GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: את אומרת 2002 והוא אומר 2007, את כוללת כנראה את ה- 307 מיליון ₪.
ליאת ניקריטין: לפני זה היו סכומים אחרים כי לא היה סכום קבוע.
ליאת ניקריטין: אני רוצה להדגיש שמשרד האוצר, היות והוא לא היה השותף בקביעת ההטבות האלה, משרד האוצר לא נוקט עמדה לגבי הצורך לעדכן אותם, הוא לא היה שותף לקביעת ההטבות, זה להבדיל מאשר התגמולים בו האוצר שותף מלא לאיזה שיעור מעדכנים תגמולים.
יואל חסון: איך שאני הבנתי, סך כל התקציב הוא 1.2 מיליארד.
קותי מור: תקציב אגף השיקום הוא 2.6 מיליארד ₪ ב- 2009.
יואל חסון: לגבי עדכון ההטבות נצטרך לראות מה עושים.
ליאת ניקריטין: אני רוצה להוסיף, הבנתי שפרויקט החקיקה להעביר את ההוראות הפנימיות לחקיקה זה משהו מואץ ואני מניחה שבפרויקט החקיקה גם תהיה התייחסות לדברים האלו, אז אני מציעה שנמתין לפרויקט החקיקה.
אלי בן שם: לגבי נושא ההטבות, ב- 2002 בחוק ההסדרים הקפיאו את נושא ההטבות.
אלי בן שם: עד 2005 לאוצר היה נוח והוא השאיר את זה ככה למרות שזה היה רק לשנה.
אלי בן שם: ב- 2005 פנינו ליועץ המשפטי לממשלה והוא הנחה את משרד הביטחון לעגן את כל ההטבות בחקיקה.
אלי בן שם: בשנת 2007 נחמה פרלמן, היועצת המשפטית של האגף הייתה פה בוועדה והיא הודיעה שתוך מספר חודשים יתנו לכל הארגונים את כל החקיקה.
אלי בן שם: אנחנו היום בסוף 2009, שנתיים וחצי מאז המשרד באופן מכוון מעכב את כל הנושא הזה.
אלי בן שם: במשך שבע שנים, אנחנו מקבלים הטבה לרכב, עוד מעט זה לא יספיק לטסות.
אלי בן שם: זה צחוק מעבודה.
אלי בן שם: בינואר השנה נפגשתי עם מנכ"ל משרד הביטחון והוא הבטיח לי שעד ה- 31 לאוגוסט, הוא נתן הנחיה ליועץ המשפטי של משרד הביטחון לסיים את כל הנושא ולהעביר לנו.
אלי בן שם: אנחנו היום בסוף נובמבר.
אלי בן שם: לפני חודש נפגשתי עם המנכ"ל , היועץ המשפטי של משרד הביטחון קיבל נזיפה, הוזעק מירושלים לישיבה, הובטח לנו שעד סוף החודש כל הנושא יועבר אלינו לעיון, מדובר על כל הארגונים, גם על ארגון נכי צה"ל, ארגון אלמנות וארגון יד לבנים.
אלי בן שם: אני מאד מקווה שהוא יעמוד בדברו אבל אני אומר שזו שערוריה והכנסת צריכה לעקוב אחרי זה, לא יכול להיות ששבע שנים, במשך שנתיים וחצי אי אפשר לעשות עיגון של חקיקה, זה מכוון.
יואל חסון: יש תזכיר, או אין אפילו תזכיר?
פזית תדהר: יש טיוטה של תזכיר.
יואל חסון: כשהחליטו שיהיה תזכיר לא אמרו שתהיה טיוטה.
פזית תדהר: התזכיר לא הופץ רשמית.
אריה מועלם: אריה מועלם, ראש אגף משפחות והנצחה, צריך להבין שהדוח הוכן כשאגף השיקום כלל בתוכו את אגף יקום נכים ואת אגף משפחות והנצחה.
אריה מועלם: אני מתייחס לדוח ורדי, בפברואר 2005 הוצע לאגף השיקום, לאגף משפחות והנצחה ואגף נכים.
אריה מועלם: במהלך השנים האחרונות אגף משפחות והנצחה תיקן את כל הליקויים הקשורים לדוח והכנסנו פרויקטים חדשים במטרה לשפר את השירות, כאשר המדיניות עצמה של האגף שונתה ממדיניות מגיבה למדיניות יוזמת.
אריה מועלם: בעקבות המדיניות הזו אחד הצעדים הראשונים שעשינו, עובדי אגף יצאו מהמשרדים לראות את האנשים בבתים שלהם.
אריה מועלם: הם עשו בשנה הראשונה בערך 14,000 ביקורי בית ובשנה השנייה המשכנו בביקורי הבית.
אריה מועלם: הגענו כמעט ל- 100% מההורים השכולים ומהאלמנות, חלק מהמקרים, כשהייתה התנגדות לביקור התבצע ביקור באמצעות הטלפון.
אריה מועלם: כל ביקור כזה מתועד ואת כל הצרכים וסל ההטבות שנמצאים בחובות הזכאות הבאנו לאנשים הביתה.
אריה מועלם: אחד הדברים הראשונים שנעשו, נעשה סקר צרכים, לראות מהם צרכי המשפחות השכולות והאלמנות, סקר כזה הולך להתבצע בימים הקרובים, סקר שני.
אריה מועלם: בסקר עלו נושאים מהותיים שטופלו במהלך התקופה של שלוש השנים האחרונות.
אריה מועלם: לדוגמה, חוסר מענה טלפוני של העובדים לפניות הזכאים, הפתרון היה הקמת מרכז שירות טלפוני שהוא מרכז שירות יוזם שמחלוק למענה של 48 שעות של כל אחד מהעובדים לפניה של הזכאים.
אריה מועלם: דבר נוסף, אחד הדברים המשמעותיים הוא מדדי זמן.
אריה מועלם: הכנסתנו מדדי זמן למענה לכל הוראה ולכל הטבה שניתנת לאנשים על שולחנו של כל הורה קצוב זמן, כמה זמן הוא צריך לטפל בבקשה מסוימת והמשפחות והאלמנות יודעים בפרק זמן סביר לקבל את המענה חיובי או שלילי.
אריה מועלם: לגבי תורת הטיפול, סיימנו את כתיבת התורה, אם תרצו נוכל להציג אותה, יש מצגת שלימה לש תהליך כתיבת התורה, הצגנו אותה בפני ועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון.
אריה מועלם: התורה כוללת 22 פרקים, נכתבה על ידי עובדי האגף יחד עם מנחה חיצוני ששכרנו מהאקדמיה.
אריה מועלם: הכוונה שבעתיד כל עובד סוציאלי שייקלט באגף, אחד מדרישות התפקיד תהיה לעבור על התורה הזו, ללמוד אותה וליישם אותה בטיפול בהורים השכולים ובאלמנות.
אריה מועלם: העותק הראשון שלה ספר יימסר ליושב ראש ארגון האלמנות וליושב ראש ארגון יד לבנים ביום הזיכרון בעזרת השם.
אריה מועלם: למשה רבנו לקח 40 יום לכתוב את התורה, לנו לקח קצת יותר, התורה שלנו כנראה קצת יותר מורכבת.
אריה מועלם: ..
אריה מועלם: לשמחתי אנחנו כבר אחרי כתיבת התורה הזו.
אריה מועלם: לגבי השאלה האם שותפו הזכאים בכתיבת התורה, עשינו קבוצות מיקוד מקרב ההורים השכולים האלמנות ואחים שכולים , נשאלו שאלות, כך שהדברים יושמו במסגרת התורה הזו.
אריה מועלם: דבר נוסף שעלה בסקר זה הנושא של הקטנת בירוקרטיה, מצאנו שהתהליכים, חלקם בירוקראטיים, הקמנו מספר ועדות בתיאום עם הארגונים היציגים, הקטנו בערך ב- 20 הטבות את הבירוקרטיה.
אריה מועלם: אני אתן דוגמה להטבה שהוקטנה בה הבירוקרטיה.
אריה מועלם: יש הטבה למכשיר שמיעה , התהליך של צריכת מכשיר השמיעה היה שצריך ללכת לרופא אוזניים להביא אישור שאתה לא שומע טוב, ללכת לקנות את מכשיר השמיעה, לבוא לעובדת הרווחה לשבת מולה, לתת את האישור, היא בודקת את הזכאות וכעבור חודש וחצי הוא מקבל את התשלום וכעבור שנתיים וחצי שוב התהליך, שוב הרופא והכול מחדש.
אריה מועלם: מצאנו שמיש זקוק פעם אחת למכשיר שמיעה כנראה שהוא זקוק לכל החיים וויתרנו על חלק מהתהליכים האלה.
יואל חסון: כל כך הרבה זמן לקח לכם להבין את זה?
אריה מועלם: האגף צעיר, אולי הכי צעיר במשרד הביטחון.
יואל חסון: לכן אני מפרגן לכם ורוב הזמן שקט.
אריה מועלם: דוגמה נוספת במסגרת הקטנת הבירוקרטיה, מוצרי ספיגה .
אריה מועלם: יש אוכלוסייה שלב ערך 700 אלמנות והורים שכולים שזכאים למוצרי ספיגה תהליך הצריכה של מוצרי הספיגה היה ללכת לרופא מטפל, להביא אישור שאתה סיעודי ללכת לבית מרקחת לקנות את מוצרי הספיגה, בן אדם בם 80 אחר כך צריך לבוא לעובדת הרווחה לשבת מולה, לא נעים לה, לא נעים לו, לתת את הקבלות, לבדוק את הקבלות, כעבור חודש וחצי לתת את ההחזר.
אריה מועלם: הודענו לכל אותם 700 אלמנות והורים שכולים שישבו בבית, אנחנו נגיע אליהם.
אריה מועלם: עשינו מכרז, זכתה חברה חיצונית שמגיעה אליהם הביתה בתוך קריאה של 24 שעות או פעם בשבוע.
אריה מועלם: זה חסך קודם כל כסף למערכת כי היכולת שלנו לקנות מוצרי ספיגה ל-700 איש שונה מהיכולת של כל אחד.
אריה מועלם: זה חסך למערכת כמיליון ₪.
אריה מועלם: דבר שני, זה נתן כבוד לאנשים ומנע מהם את הבושה לבוא ולהציג בפני עובדות הרווחה הצעירות את מוצרי הספיגה.
אריה מועלם: דבר שלישי זה חסך זמן לעובדות הרווחה וזהו זמן יקר שבו הם עושים את ביקורי הבית.
אריה מועלם: לגבי השאלה של חברת הכנסת סולודקין, קיימים באגף עובדים מהמגזרים השונים, הכנסנו בשנים האחרונות עובדים מהמגזר הדרוזי, יש קרוב לשלושה או ארבעה עובדים דרוזים, שניים או לשוה עובדים מהמגזר הבדואי, ומספר עובדים מהמגזר הרוסי.
אריה מועלם: הם מגיעים למשפחות הביתה ונותנים להם את השירות בתוך הבתים.
אריה מועלם: אנחנו לקראת אמנת שירות.
אריה מועלם: לכתוב אמנת שירות בשירות הציבורי זה לא קל.
אריה מועלם: בימים הקרובים, בתיאום עם הארגונים היציגים תיכתב אמנת שירות שתונח לצד החזון שנמצא עלה קיר של כל אחד מהמשרדים באגף, כאשר העניין המרכזי בחזון האגף הוא עין רואה, אוזן שומעת לב מבין, כי להגיע למשחות השכולות ולצרכים שלהם.
אריה מועלם: כל הדברים נעשים בתיאום עם הארגונים המייצגים ובשיתוך אתם תוך כדי התהליך עצמו אנחנו בודקים סוגיות נוספות שצצות.
אריה מועלם: למשל על הפרק היום מהו טיפול בכלל.
אריה מועלם: מהו טיפול רגשי למשפחות השכולות, האם טיפול הוא רק טיפול פסיכולוגי ולצרוך כך הקמנו ועדה משותפת בראשה עומדת פרופסור מלכינסון יחד עם נציג ארגון יד לבנים, נציגת ארגון האלמנות, שעד סוף השנה אמורים להניח את מסקנותיהם על שולחן האגף.
אריה מועלם: דבר נוסף, מצאנו ש- 75% מהאוכלוסית ההורים השכולים והאלמנות מתבגרת, כיוון שהקבוצה העיקרית שהצטרפה לאגף זה הורים ואלמנות ממלחמת יום כיפור, כ- 2700 חללים היו במלחמה הזו.
אריה מועלם: לכן אנחנו מנסים להתאים היום את ההטבות לאותה אוכלוסיה מתבגרת.
אריה מועלם: גם כאן צרפנו גופים חיצוניים כיועצים, ג'וינט אשל וגופים אחרים וכמובן נציגים של ארגון האלמנות וארגון יד לבנים.
אלי בן שם: שמעתי את ידידי חיים בר יושב ר ארגון נכי צה"ל, נדמה לי שאני ותיק מכל יושבי ראש הארגונים, אני משמש 11 שנה בתפקיד.
אלי בן שם: המילים האלו היו בפי לפי 11 שנה, מילים קשות על טיפול כושל, על בירוקרטיה, אני יושב פה בתפקיד כי שני שוטרים זרקו אותי ביום הראשון שהגעתי לאגף.
אלי בן שם: לשמחתי לפני ארבע שנים הוקם אגף חדש, אנחנו מקבלים טפול בלתי רגיל וצריך להגיד מילה טובה כשצריך, יש טיפול יש שיתוף פעולה.
אלי בן שם: הוקם פורום אתי שמורכב ממערך הנפגעים של צה"ל, אגף משפחות והנצחה, ארגון יד לבנים וארגון האלמנות, אנחנו נפגשים, דנים בדברים, לפעמים גם לא מסכימים, אבל הטיפול שונה ב- 180 מעלות ואם רוצים אפשר גם אחרת.
נאוה שוהם: אגף משפחות והנצחה שונה לגמרי מאגף הנכים, אנחנו בסך הכול מרוצים מהשירות שניתן לנו.
נאוה שוהם: יש כמה נקודות שהועלו כאן והייתי רוצה להעיר הערות עליהם.
נאוה שוהם: בראש ובראשונה לגבי דוח ורדי, לי אין את הדוח הזה , ניסיתי לקבל אותו ממשרד הביטחון ואמרו לי שזה חסוי, ואני מבקשת לקבל את זה.
נאוה שוהם: לגבי פרסום הזכויות, אתר האינטרנט, לפחות לפי אוכלוסייתה אלמנות, רוב האלמנות לא יודעות להשתמש במחשב, חשוב שהסכומים יפורסמו בחוברת כי היום הזכויות מפורסמות ללא סכומים.
נאוה שוהם: בנוסף, לא ראינו את תורת השכול ונשמח מאד לראות אותה.
נאוה שוהם: לגבי ועדת חריגים, הזכאים לא מודעים לכך שיש ועדת חריגים, אני לא מתכוונת לוועדת ל' שתכף אתייחס אליה, הזכאים צריכים להיות מודעים לכך שהם יכולים לערער על החלטה של ועדה כלשהי.
נאוה שוהם: לגבי ועדת ל' לארגון שלנו אין נציג שם, לארגון נכי צה"ל יש נציג בוועדת ל'.
קריאה: הוא נציג ציבור.
נאוה שוהם: אבל הוא נכה צה"ל.
נאוה שוהם: בוועדת ל' אין נציגים לארגונים ואני חושבת שאנחנו הכי טוב יודעים מה הצרכים של המשפחות.
נאוה שוהם: גם אין אזכור, לא באתר האינטרנט ולא בחוברת על זה שיש אפשרות לערער או לבקש בקשות לפנים משורת הדין.
נאוה שוהם: אני חושבת שכדאי שנדע את זה.
נאוה שוהם: אלי הזכיר את עיגון ההטבות, הגיע הזמן לסיים את הסאגה הזו, ברגע שמשרד הביטחון החליט שיש להרחיב את ההטבות לזכאים, הוא החליט מתוך הצרכים המשתנים של הזכאים ולכן צריך לצמיד אותם, כי המחירים משתנים.
נאוה שוהם: לגבי הסקר, אגף משפחות והנצחה ערך סקר, לא ראיתי את תוצאות הסקר ואשמח מאד לקבל אותם.
נאוה שוהם: גם לגבי ההטבות, יש תקציב של הטבות .
קריאה: הסקר הוצג בפניך.
נאוה שוהם: הסקר הוצג בפני בכתוב?
נאוה שוהם: אז סליחה .
נאוה שוהם: אני אשמח לקבל את זה בכתוב כי כנראה לא זכרתי, אני גם מתבגרת.
נאוה שוהם: ..
יואל חסון: לא באמת.
נאוה שוהם: לגבי ההטבות, רצוי, על מנת לייעל את התקציב, כדאי לשנע את התקציב הזה על פי צרכי אוכלוסיית האלמנות וגם ההורים, אלמנות מתבגרות, אנחנו מתאלמנות בגיל שלא מתאלמנים, גיל 20 וקצת, אנחנו מתבגרות והצרכים שלנו משתנים וביקשתי כמה פעמים שניקח את תקציב ההטבות ונשב ביחד ושנשנע אותו לצרכים של האלמנות.
אריה מועלם: לגבי פרסום ועדת ל' וועדות חריגים.
אריה מועלם: בעמוד 29 בחוברת מידע לאלמנות שינה אמירה בנושא ובעמוד 24 בחוברת ההורים שיצאה יש מידע לגבי זה.
יואל חסון: קותי, תתייחס בבקשה לנושא ההשמה.
יואל חסון: איך אתם מטפלים בנושא הזה.
קותי מור: אחת הסוגיות היותר מורכבות ואולי החשובה ביותר מנקודת מבט ערכית, היא תעסוקה לנכים.
קותי מור: כל נכה שמועסק הוא יתרון גדול למדינת ישראל ויתרון לכל המערכת.
קותי מור: אגף השיקום בשנים האחרונות עשה כמה ניסיונות לטובת הדבר הזה, לצערי הרב זה לא כל כך עבד.
קותי מור: יש הרבה סיבות שלא אפרט אותם.
קותי מור: ב- 2009 החלטנו לקחת את זה כמשימה הכי חשובה לשנה זו, הקמנו ועדת היגוי בשיתוף ארגון נכי צה"ל, עבדנו במהלך השנה האחרונה ויש לנו היום תכנית אב לטובת העניין.
קותי מור: יש מספר ועדות משנה של נושאי משנה שאנחנו הולכים לטפל בהם, כמו מול המעסיקים, תמריצים, אנחנו רוצים ליצור מצב בו נכה שמקבל תגמול יהיה לו כדאי גם לצאת לעבודה וגם לקבל את התגמול.
קותי מור: היום אם הוא יוצא לעבודה זה מתקזז, הכול יחסי, וזה יתחיל להתממש בהתחלת 2010 .
קותי מור: נכון שזו בעיה ענקית שההצלחה בה היא מאד קטנה עד עכשיו.
יואל חסון: אני רוצה לסכם את הנושא, הוועדה לענייני ביקורת המדינה רואה בנושא נושא חשוב, עיקרי שצריך לשים אותו בראש סדר העדיפויות.
יואל חסון: זהו נושא חשוב, בעל משקל ציבורי מרכזי, בסופו של דבר הבית הזה הוא בית שאמור לייצג את הציבור בישראל ואחד הדברים המשמעותיים בחברה הישראלית הם אותם אנשים שמסתובבים בתוכנו וספגו את הדבר הקשה ביותר שניתן לספוג, אם זה שכול, פגיעה פיזית או פגיעה נפשית שבעיני זה שווה.
יואל חסון: לאנשים האלה מבחינתנו הבית הזה צריך להיות אוזן קשב והמקום שמבקר את הרשות המבצעת בתפקודה ופעולותיה לטובת שיקום האוכלוסיות האלה.
יואל חסון: לכן הנושא הזה מבחינתי הוא נושא חשוב.
יואל חסון: מבחינת הוועדה ישנם כמה דברים שאנחנו מבקשים להגדיר בלוחות זמנים ולעקוב אחריהם.
יואל חסון: דבר ראשון הנושא של חקיקה ראשית.
יואל חסון: הוועדה חושבת שיש לפעול בצורה מהירה, תוך הקצבת לוח זמנים לסיום התהליך של חקיקה ראשית בתיאום עם הגופים המייצגים.
יואל חסון: אני מציע את התיאום עם הגופים המייצגים לא כחובה אלא כעצה טובה.
יואל חסון: ככל שזה יגיע פחות מתואם התיאום ייעשה פה, עם מעורבותם של חברי הכנסת.
יואל חסון: אז בדרך כלל לרשות המבצעת יש מצב של איבוד שליטה, לכן עצתי לנסות להגיע למצב שבו אתם מביאים חקיקה ראשית שעברה את כל ההתייעצויות, עם מנגנונים של ועדות משנה, של שולחן עגול עד שיצא עשן.
יואל חסון: החקיקה הראשית הזו צריכה להגיע.
יואל חסון: לא הייתי כאן לפני עשרות שנים כשהתחילו את העניין הזה, אני חושב שהעובדה שגם נושא ההטבות עד היום לא מעוגן בצורה שצריך לעגן אותה, הוא בעיני לא תקין וצריך להתקין אותו מבחינת חקיקה עוד קודם.
יואל חסון: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית מה סדר הזמנים שאת חושבת שהוא סביר להשלמת החקיקה, אני לא רוצה לקבוע לך זמן שלא תעמדי בו, עם תהליך ההתייעצות עם הגופים המייצגים.
פזית תדהר: להשלמת החקיקה ואישורה בכנסת או הבאתה לכנסת?
יואל חסון: הבאתה לוועדת שרים לחקיקה.
פזית תדהר: אנחנו בהחלט רוצים לפני ועדת השרים לחקיקה לערוך את התיאום, זו היית הכוונה שלנו מלכתחילה, לערות את התיאום עם הארגונים המייצגים עוד לפני שמגיעים לכנסת.
פזית תדהר: גם אנחנו מעדיפים להגיע כשאנחנו מתואמים עם הארגונים היציגים, אנחנו חושבים שאז יהיה אפשר לקדם את החקיקה בכנסת בצורה מהירה יותר.
פזית תדהר: אנחנו נמצאים בישיבות עם משרד המשפטים, אני מאד מקווה שזה יהיה ניתן לקידום, להפצת תזכיר החוק בתוך מספר חודשים, אני ממש לא רוצה להתחייב כי אני ידועת שאחר כך יתפסו אותי במילה, אני מאד מקווה שזה יהיה בתוך מספר חודשים.
פזית תדהר: אני יכולה לומר רק שזה מונח על סדר היום גם של היועץ המשפטי של משרד הביטחון ואני אעביר את המסר אליו בעקבות הדיון.
אלי בן שם: יש הבטחה של מנכ"ל משרד הביטחון , לפחות לגבי האגף שלנו, לסוף החודש הזה.
אלי בן שם: להם יש הרבה יותר הטבות וזה ייקח יותר זמן.
אלי בן שם: לגבי אגף משפחות והנצחה יש הבטחה מפורשת.
יואל חסון: הוועדה לענייני ביקורת המדינה חושבת שהשלמת החקיקה הראשית המדוברת חייבת להיות מושלמת תוך ארבעה חודשים, להגשה לוועדת שרים לחקיקה.
יואל חסון: אני מודיע שהוועדה לענייני ביקורת המדינה תתכנס בתחילת מושב הקיץ ותקיים מעקב נוסף על הדברים שנאמרו פה, שהם בוצעו, כולל הדברים הנוספים שאני אעלה.
יואל חסון: אני רוצה לומר שהתרשמתי מדבריו של קותי מור ומדבריו של אריה מועלם, אני מאמין מהדיון הזה שהדברים עולים על דרך המלך, יש הבנה שצריך לתקן את המערכת, יש הבנה של קבלה של תהליך תיקון ליקויים ויש לי אימון במערכת.
יואל חסון: יש לי אימון שאתם מבינים שהמציאות היום היא מציאות שונה וצריך להתנהל בצורה אחרת.
יואל חסון: לכן אני סומך על זה שבעוד חצי שנה במושב הקיץ נשמע דיווחים על עוד השלמה של עוד תיקוני ליקויים וזאת הציפייה של הוועדה.
יואל חסון: בנוסף, אני מודיע שהוועדה תיזום בתיאום אתך, קותי מור, הוועדה תיזום ביקור בלשכות שלכם, זה מקום שצריך לראות כיצד הוא מתנהל, כנראה שזה מוקד חיכוך לא קל, בעייתי שצריך ללמוד לעומק ולכן אני מבקש שהגורמים המייצגים יהיו גם באותו ביקור וגם הגורמים המקצועיים הרלוונטיים.
יואל חסון: לגבי ההטבות הלא מעודכנות, הוועדה לביקורת המדינה חושבת שמשרד ביטחון צריך לקיים התדיינות פנימית, קיבלתי את עמדת האוצר שהוא לא צריך לעשות מעבר למה שהוא עושה היום בנושא ההטבות הלא מעודכנות, משרד הביטחון חייב לייצר עבודת מטה לקבל החלטה ולהיכנס לתהליך של עדכון ההטבות.
יואל חסון: העבודה שלא מעדכנים הטבות ובכלל דברים שאזרחים זכאים להם, הופכים את אותם הטבות ללא רלוונטיות ולהטבות שמאבדות את היכולת שלהם לתפקד כהטבות.
יואל חסון: לכן אני מבקש שעד הדיון בתחילת מושב הקיץ תושלם עבודת מטה במשרד הביטחון, התייחסות לנושא של עדכון ההטבות כפי שנדרש.
יואל חסון: אני מבקש מאגף השיקום להעביר לוועדה תוך שלושה שבועות באופן חסוי את הסכם ביניכם לבין קופת חולים כללית , כולל הסבר מדוע קופות חולים האחרות לא הסכימו לחתום אתכם על ההסכם הזה.
יואל חסון: בנוסף, הוועדה מברכת את העובדה שבשני האגפים נושא השקיפות ונושא הצגת ההטבות בפני הזכאים הופך להיות כלי עבודה ומשהו שלוקחים ברצינות ושופר, אם באמצעות האינטרנט או דברים אחרים.
יואל חסון: חשבו להשלים מעבר לאינטרנט, לייצר חוברת של אותם תכנים שקיימים באינטרנט בצורה שקופה.
יואל חסון: חשוב שאותם דברים יהיו גם בחוברת בשפות הנדרשות לפי שיקול דעתכם.
יואל חסון: זה מוצע כאן כצורך ולדעתי הוא מאד פשוט לביצוע.
יואל חסון: אני מבקש שתוך חצי שנה מהיום לקבל עדכון שכל מה קיים באינטרנט הופך להיות בחוברת מידע מעודכנת.
יואל חסון: החוברת הזו לא מספקת?
נאוה שוהם: החוברת אינה כוללת סכומים, היא מפורטת אבל לא כוללת סכומים.
נאוה שוהם: זה לא מתעדכן כל שנה, אלא כל חמש שנים.
יואל חסון: חיים בר, החוברת הזו מספקת?
יואל חסון: מספיק שקופה לציבור הזכאים?
חיים בר: החוברת נשלחה אליהם, הם מכירים אותה, אבל שונו 200 הוראות ללא הארגון, היום הם אמורים לחזור לקדמותן.
יואל חסון: אז צריך לעדכן את החוברת, אני חוזר בי ממה שאמרתי, משרד הביטחון צריך לייצר מערך של עדכון החוברות הללו באופן שוטף, אפשר לקבוע זמן, לסכם עם הארגונים המייצגים האם צריך עדכון כל חצי שנה או כל שנה.
יואל חסון: אני סומך עליכם שתעשו בניכם ושנקבל דיווח בתחילת מושב הקיץ על החלטה וסיכום ביניכם על מנגנון עדכון שמתאים גם ליכולות שלכם כמשרד הביטחון וגם לצורך לייצר את השקיפות ואת השירות לציבור.
יואל חסון: בנושא השמה לעבודה, אני מקבל את מה שאמרת קותי מור ואת העובדה שאתם לוקחים את זה בתכנית העבודה כדבר שאתם מטפלים בו, כאחד הדברים המסובכים, אני מסכים אתך שזה דבר מסובך, אני מתאר לי מול מה אתם עומדים.
יואל חסון: הוועדה לענייני ביקורת המדינה מבקשת לקבל דיווח בתחילת מושב הקיץ כיצד השפיע ושינתה את המציאות התכנית שאתם עובדים עליה כעת מול מה שקיים היום.
יואל חסון: ניתן לזה מספר לחודשים לראות כיצד זה פועל בשטח.
יואל חסון: בנוסף, אנחנו ממליצים כל הזמן, הנושא של עבודה שוטפת עם הארגונים המייצגים זה דבר שיכול לחסוך המון.
יואל חסון: יש דברים אמוציונאליים, דברים קשים רגשיים, אני מבין את זה.
יואל חסון: אני מתאר לי שעברת קותי ימים לא קלים בשבועות האחרונים, אני חושב שאתה אדם ערכי ואני יודע את יכולותיך, כך כל מי שעובד באגף השיקום.
יואל חסון: אני בטוח שלעבור התקפה קשה כל כך זה דבר לא קל.
יואל חסון: הוועדה מציעה לשני האגפים לפעול עד כמה ניתן בצורה פתוחה עם הגופים המייצגים.
יואל חסון: הוועדה באופן כללי חושבת שכל מי שעוסק בעבודה הזו, בשני האגפים, הם חלק מפעילות מאד מורכבת, מסובכת, עם ציבור לא קל, שחווה וחוה דברים קשים באופן יומיומי.
יואל חסון: לכן אנחנו מחזקים את ידיהם של העובדים ומברכים אתכם על עבודתכם ומבקשים ומקווים שיהיו לכם את הכוחות להמשיך לעשות את הדבר הזה.
יואל חסון: באותה צורה הוועדה מחזקת גם את הגופים המייצגים שגם פועלים בסבביה לא פשוטה.
יואל חסון: הלוואי ומי ייתן הלקוחות ילכו ויתמעטו, יהיו כמה שפחות אנשים ששני האגפים יצטרכו לטפל בהם, וכך אני בטוח שהדברים יבואו לטובה.
יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות, הוועדה נעולה.
יואל חסון: שלום, בוקר טוב.
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא הקצאת מענקי איזון לרשויות מקומיות, דוח מבקר המדינה 58ב', וגם בנושא תכניות ההבראה ברשויות המקומיות, תכנון ויישום, דוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי, משנת 2008.
יואל חסון: אני חושב שלכולם ברור והמדינה עצמה, וכך צריכה בעיניי, מבינה שהרשויות המקומיות הן אחת מהזרועות המשמעותיות ביותר בניהול תקין של מדינה.
יואל חסון: שערו לעצמכם שהמדינה היתה מתנהלת ללא רשויות מקומיות וכולנו היינו חלק מרשות אחת.
יואל חסון: סביר להניח שהמדינה, כשלטון מרכזי, לא היתה מסוגלת לעמוד ולספק את השירותים הנדרשים לכל אזרח ואזרח, במסגרת כוללת ובמסגרת ארצית ולכן הקיום של שלטון מקומי ושל הרשויות המקומיות הוא דבר נחוץ.
יואל חסון: הוא גם דבר שהוא כמובן הגיוני וקיים, לא אנחנו המצאנו את השיטה.
יואל חסון: אבל כדי שאותן רשויות יתפקדו ויעבדו, בסופו של דבר, עדיין, בשיטה הקיימת, הן סמוכות על שולחנו של השלטון המרכזי, הן זקוקות לעזרה.
יואל חסון: רוב הרשויות המקומיות, יש חלק שלא אבל הרוב עדיין זקוקות לעזרה, משיקולים שונים, גם מצורת ההרכב, הצורה שתוכננו ערים בישראל ויישובים מקומיים ומועצות מקומיות שחלקן לא מסוגלות לממן את עצמן ולספק שירות לציבור ברמה הנאותה, וגם מסיבות אובייקטיביות אחרות, וחלק גם מסיבות של ניהול, אבל אין ספק שהדבר הנכון ביותר לעשות, בעיניי, לאורך שנים, זאת תפיסתי האישית, היא להעביר יותר ויותר סמכויות מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי.
יואל חסון: זה דבר שאני מאמין בו.
יואל חסון: אני חושב שהשלטון המרכזי צריך לתת יותר סמכויות וגם לתת יותר כלים ואני חושב שעם זה גם יבואו המשאבים ויהיו פתרונות להרבה מהבעיות שמוצגות היום.
יואל חסון: לכן הדוחות האלה הם דוחות חשובים, מרכזיים, ואני בחרתי בנושא הזה לטפל כאחד מנושאי העילית שאני מטפל בהם בוועדה לביקורת המדינה, לא רק במסגרת דיון אחד, אלא גם במסגרת של דיוני מעקב שאנחנו נעשה בתחום הזה, בעניינים הללו.
יואל חסון: אני הייתי מבקש בשלב הראשון מנציג מבקר המדינה, מר שמואל גולן, להציע את העיקרים ולהעביר את זה הלאה.
שמואל גולן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, אדוני השר.
שמואל גולן: אני לא אחדש פה לכולם שהשלטון המקומי נמצא במשבר כספי עמוק מזה מספר שנים, משבר שגם משפיע על רמת התפקוד שלו וגם על היכולת לתת את סל השירותים בהרבה מקומות.
שמואל גולן: המשבר נובע ממספר מרכיבים, שעסקנו בהם, אחד זה חוסר איזון בין הכנסות לבין הוצאות, מצד אחד סל ההכנסות לא גדל בקצב הראוי והרצוי, על מנת לתת את השירותים המינימליים וסל ההוצאות, מצד שני, גדל.
שמואל גולן: הדבר השני זה תשלומי ההעברה שנמצאים כל הזמן במגמת ירידה, אם זה מענקי איזון, אם זה מענקים אחרים שנמצאים כל הזמן במגמת ירידה.
שמואל גולן: והדבר השלישי זה תכניות הבראה, שהיו צריכות פחות או יותר להביא אותנו למצב של איזון של המערכת הזאת, שבחלקן אינן משיגות את המטרות כפי שהוגדרו בהן, מסיבות כאלה ואחרות שיוגדרו בהמשך.
שמואל גולן: המשרד שלנו עסק בשנים האחרונות במספר מטלות ביקורת, שניסו לנתח את מרכיבי המשבר, הן בצד ההכנסות והן בצד ההוצאות.
שמואל גולן: די אם אני אזכיר דוחות שעשינו בנושא ארנונה, די אם אני אזכיר את הדוחות שעשינו על מענקי איזון, על אזורי תעשייה מניבים ועוד כל מיני דוחות שבעצם היו צריכים ליצור את תמונת העולם, כיצד נבנה כל סל ההכנסות שבעצם לא יכול לתת תשובה לכל המשימות המוטלות היום על השלטון המקומי.
שמואל גולן: שני הדוחות שאנחנו דנים בהם היום הם בעצם שני דוחות שבאים להציג את התמונה.
שמואל גולן: אחד זה כמובן מענקי האיזון, שהוא דוח מעקב לדוח שכבר נעשה בעבר, שניתחנו אותו ובהמשך אני אתן פה למשנה למנהל הכללי, מר בועז ענר, להגיד כמה מלים ואחרי זה גב' חנה יזראלוביץ תציג את עיקרי הדוח.
שמואל גולן: הדוח השני זה הדוח שמתייחס לנושא של תכניות הבראה, ששם עסקנו בניתוח של ארבע שנים של תכניות הבראה, תכנית הבראה שגובשה על ידי הממשלה עם הזרמה כספית גדולה מאוד, שבחלק מהמקומות כשלה ולא הגיעה לרמה הנדרשת, או כפי שהממשלה דרשה.
שמואל גולן: אני מציע שאני אעביר קודם כל למר בועז ענר, שיגיד כמה מלים על החלק העיקרי, ולאחר מכן נעביר לחנה וליובל.
בועז ענר: למשרד הפנים יש שני כלי מדיניות עיקריים, אחד מהם זה מענק האיזון, והכלי השני הוא תכניות ההבראה לרשויות שצריך להבריא את מצבן.
בועז ענר: מבקר המדינה בדק בכמה דוחות את אופן היישום של הכלים והדוח על מענק האיזון למעשה בוחן את אופן היישום.
בועז ענר: קדם לו דוח שבדקנו עוד את נוסחת סוארי והעלינו מה שהעלינו.
בועז ענר: בגדול אני רוצה כמה דברי רקע.
בועז ענר: במדינת ישראל חלוקת ההכנסות וההוצאות בין הרשויות לא מתפלגת באופן נורמלי.
בועז ענר: יש את מרכז הארץ החזק, המשמעותי, בעל מקורות הכנסה מהותיים, בעיקר מאזורי תעסוקה, תל אביב, רמת גן, גבעתיים, שהם למעשה לא צריכים את מענק האיזון, הן רשויות נטולות מענק, לבין רשויות אחרות, חלקן פריפריאליות, ששם הם לא מסוגלים להגיע להוצאה הראויה הנורמטיבית, כי גם מקורות ההכנסה שלהם נמוכים, אין להם אזורי תעסוקה כאלה ואחרים.
בועז ענר: הרעיון היה לבוא ולתת איזה שהיא נוסחה שאומרת 'אני קובע הוצאה נורמטיבית, ראויה, תקנית, לרשות איקס או וואי, אני מודד מול זה את ההכנסה הנורמטיבית, אני רוצה לראות שעשית פעולות כדי להגיע להכנסה, ואם יש פערים נורמטיביים אני יוצר את מענק האיזון'.
בועז ענר: זאת אומרת, כלי מדיניות עיקרי לאזן בין רשויות חזקות לרשויות חלשות.
בועז ענר: במישור הזה, כבר בדוח הקודם על נוסחת סוארי, מצאנו שהיישום לא היה תקין, כי החזקות יותר מבין הרשויות קיבלו יותר מאשר החלשות.
שמואל גולן: חשוב להדגיש את תקופת הדוח, שהיא בין 2004 ל-2007.
שמואל גולן: יש בזה כמה ממשלות וחשוב להגיד שהשר הנוכחי לא היה בתפקיד הזה בזמן הזה, אבל הקושי בדבר שמוטל עליך עכשיו לתקן את מה שצריך לתקן, אבל אתה באמת לא אחראי ל---
בועז ענר: אני נותן גם איזה שהיא פרספקטיבה היסטורית, על נוסחת סוארי, שבעקבות הביקורת היא תוקנה.
בועז ענר: ועדת גדיש, בחנו גם את אופן היישום של ועדת גדיש, גב' חנה יזראלוביץ תיכף תשלים במישור הזה.
בועז ענר: אני רוצה כרגע להעלות עוד כמה בעיות מהותיות במישור הזה.
בועז ענר: הרשות המקומית מקבלת איזה שהיא הערכה לגבי מענק האיזון שצפוי ועומד בפניה, היא מתכננת את תקציבה ואז בכורח הנסיבות ממשלת ישראל, עקב מצוקה תקציבית כזו ואחרת, באה ובאבחת חרב ממש מורידה עשרות אחוזים מאותו מענק האיזון, מה שמוליך את הרשות המקומית למצב מאוד קשה, כי בבת אחת עשרות אחוזים של קיצוץ במקור הכנסה שלכאורה היה צריך להיות יציב, בהחלט משפיעות על הרשויות, בייחוד החלשות.
בועז ענר: במאמר מוסגר אני גם רוצה לומר שזה מעין ניסוי, אבל דווקא הרשויות נטולות המענק לא נושאות בנטל, כי תל אביב, לא אכפת לה אם יקצצו את מענק האיזון, כן או לא, היא במילא נטולת מענק כי יש לה את אזור התעסוקה שלה.
בועז ענר: ככה גם רמת גן וגבעתיים, ויש פה איזה שהיא בעיה של שוויוניות במישור הזה.
בועז ענר: אז אותה אבחת חרב באמת משפיעה בצורה דרמטית על השלטון המקומי, עד כדי כך שקמה הטענה שזה מוליך אותם בסופו של דבר לתכנית ההבראה, שאת אופן יישומה אנחנו בדקנו.
בועז ענר: אלה הם דברי הרקע.
בועז ענר: בגדול בחנו את אופן היישום של ועדת גדיש, הפערים הלכו והצטמצמו, אבל עדיין רשויות חזקות מקבלות יתר מענק איזון לעומת רשויות חלשות, ועל כך תרחיב חנה.
יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך, לגבי הנושא תכניות ההבראה.