנקודה.
בנצי ליברמן: אני רוצה לומר עוד נקודה אחת, גם אם הדבר הזה כרגע לא הסתיים ואני מניח שהמחלוקת תמשיך להיות כרגע, ואפילו שזה לא הנושא לדיון פה; אני חושב שזה לא יהיה נכון כרגע, גם אם יש מחלוקת, לעצור את התכנון ואת הביצוע של מה שניתן לעשות.
זבולון אורלב: השאלה מה תתכנן.
זבולון אורלב: אם אתה מתכנן את המטראז' כולו אף על פי שאתה יודע שאין לך תקציב לבנות את כולו.
בנצי ליברמן: הם יכולים להחליט שלא בונים מבנה וחצי, אבל מה שאפשר, שיבנו.
אסנת קמחי: לא היה מישהו שיסביר את זה טוב ממר בנצי ליברמן, ואני רוצה להגיד בהקשר של הביצוע, מה שמר דורון בן שלומי וליאור כלפה דיברו---
זבולון אורלב: יש לי סיפור על איך אפשר להסביר טוב.
זבולון אורלב: הסיפור הוא על דרום אפריקה, לפני השחרור של השחורים.
זבולון אורלב: עד אז היו נותנים בסוף שבוע כסף במזומן.
זבולון אורלב: סוף שבוע עבודה, כסף במזומן לפועלים השחורים.
זבולון אורלב: אחרי השחרור שלהם, כשהם התחילו לנהל את המדינה, הכל הפך להיות מסודר ואז בסוף השבוע הוא קיבל צ'ק.
זבולון אורלב: הוא בא לבנק, אומר לו הפקיד 'תהפוך את ההמחאה ותחתום מאחורנית, חתימת הסבה'.
זבולון אורלב: אמר לו 'לא, לא, עשינו מהפכה, איפה שהבוס הלבן חתם מקדימה, אני חותם על ידו, אין יותר הפרדה.
זבולון אורלב: איפה שהוא חתם, גם אני חותם'.
זבולון אורלב: ההוא מסביר לו ומסביר לו ומסביר לו, ההוא מתעקש 'בשום פנים ואופן, רק איפה שהוא חתם, אני אחתום, אתה לא יודע שהיתה מהפכה?
זבולון אורלב: ' הוא אומר לו 'אני לא אשלם לך'.
זבולון אורלב: אחרי שעה ויכוח, הוא אומר לו 'אתה יודע מה?
זבולון אורלב: תעלה למנהל הסניף, למעלה'.
זבולון אורלב: הפועל השחור עולה למעלה, חוזר אחרי 20 שניות, עם הזנב בין הרגליים, לוקח את הצ'ק וחותם.
זבולון אורלב: שואל אותו הפקיד, 'תגיד לי, מה קרה שם למעלה?
זבולון אורלב: מה זה, אחרי 20 שניות חזרת?
זבולון אורלב: ' הוא אומר לו 'שמע, אתה לא יודע להסביר, ההוא נתן לי שתי סטירות כאלה ועוד שתי בעיטות, הבנתי את העניין.
זבולון אורלב: עכשיו אני אחתום לך'.
זבולון אורלב: הוא יודע להסביר.
אסנת קמחי: לגבי הביצוע.
אסנת קמחי: לגבי מזרח לכיש, כדי לעשות את זה במועד הכי קצר וכדי שבזמן האכלוס, שלהערכתנו הוא בין שנה וחצי לשנתיים, יהיו כבר מוסדות ציבור ביישובים, החלטנו שהביצוע יהיה באמצעות המועצה האזורית לכיש.
אסנת קמחי: היתה ישיבה מאוד גדולה אצלי במשרד.
אסנת קמחי: הכסף לתכנון נמצא אצלי.
אסנת קמחי: ההרשאה לתכנון לא עברה למועצה.
אסנת קמחי: זה לא שהמדינה מעבירה צ'ק פתוח למועצה ואומרת לה 'תכנני נא', לא, היא צריכה להעביר אלינו התקשרות עם מתכננים.
אסנת קמחי: אני מקווה שהיא תעשה את זה בזמן הקרוב.
זבולון אורלב: למה החלטתם להעביר את זה למועצה האזורית?
אסנת קמחי: אנחנו הגענו למסקנה שכשמועצה אזורית עושה בשיתוף עם התושבים, גם מגדירה את הפרוגרמה של המוסדות, גם מוציאה את זה למכרזים, התהליכים יותר קצרים.
אסנת קמחי: אנחנו נלווה אותה, אנחנו נבקר---
בנצי ליברמן: זה נכון, בדקתי את זה.
אסנת קמחי: כן, ההחלטה היא להעביר דרכם.
זבולון אורלב: אני קראתי בעיתון שהם הולכים לבחירות עכשיו.
אסנת קמחי: הם לקחו צוות מקצועי לעניין הזה, שילווה את הנושא של מוסדות הציבור, וזה הרגיע אותנו.
אסנת קמחי: ברגע שהם יעבירו לנו את ההתקשרות עם מתכננים, נוכל להעביר להם.
אסנת קמחי: הם עוד לא סגרו את ההתקשרויות ביניהם.
זבולון אורלב: השאלה מה הולכים לתכנן, איזה מטראז'.
אסנת קמחי: בחלוציות ומזרח לכיש אין בעיה, יש את תקן 300, יודעים מה המטראז', יודעים מה הכסף.
אסנת קמחי: את זה מתכננים.
זבולון אורלב: חוץ מבעיית חזן.
אסנת קמחי: כולל חזן.
אסנת קמחי: אנחנו נוציא להם הזמנות תכנון---
זבולון אורלב: הכסף שיש לכם מספיק לתקן 300?
אסנת קמחי: העבודה שנעשתה בחלוציות ובמזרח לכיש מתבססת על תקן 300 ועל עלויות חוצות מכרזים של משק וכלכלה.
אסנת קמחי: כך זה הולך.
זבולון אורלב: אני שואל האם הכסף שאתם מתוקצבים הוא לביצוע של תקן 300.
אסנת קמחי: כן, כן, בוודאי.
דורון בן שלומי: סליחה שאני מתפרץ, אבל זה ברור לכולם שיש חוסרים בחלק מהמבנים.
דורון בן שלומי: יש דברים שאתה יכול להגיד, מקווה, שיפרו ועל פניו יספיק.
זבולון אורלב: אתה מעיר עכשיו על תקן 300?
זבולון אורלב: אתה אומר שתקן 300 לא עונה על הבעיות?
דורון בן שלומי: אני אומר זו עובדה.
זבולון אורלב: תן לי דוגמה, מה לא עונה?
אסנת קמחי: אני אתן.
אסנת קמחי: למשל, אומר מר דורון בן שלומי, בחזן, שבשלב א' בחזן יש 150 משפחות, הקצינו שם מעון יום שלוש כיתות.
אסנת קמחי: ביום שהם מתאכלסים המעון הזה לא מספיק.
אסנת קמחי: זה מה שאומר מר בן שלומי.
זבולון אורלב: אפשר לבדוק את זה עובדתית, אגב.
דורון בן שלומי: נכון, העברנו רשימות ילדים.
אסנת קמחי: זה נכון שאפשר גם לבדוק את זה עובדתית, אבל יש החלטה להקים את מזרח לכיש.
אסנת קמחי: בהחלטה המקורית על חזן, במעון יום, יש 1.400 מיליון, עכשיו יש כמעט 3 מיליון.
אסנת קמחי: מעבר לזה, אין מקורות תקציביים נוספים ואין אפשרות ל---
זבולון אורלב: אבל איך את מתמודדת עם זה שאומרים לך עובדתית שתבדקי ותמצאי שב-150 המשפחות צריכים 4 כיתות גן, מה יעשו שם?
זבולון אורלב: ייסעו לקרית גת?
אסנת קמחי: אני רוצה להסביר.
אסנת קמחי: מאחר ולקחנו את תקן 300 של ישוב כפרי, ביישוב כפרי רגיל, שמדינת ישראל מקימה, זה סל מוסדות הציבור שהמדינה מחויבת להם.
אסנת קמחי: מעבר לזה, לנו אין פתרון.
בנצי ליברמן: אני רוצה להשלים את העניין.
בנצי ליברמן: בואו נעשה הבחנה בין בעיית המטראז' של בית הכנסת בחזן לבין השאלה, למשל, של מבני ציבור כמו מעון, שלפחות אנחנו, כמנהלת תנופה, ביקשנו, ואני מניח שנבקש, ביקשנו מספר של מבנים זמניים שנוכל לבצע את ההשלמות בדיוק בהתאמות האלה.
בנצי ליברמן: ברור לנו שהמחויבות שלנו כמדינה לעשות ככל יכולתנו, וברגע שיהיו ילדים, אנחנו נצטרך לתת פתרונות, גם אם זמניים, לטובת הדבר הזה.
זבולון אורלב: מר ליברמן, מה ההיגיון להקים ביישוב חדש, מתוכנן, מבנים זמניים?
בנצי ליברמן: שתבין, היישוב שלי הוא ישוב של 25 שנה ורק לפני שנה הוא קיבל בית כנסת בונבוניירה ביישוב.
בנצי ליברמן: בוא נחלק חלק חלק.
בנצי ליברמן: רוב היישובים הכפריים, רק אחרי 20 שנה יש להם מבנים זמניים רלוונטיים.
בנצי ליברמן: הוא בלכיש מביא גם אנשים שאינם זכאים.
בנצי ליברמן: יש פה בעיה מסוימת.
בנצי ליברמן: תזכור, עם כל---
זבולון אורלב: הלא-זכאים לא יהיו בגן---
קריאה: מה קורה היום במרכז הארץ?
אסנת קמחי: למה במרכז הארץ?
אסנת קמחי: בפריפריה.
בנצי ליברמן: בכל המקומות, בכל היישובים ביהודה ושומרון, גם בני 30 שנה, אני מדבר על גן ומעון, למשל, בדרך כלל לא כל הגנים והמעונות הם במבני הקבע.
בנצי ליברמן: וזה בסדר.
ליאור כלפה: מר בנצי ליברמן, זה לא דומה, אנחנו כבר אחרי 30 שנה---
בנצי ליברמן: מר כלפה, אני מדבר עכשיו על מזרח לכיש, כשהתקציב שניתן למזרח לכיש הוא יותר ב-30% או 40% ממה מגיע לזכאים.
בנצי ליברמן: זה מובן?
בנצי ליברמן: עזוב את בעיית חזן.
בנצי ליברמן: קודם שים את הדברים על השולחן, מזרח לכיש, מדינת ישראל לקחה את היישוב חרוב, נתנה לו אותו דבר בדיוק כמו לכולם, היא נתנה שם יותר, ובמקומות שתהיה בעיה של מעונות, אנחנו, כמנהלת תנופה, נצטרך למצוא פתרון, הילדים לא יהיו בחוץ.
בנצי ליברמן: בחזן ישנה בעיה נוספת של בית הכנסת, שאני לא יודע איך לפתור את הבעיה הזאת.
דורון בן שלומי: רבותיי, אני רוצה להאיר.
דורון בן שלומי: גם בסיפור של מעונות יום, אם יש חוסר, וגם בסיפור של גנים, שזה לא בדיוק באחריות משרד השיכון, זה אחריות משרד החינוך, ברור לכולם שגם אם יצטרכו מבנים זמניים, נכון להיום אין להם תקצוב.
דורון בן שלומי: לצורך העניין, אם אני אייצג פה חלק מהתושבים, לא את כולם, אנחנו אומרים שאין בעיה, נשלים עם מבנים זמניים, אין לזה תקצוב כרגע---
בנצי ליברמן: אבל כשאני אומר שאני מבין את העניין, אני מבין שאין תקצוב, הרי אני מכיר את המשרד, נכון?
בנצי ליברמן: בסדר?
בנצי ליברמן: זה חלק מהעניין---
דורון בן שלומי: אני רוצה להעיר משהו.
דורון בן שלומי: חוץ מהתקצוב, יש היום קבלנים שעובדים בשטח ועושים הכשרות קרקע.
דורון בן שלומי: כשאנחנו באים למשרד השיכון אנחנו אומרים 'אוקי, אין תקצוב לחלק מהמבנים, אז תכשירו גם את הקרקע למבנים העתידיים, הזמניים האלה שנביא, כי עכשיו הקבלנים בשטח, עבודות עפר, פיתוח.
דורון בן שלומי: אומרים במשרד השיכון 'לא, הם לא ברשימה, הם לא ברשימה'.
דורון בן שלומי: גם אם אני מחר עוד מבנה, אז איפה נשים את המבנה?
אסנת קמחי: אמרתי לגבי התקציב של מזרח לכיש.
אסנת קמחי: ברגע שהמועצה תהיה מוכנה, נעביר להם את זה.
אסנת קמחי: אם הם לא יהיו מוכנים עד סוף דצמבר, יש הסכמה בינינו לבין האוצר שמיד בתחילת ינואר---
זבולון אורלב: אם יתברר במכרזים שהמחיר הממוצע של החברה למשק וכלכלה היה נמוך, מה יקרה?
אסנת קמחי: מבדיקה שלנו, המחיר של משק וכלכלה גבוה ב-20% מתוצאות המכרזים בשנה האחרונה.
אסנת קמחי: אם יקרה, נתמודד.
אסנת קמחי: לגבי חלוציות – התקבלה החלטת ממשלה שמתקנת את החוסרים בסכומים של מוסדות ציבור.
זבולון אורלב: גם שם תקן 300?
אסנת קמחי: גם שם היו פערים גם בתשתיות וגם במוסדות ציבור.
אסנת קמחי: יש שם החלטת ממשלה.
אסנת קמחי: מיד בתחילת ינואר זה יתוקצב.
אסנת קמחי: אנחנו נעביר את ההזמנות למועצה.
אסנת קמחי: המכרזים כבר באוויר, זה מכרזי מועצה.
אסנת קמחי: המועצה כבר הוציאה את רובם למכרז.
אסנת קמחי: בשני היישובים בחלוציות בהחלטת הממשלה המקורית לא היו מועדונים ונוספו עכשיו מועדונים, אז הם יצאו מיד לתכנון ואנחנו נעביר להם את התקציב.
זבולון אורלב: לפחות בחלוצית 1 ראיתי שבית הספר כמעט מוכן וגם בית הכנסת, אני מניח, יסתיים בעוד שלושה או ארבעה חודשים.
אסנת קמחי: לגבי ניצן וניצנים – התקציב לתכנון נמצא אצלנו במשרד.
אסנת קמחי: הביצוע ייעשה באמצעות המשרד ישירות.
זבולון אורלב: למה שם לא המועצה האזורית?
אסנת קמחי: כי המועצה האזורית לא מסוגלת שם.
אסנת קמחי: לפחות כך זה הובא לידיעתי, יש בקשה של קברניטי היישובים, גם בניצן וגם בניצנים, בעקבות השינויים שחלו בישיבות אצל מר אייל גבאי, להחליט מחדש על הפרוגרמה.
אסנת קמחי: אנחנו לא יכולים לתכנן לפני שאנחנו יודעים מה זה.
ליאור כלפה: סליחה, זה לא מדויק.
זבולון אורלב: מר כלפה, תן לה לסיים, אני מבטיח לך שאני אתן לך.
אסנת קמחי: אומר מר ליאור כלפה 'לא', עכשיו אני שומעת שהוא לא רוצה לעשות מקווה ומעון יום.
ליאור כלפה: אין לי בררה.
אסנת קמחי: אנחנו לא נאשר פרוגרמה שלא יהיה בה מעון יום ומקווה.
זבולון אורלב: מר כלפה, אנחנו לא מנהלים פה את הוויכוח, אנחנו גם לא נחליט כאן בעניין הזה.
זבולון אורלב: כל מה שאמרתי לך, צריכים להחליט האם אנחנו מזהים שיש פה בעיה ויש ויכוח ויש נושא שנוי במחלוקת, או אי בהירות, ולהערכתנו כדאי שהוועדה הממלכתית תיתן את דעתה.
זבולון אורלב: זה כל העניין כאן.
אסנת קמחי: שוב, מאחר ואנחנו בסוף שנת תקציב, אנחנו לא רוצים לעשות בחיפזון.
אסנת קמחי: יש החלטה משותפת עם מנהלת תנופה שיושבים, מנהלת תנופה, היישובים ניצן וניצנים, והמחוז שלנו, כדי להגדיר מחדש את הפרוגרמה שלהם על סמך המטראז' החדש שמוקצה להם.
אסנת קמחי: אחרי שתוגדר הפרוגרמה, נצא לתכנון.
אסנת קמחי: לא נעשה את זה לפני.
זבולון אורלב: תזכירי לי שוב; שם זה הסכמי העתקה, לא הולכים על פי תקן 300.
אסנת קמחי: נכון מאוד.