GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד לבני: אותה גברת קונפורטי, את יוסי ישי אני רואה אבל אל גברת קונפורטי אני לא יכול להגיע.
גלעד לבני: אני צריך לקנות כרטיס טיסה לחוץ לארץ ובדרך חזרה אני יכול להיכנס אליה.
גלעד לבני: יאמר לזכותו של יוסי ישי שאני רואה שהוא מגיע.
גלעד לבני: לגברת קונפורטי שאיתה אני אמור לעבוד אין לי גישה אליה.
גלעד לבני: אני לא יכול לדפוק על הדלת או לקבוע דבר.
גלעד לבני: אין מצב כזה וזה אבסורד.
גלעד לבני: מדינה לא יכולה להרשות לעצמה לא לתת שירות שקוף לאזרחים שלה.
אילן אשל: אני המנהל הכללי של ארגון מגדלי פירות.
אילן אשל: כמובן שמצוקת הערבה חשובה לי מאוד, זה אזור חשוב וגדול, אבל המצוקה היא של כל מדינת ישראל.
אילן אשל: יש עוד אזורי ייצוא מלבד הערבה ואני רוצה גם לייצג אותם ושלא ישמע שזה רק הערבה.
אילן אשל: אנחנו איתם ואני חושב שהם הם התחילו בהפגנות והם אלה שהזיזו את הדברים, וכל הכבוד להם.
אילן אשל: מבחינתנו הרצוי היה שכל נושא התאילנדים או העובדים הזרים בחקלאות יהיה ביד אחת.
אילן אשל: שיהיו בו נהלים ברורים, וכפי שאמר החבר גלעד לבני, שנדע מי נגד מי, למי לפנות, ומי פותר בעיות.
אילן אשל: למשרד החקלאות ולנו יש בדרך כלל תיאום מלא בנושא קביעת הקריטריונים.
אילן אשל: זה דבר שהוא פתור, מתקיים מדי שנתיים דיון, מתקנים פה ומתקנים שם ואין בזה שינויים גדולים.
אילן אשל: אנחנו נאלצים לקבל את מה שיש.
אילן אשל: בזמנו הייתה החלטה שצריכים להיות בעצם 40,000 עובדים, אבל היות ולא נותנים להביא יותר 28,000 אז יש מקדם שחותך, כל הדברים האלה מקובלים.
אילן אשל: אבל לאחר מכן כשצריכים ללכת למשרדי הממשלה האחרים, משרד התעשייה, המסחר ותעסוקה ומשרד הפנים, החקלאי מסתבך ולא מוצא את ידיו ורגליו.
אילן אשל: כל כך הרבה חסמים נמצאים ואנחנו פשוט לא יודעים מה לעשות.
אילן אשל: זה הדבר הראשון שהמדינה צריכה לפתור.
אילן אשל: נוהל מסודר לכולם.
אילן אשל: כרגע הדרישה שלנו היא פשוטה מאוד.
אילן אשל: לקיים את ההסכם שנחתם.
אילן אשל: חברים הוא לא הסכם כל כך טוב מבחינת החקלאים.
אילן אשל: יש הרבה מאוד ענפים שאין להם את האפשרות להכניס מיכון.
אילן אשל: איפה שאפשר להכניס מיכון יכנס כך או אחרת מיכון.
אילן אשל: בחלק מהענפים כבר נכנס עוד לפני ההסכם, למשל לדוגמה מהענף שאני מאוד מתמצא בו, זיתים לשמן וגם שקדים, המיכון נכנס לפני ההחלטה הזאת, אנשים לא חיכו.
אילן אשל: אנחנו בשאיפה שאיפה שניתן להכניס מיכון צריך להכניס מיכון.
אילן אשל: זה לא יכנס במלואו, זה לא יהיה פתרון מלא.
אילן אשל: יישארו עובדים זרים בחקלאות.
אילן אשל: ישראלים לא מוכנים לבוא ויש לנו עם זה ניסיון ארוך טווח.
אילן אשל: היו המון ניסיונות כולל תמרוץ.
אילן אשל: בזמנו של רפאל (רפול) איתן, ויש על זה סיפורים מכאן ועד להודעה חדשה.
אילן אשל: זה לא הולך.
אילן אשל: מצד שני כל עובד תאילנדי מביא מסביבו מעבודות אחרות עובדים ישראלים.
אילן אשל: פעם נעשה על זה עבודה כלכלית והתברר שעל כל תאילנדי יש יותר מאחד וחצי עובדים ישראלים בפריפריה.
שי חרמש: זה אחד לשש וזה מחקר של בנק ישראל.
אילן אשל: אתה זוכר יותר טוב ממני.
אילן אשל: ההרגשה שלי שפה חלק מהדוברים ממשרדי הממשלה מחפשים תירוצים למה לא לקיים את ההסכם.
אילן אשל: אני חושב שההחלטה שצריכה לצאת מהוועדה הזאת, קודם כל פתיחת שמיים והבאת המספר למספר ההתחלתי של 2010 שהוא 26,000 עובדים זרים.
אילן אשל: זה קודם כל.
אילן אשל: אחר כך מדברים הלאה.
אילן אשל: אני אתן דוגמה אחת למה אני אומר תירוצים.
אילן אשל: הנושא הזה של עובדי הייצוא, הרי עובדי הייצוא נספרים בתוך הקיימים, אל תספור לנו אותם פעמים מאיר שפיגלר, אל תספור אותם פעמיים.
אילן אשל: אתה אומר "ישתמשו בעובדי הייצוא" אבל בתוך ה- 22,000 בערך, שקיימים היום במדינת ישראל, חיים חדד אומר פחות, אני אומר שנגיד שזה 22,000 הם בפנים.
אילן אשל: אל תספור לנו אותם כאילו אנחנו מקבלים אותם פעם נוספת.
אילן אשל: זה בלוף אחד גדול.
מאיר יפרח: אני מזכיר ארגון מגדלי הירקות, אני מצטרף כמובן לכל מה שאמרו חבריי.
מאיר יפרח: אני מבקש שוועדת ביקורת המדינה תראה בחומרה את כל ההתנהלות, ולא רק החקלאים צריכים לשלם על זה מחיר.
מאיר יפרח: החקלאים נרדפים, ואני אתן דוגמה.
מאיר יפרח: ההשקעות שמשקיעים עבור, כביכול, זכויות התאילנדים, שכחו שהחקלאים הם אזרחי מדינת ישראל.
מאיר יפרח: בשעה 04:00 בבוקר מגיעים 15 ניידות לקחת 30 עובדים מחקלאי בן 62 אחרי ניתוח מעקפים.
מאיר יפרח: העונש שלו מפני שתאילנדי התלונן, התלונן שאולי לא נתנו לו חופש, התלונן שאולי החזיק את הדרכונים.
מאיר יפרח: איפה זכויות החקלאים?
מאיר יפרח: אנחנו נמצאים בסכנת קריסת המשקים, משקיעים המון משאבים, כספים כדי לפרנס את עצמנו.
מאיר יפרח: אני לא אדבר על ציונות כי כנראה את המדינה ציונות לא מעניינת.
מאיר יפרח: לא מעניינת אותה הציונות.
מאיר יפרח: עד מתי תמשך הסאגה הזאת?
מאיר יפרח: אנחנו שנה וחצי מתעסקים, תבדוק כמה כוחות מושקעים בזה.
מאיר יפרח: במקום להתעסק בצד המקצועי, בשיווק, ברווחת החקלאי, בקידום המקצועי, מחקר כדי שהמדינה הזאת תתפתח.
מאיר יפרח: לאן אנחנו מתדרדרים.
מאיר יפרח: אני חושב שזו בושה ואני מצטרף לאמירה הזאת.
מאיר יפרח: הבירוקרטיה הזאת צריכה להתחסל ומיד.
איתן אשורי: אני רוצה שתי מילים.
איתן אשורי: אני חקלאי בעצמי ויש לי 50 דונם חממות, אני יצואן, אתמול בלילה הוצאתי מכולה, בעצמי מיינתי יחד עם הנכדים שלי בן העשר והאחד עשרה שנשארו על 23:00 בלילה כדי לעזור לי למיין.
איתן אשורי: אני המשכתי למיין.
איתן אשורי: אין לי עובדים וזה בושה וחרפה.
איתן אשורי: התאילנדים לא עובדים בחינם.
איתן אשורי: תמיד אומרים שיש 700 אלף עובדים זרים , זה לא נכון ותפריד, יש 25,000 או 27,000 עובדים זרים שהם תאילנדים לחקלאות, השאר לא מעניינים אותי ושהמדינה לא תכניס אותם.
איתן אשורי: מצד אחד המדינה מכניסה אותם וסופרים אותם כאילו לחקלאות.
איתן אשורי: צריך להפריד אותם.
ירון סולומון: אני מבקש לומר כאן שמבחינת הנושא של התאילנדים זה לא דומה לשום עובד זר אחר כמו שכרגע נאמר.
ירון סולומון: שנית, אין מגזר שהוא כל כך מסודר ומאורגן, ומטפל בתאילנדים שלו כמו שצריך, עם דיור, מגורים, דאגה וכל הדברים, כמו החקלאים.
ירון סולומון: לכו וראו מה שקורה בדרום תל אביב או במקומות אחרים ששם הם גרים בפחי אשפה.
ירון סולומון: בואו ראו איך החקלאים מטפלים בתאילנדים שלהם.
יואל חסון: מאיר שפיגלר רצית לומר משפט לפני שאני מסכם?
מאיר שפיגלר: קודם כל מה שאמרת זה נכון.
מאיר שפיגלר: אני לא התכוונתי לקחת פעמיים את העובדים של עידוד הייצוא.
מאיר שפיגלר: אני אמרתי את זה ואני ציינתי בסך הכל שיש 1,500 עובדים ועוד 1,000 עובדי עידוד הייצוא וצריך לבצע את ההשמה שלהם.
מאיר שפיגלר: דבר שני, אנחנו יודעים ומודעים לבירוקרטיה, יש גם הנחיה מפורשת של מי שעומד בראש המחלקה במשרד הפנים לבצע רביזיה.
יואל חסון: מי ממונה כרגע?
מאיר שפיגלר: יש שדרה של ניהול ומעליה מנהל מקומי ומעליו מטבע הדברים ראש רשות ההגירה.
מאיר שפיגלר: יש בירוקרטיה ואנחנו יודעים.
מאיר שפיגלר: חלק מהדברים שנאמרו כאן הם נכונים ומוצדקים במלוא מובן המילה.
מאיר שפיגלר: לגבי החקלאים אנחנו עושים, ונעשה כל מה שניתן, ראשית כדי לקצר את טווח הזמן, ליעל את המערכת ולהפחית ככל שאפשר את הבירוקרטיה.
יואל חסון: היעד הזה של 26,000 על פי ההסכם, מתי אתם - - - -
מאיר שפיגלר: נעשה הכל שזה יהיה עד סוף 2009 במגבלות החלטת הממשלה כמובן.
מאיר שפיגלר: אני לא יכול ללכת נגד החלטות הממשלה.
יואל חסון: החלטות הממשלה במידת הצורך, נמצא כאן המנהל הכללי של משרד החקלאות.
יואל חסון: ההצעה מונחת.
יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה לברך אותך על קיום הדיון, ועל כך שאתה משתמש בוועדה הזאת ובכלי הביקורת שעומדים לרשותה כדי להיכנס לנבכי הנושא שהוא באמת מדהים.
יוחנן פלסנר: מבחינתי מדהים.
יוחנן פלסנר: אני אקח צעד אחורה מבחינת ראיית מקרו, עם בירוקרטיה כזאת מדינת ישראל בחיים לא הייתה מצליחה להקים ענף כל כך משגשג.
יוחנן פלסנר: אם ניקח את הדוגמה של החקלאות בערבה כדוגמה כללית של החקלאות הישראלית, לא היה סיכוי שעם בירוקרטיה כזאת היינו מקימים ענף שהוא מייצא, שהוא מספק תעסוקה, שהוא מיישב את הפריפריה, שהוא מסייע לנו להתמודד עם האתגרים הלאומיים.
יוחנן פלסנר: אנחנו עכשיו מתמודדים עם הצורך להציל את העונה הזאת, ובהרבה מאוד מובנים לאפשר את המשך קיומו של הענף הזה.
יוחנן פלסנר: המענים שאנחנו מקבלים, תסלחו לי ואני רוצה לשמור על הכבוד של כולם, זה מלשון הפקידולוגיה, היה דיון, ותהייה פגישה.
יוחנן פלסנר: היינו לפני חודש ואנחנו רואים שהמצב אותו דבר.
יוחנן פלסנר: אנחנו מפנים לשר ואנחנו רואים שהמצב בשטח אותו דבר.
יוחנן פלסנר: אנחנו שואלים מה הולך להיות ומקבלים תשובה שיהיה דיון ב- 9 לדצמבר.
יוחנן פלסנר: גברתי הרי אנחנו יודעים מה התוצאה של דיון בבירוקרטיה.
יוחנן פלסנר: זה עוד דיון, ישתו קפה, ילבנו כמה סוגיות ויקבעו שאכן לא פתרו את כל הבעיות ויהיה עוד דיון, ואחר כך עוד דיון.
יוחנן פלסנר: במקום לפתור את הבעיות והציל את הענף ולגלות מנהיגות, עכשיו אדוני היושב ראש, אני לא יודע אם אפשר לצפות ממי שיושב כאן לגלות מנהיגות, כל אחד שומר על החלק שלו בבירוקרטיה.
יוחנן פלסנר: זאת מדברת עם המנטרות של השחיתויות בתאילנד, והמיכון.
יוחנן פלסנר: איך המיכון רלוונטי לסחורה שעכשיו הולכת ונרקבת?
יוחנן פלסנר: את מדברת כאילו קראת עכשיו איזה ספר, זה לא רלוונטי.
יוחנן פלסנר: יש כאן בעיות שמנסים להלביש אותן על הענף, יש כאן שפה בירוקרטית.
יוחנן פלסנר: מבקשים שתסיימו את כל ההליך של איזון התיקים, אתה אדוני מאיר שפיגלר דיברת על כך שאנחנו רוצים לנייד את הקיימים ורק אז אחר כך נפתח.
יוחנן פלסנר: איך יכול להיות שלא מקבלים נתון בסיסי של כמה יש היום במדינת ישראל?
יוחנן פלסנר: אם אין את הנתון המדויק אז על מה הערכה?
יוחנן פלסנר: יש יכולת, ועם כל הכלים הקיימים שיש בידי הבירוקרטיה היום, יש יכולת לקיים הערכה.
יוחנן פלסנר: באים עם הצהרות גדולות אבל לא נותנים הערכה, כמה חסר יש לנו ביחס ל- 26,000?
יוחנן פלסנר: אין את ההערכה הזאת ואתה בא עם מדיניות ותכנית עבודה שלא נותנת את המענה.
יוחנן פלסנר: אתה אומר בסדר, יבאו מכאן, נעשה הסבה שלכאורה הם 2,500 ולכאורה עוד 1,000.
יוחנן פלסנר: אבל מכל הנתונים שאנחנו מקבלים יש חוסר של כמה אלפים, וגם להשמות האלה אין שום משמעות.
יוחנן פלסנר: אם אתה רוצה להתעסק ולהיות מוכן לעתירה לבית הדין הגבוה לצדק, אולי תוכל להגן על עצמך בדרך זו או אחרת.
יוחנן פלסנר: אבל שמעת את הנתונים בשטח.
יוחנן פלסנר: אנחנו הרי יודעים כמה קשה למצוא אנשים טובים לכל אחד בתחום שהוא עובד.
יוחנן פלסנר: נותנים לך איזו השמה שבמקרה, ואלה שמניידים אותם ממקום למקום הם כנראה לא השופרא דשופרא של הענף.
יוחנן פלסנר: מבחינה בירוקרטית זה בסדר אבל בסופו של עניין, אתה רוצה לפתור את הבעיה אבל אתה לא פותר אותה.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש אני לא השתכנעתי ממה ששמעתי כאן, אני אסכם ואומר שלא השתכנעתי ממה ששמעתי כאן שתוך חודש יהיו 26,000.
יוחנן פלסנר: אין סיכוי.
יוחנן פלסנר: אנחנו לא במתווה הזה, אנחנו לא בכיוון הזה.
יוחנן פלסנר: ראשית אתה צריך לשנות, אם זה בסמכותך ואם זה לא בסמכותך תאמר לנו, אבל צריך להפסיק עם המדיניות שקודם נעשה את כל ההשמות ואחר כך נפתח.
יוחנן פלסנר: קודם נפתח, קודם נאפשר לאנשים להגיע, קודם נציל את הענף.
יוחנן פלסנר: אם זה לא בסמכותך ואם אתה חושב שלא זה הכיוון, אני חושב אדוני היושב ראש, הכתובת לא צריכה להיות האנשים שנמצאים כאן שהם בתוך הסבך הבירוקרטי משחקים.
יוחנן פלסנר: הכתובת היא ההנהגה, יש שרים במדינת ישראל, יש שר חקלאות, יש שר אוצר שאמור לטפל בעניינים האלה, יש את ראש הממשלה.
יוחנן פלסנר: אנחנו צריכים להשתמש בכלים של הוועדה כדי לשים את זה על סדר היום.
יוחנן פלסנר: לדרוש מהם מענים ולהפסיק את זה שבעוד חודש נשמע את אותם הסברים הבירוקרטים האלה.
יואל חסון: תודה רבה, אני מודה לך ואני מבקש מחבר הכנסת שי חרמש.
שי חרמש: בדיון כזה קשה להגיד שיש רגע של נחת, אבל לי אישית יש רגע אחד של נחת, שהפעם אני יושב בדיון ואני לא צריך לדבר על הדברים ויש אחרים שמדברים.
שי חרמש: זה חלק מהמהלך של האיש שפרץ בכביש הערבה בהפגנה שהייתי אצלכם בפעם הראשונה, זה מתחיל לחדור לכאן לבניין דרך הקירות העבים, להתחיל להבין שסוף זה סוף, שיש גבול לכל דבר, יש גבול עד כמה אפשר ללחוץ ולחכות שהלימון הזה יוצא עוד מיץ.
שי חרמש: אני חזרתי אתמול מביקור באתר אחר של גידולי סלרי בנגב המערבי, אתה רואה ספק שמייצא לרוסיה בסכום של 6 במיליון דולר, את זה אני אומר למשרד האוצר, חברת ייצוא של 6 מיליון דולר של סלרי וצנוניות, שני דברים קטנים בסכום של 6 מיליון דולר.
שי חרמש: אני לא מדבר על דברים גדולים אני מדבר על 6 מיליון דולר של חברה אחת וייצרן אחד בנגב המערבי.
שי חרמש: בשדות הסלרי שלו עובד מיטב המיכון.
שי חרמש: אין יותר מזה.
שי חרמש: יוצא סלרי מהאדמה ותוך שתי דקות שטוף וארוז בקרטון, והמלגזה לוקחת למכולה מקוררת ותוך שש שעות זה יוצא לסנט פטרסבורג ושעתיים אחרי זה היא שם.
שי חרמש: אין מה לעשות לצד הפרט הזה שנוסע הולכים שישה חבר'ה, שבמהלך שמונה שעות עבודה מתכופפים אלפיים פעם.
שי חרמש: בסך הכל אלפיים פעם.
שי חרמש: זה מה שהם צריכים לעשות.
שי חרמש: אני אומר את זה בהתפעלות, כי נער הייתי וגם זקנתי, וכבר ראיתי חקלאות יוסי ישי ואת הפלא כמו אצל מאיר עוד לא ראיתי.
שי חרמש: שישה חבר'ה כאלה מלוכסנים מהמזרח שבסך הכל אחד מהם התכופף אלפיים פעם ביום, מניעים מערכת של 6 מיליון דולר.
שי חרמש: אם לאחד נתפס הגב העסק נעצר.
שי חרמש: כעת אני שואל האם ב-50 מיליון שקל לפיתוח אמצעי מיכון חוסך כוח אדם אפשר להחליף את האלפיים פעם של העובד?
שי חרמש: הוא מתכופף ונותן שלושה חיתוכים ומעמיס את הסלרי לתוך התא.
שי חרמש: הסיפורים שעלו כאן הם סיפורים טרגיים.
שי חרמש: מדינה שמייצאת בסכום של מיליארד דולר ייצוא ישיר ומיליארד דולר ייצוא עקיף, סה"כ שני מיליארד דולר.
שי חרמש: זה לא ערך מוסף של יהלומים, גם ביהלומים מייצאים במיליארדים, אבל שם את מה שקונים מחזירים בחזרה.
שי חרמש: פה הערך המוסף נשאר בבית.
שי חרמש: עם כל הסיפור הזה ואני לא מדבר לא על ציונות ולא על ערבה, אני מדבר כרגע על כלכלת ישראל ועל שני מיליארד דולר ייצוא שתלוי בשישה חבר'ה שאם הם מתכופפים אלפיים פעם או לא מתכופפים אלפיים פעם.
שי חרמש: פרקטית למה שקורה כאן, יש תאריך יעד אחד, כי את כל השאר כבר החמצנו, זה לא משנה אם זה ה- 10 בדצמבר או 30 בנובמבר, יש תאריך יעד אחד.
שי חרמש: על פי המתווה שחתמנו ב- 12 במאי, ב- 1 בינואר 2010 צריכים להיות 26,000 איש.
שי חרמש: בואו לא נתחשבן על העבר ולא נאמר שהממשלה כן מילאה או לא מילאה.
שי חרמש: בפועל מי שצריך להיות פה לא מגיע.
שי חרמש: יש תאריך יעד שנמצא 32 יום מהיום, והוא לא פשוט.
שי חרמש: ב- 32 הימים האלה צריך לראות גם איך מבריקים, גם איך מגיעים לזה, וגם איך חותמים, כי החקלאים בקטע הזה הם בני ערובה.
יוחנן פלסנר: ממה ששמעת כאן אתה חושב שזה קורה?
שי חרמש: לכן אני יכול לספר יום ולילה את סיפורי העבר, וסיפרתי רק סיפור אחד מאתמול להמחשה איך העסק הזה עובד.
שי חרמש: אבל אם ב- 1 לינואר 2010 לא יהיו פה 26,000 עובדים, זו הפרה שנייה של הסכם שחקלאי ישראל עם משרד החקלאות שחתמו עם ממשלת ישראל.
שי חרמש: יוסי ישי, אני אומר שאם אתם לא מצליחים לגמור הבנה, אגב דיברנו על זה ואמרת שאחד התנאים הוא שב- 1 - - -
יוסי ישי: זה מאוד ברור, על שולחן הממשלה מונחת הצעת החלטה של שר החקלאות שאומרת שאם אין הבנה יש פתיחת שמיים סופית.
יוסי ישי: גמרנו.
שי חרמש: אתם יודעים מה הבעיה, יש כאן טובים ורעים, טוב אחד יושב פה ואני מוכן להגן עליו מהאופוזיציה וזה משרד החקלאות.
שי חרמש: לנו אין בעיה עם משרד החקלאות, זה שמשרד החקלאות מודיע לממשלה שאם הם לא יחתמו, אז מה?
שי חרמש: אז שורפים את המועדון?
שי חרמש: אני רוצה שיקום פה משרד הפנים, שיקום פה משרד האוצר, ויקום פה משרד המשפטים עם כל ההחלטות של בית הדין הגבוה לצדק, או לא בית דין הגבוה לצדק ויגידו שהם מישרים קו עם יוזמת שר החקלאות.
שי חרמש: אני עומד מאחורי שר החקלאות.
שי חרמש: מקום מושבי באופוזיציה ואין לי בעיה.
שי חרמש: אני אאפשר לשותפים האחרים בממשלה שמחויבים לבצע את זה.
בעז ענר: אני אפתח תחילה בהיבטי המקרו ואמשיך להיבטי המיקרו שהועלו פה.
בעז ענר: הבעיה של עובדים זרים מלווה את מדינת ישראל מאז שנות ה- 90, היא עברה וריאציות מוריאציות שונות, עובדים פלסטינאים, עובדים זרים, בתחום הסיעוד, בתחום הבנייה, בתחום החקלאות.
בעז ענר: אני אתחיל מהיבט המקרו, היו פה בעיות ואנחנו מתקדמים והכיוון הכללי הוא נכון, אבל עדיין קיימות בעיות מהותיות במישור הזה.
בעז ענר: ראשית חייבים להגן על מערכת העבודה בישראל, צריך להגדיל את היצע העבודה לעוד עובדים בישראל.
בעז ענר: שנית יש את ההיבט האנושי, כשמייבאים עובד זר צריך לשלם לו את מיטב התנאים והזכויות, והתקדמו במישור הזה.
בעז ענר: היו שנים גרועות בהרבה אבל התקדמו יפה במישור הזה.
בעז ענר: יש כאן היבט בינלאומי שלמעשה סחר בבני אדם עם עמלות שנעות 7,000 עד 20,000 דולר, שגורמים זרים אבל גם גורמים ישראלים נהנים מהם, ואת זה צריך לפצח.
בעז ענר: יש אינדיקציות שזה גם בחקלאות.
בעז ענר: נוצר גם מצב לא טוב, היו תקופות יותר קריטיות ואולי בענף הבנייה, שמרווחים מזה שמביאים את העובד ובנמל התעופה אומרים לו לך תעשה מה שאתה רוצה, ועכשיו הוא רוצה להביא את העובד הבא, הוא ברח, הוא איננו, הוא רוצה להביא עובד חדש כי הוא מרוויח מעצם הבאתו ולא מהעבודה שלו.
בעז ענר: אותו עובד ששילם 7,000 דולר מגיע ומגרשים אותו כי אין בשבילו עבודה.
בעז ענר: גם כאן חלה התקדמות, אבל הסוגיה היא סוגיה.
קריאה: אבל לא החקלאי גורם לזה.
בעז ענר: המערכת במדינת ישראל צריכה לפתור את הבעיות האלה.
בעז ענר: לשם הפרופורציה, חל גידול במספר העובדים הזרים בחקלאות מ- 18,000 בשנת 1997, אתם מזכירים לי מספרים יותר גדולים.
בעז ענר: בענף הבנייה חלה ירידה משמעותית בהיקף העובדים הזרים.
בעז ענר: מנגד כשאתה נוגע בבעיות המיקרו, עם אותם חקלאים שנמצאים כאן ועם הבעיות שהם מציגים, ברור שברמת האופרציה מדינת ישראל אולי לא תגיע בטווח הארוך למקום היא רוצה, שימו לב מה הם טוענים "אז תפתחו את השמיים", אם יפתחו את השמיים כל השאיפה שלכם להגיע לאיזון השוק לא תתקיים, כך זה מתבצע במשך 15, 20 שנה.
בעז ענר: נוצר לחץ אז עושים את הפתרון המידי ובטווח הארוך זה שוב חוזר על עצמו.
בעז ענר: ההכרעה במידה רבה היא בידי המינהל הישראלי, משרד הפנים, משרד האוצר ומשרד החקלאות, כי אחרת הלחץ שלהם יכריע את המערכת ולא יהיה תיקון לטווח הארוך.
בעז ענר: מבין השורות עולים פה היבטים בירוקרטים משמעותיים.
בעז ענר: יש כאן פיצול בין המשרדים, אני רוצה לומר לכם שבהרבה מדינות מקובל, רשות ההגירה זו כבר התקדמות, אבל בהרבה מדינות מקובלת התפיסה שאומרת אני החקלאי אל תשלח אותי לשם, אל תשלח אותי לפה, אל תשלח אותי להביא נוהל כזה, אל תשלח אותי להתכתב עם זה ועם אחר, אני רוצה כתובת אחת, אני מציג את הבעיות, אני רוצה פתרון ואני לא רוצה לרוץ בין המשרדים.
בעז ענר: קיימת כאן גם בעיה נוספת שנוצרה, וגם עליה צריך לתת את הדעת וצריך להביא אותה בחשבון, יש לנו תלות בתאילנד, זו תלות לא טובה.
בעז ענר: צריך לפצח את הסוגיה הזאת כי אנחנו לא צריכים להיות תלויים בתאילנד.
בעז ענר: יש מספר מדינות שיכולות לתת לנו מענה ואז העניין יהיה נכון יותר.
בעז ענר: זה כסף זר לאותן מדינות וזה אינטרס שלהן.
בעז ענר: מהצד האחר יש כאן תהליכים, סוף 2009 תחילת 2010 שאמורות להסתיים, אני חושב שאנחנו נהייה באיזו המתנה, אבל אם באמת הבעיות לא תתקדמנה בקצב מהיר, או שהוועדה לביקורת המדינה תבקש מאיתנו או שאנחנו מיוזמתנו ניכנס לעובי הקורה, אלו תהליכים ובדיקה של חודשים לא קטנים.
בעז ענר: הבעיה הקריטית שעכשיו זה סוף 2009 תחילת 2010.
יואל חסון: אנחנו נקיים התייעצות לגבי הדרך שנפעל.
יואל חסון: חברים אני מבקש להגיע לסיכום.
יואל חסון: ראשית אני מודה לכולם על ההשתתפות.
יואל חסון: ראיתי בדיון הזה דיון חשוב מתוך המקום של בקרה ומעקב אחרי התנהלות המדינה בכל הקשור בקיום ההסכם, זו המהות.
יואל חסון: אני בא וקובע באופן ברור, וועדת ביקורת המדינה קובעת בצורה ברורה שמדינת ישראל צריכה למלא את ההסכם במלואו.
יואל חסון: היא חתמה עליו והיא צריכה למלא אותו במלואו.
יואל חסון: אם הדבר הזה היה הפוך מדינת ישראל הייתה יודעת לנקוט בכל הדרכים מול הצד המפר שמולו היא חתמה.
יואל חסון: לכן מדינת ישראל חייבת לבצע את ההסכם כפי שהיא חתמה.
יואל חסון: יחד עם זאת, אני בא ואומר בצורה ברורה שאם מדינת ישראל, מאיזו סיבה, כי שמעתי את מר מאיר שפיגלר שאומר "בכפוף להחלטות הממשלה", כולנו עובדים בכפוף להחלטות הממשלה ובוודאי אתם, אם והיה ואתם רואים שקיום ההסכם לא יכול להתבצע על פי החלטות הממשלה תפעלו לשינוי החלטות הממשלה.
יואל חסון: ולכן מעבר לצד שדווח כאן על ידי המנהל הכללי של משרד החקלאות שיביא לדיון הצעת החלטה.
קריאה: שר החקלאות הניח הצעה על שולחן הממשלה.
יואל חסון: הניח והוא יביא את זה לדיון ביום ראשון.
יואל חסון: כרגע כל עוד הממשלה לא קבע אחרת אתם מחויבים לעמוד בהסכם, לעמוד ביעד שאתם הצבתם של 26,000 עובדים בשנת 2010.
יואל חסון: אני באמת מתקשה לראות איך אתם עומדים ביעד הזה.
יואל חסון: לכן מבחינת הוועדה היה והיעד הזה לא יושג, אתם מבחינת
יואל חסון: כם לא קיימתם את ההסכם ולא אפשרתם לפעילות הנדרשת של המשק החקלאי במדינת ישראל לעמוד ולבצע את מה שהם צריכים לבצע.
יואל חסון: אגב, בצורה עקיפה ואולי גם ישירה, גרמתם נזק לכלכלת ישראל, לא רק לכלכלת החקלאים אלא לכלכלת ישראל עם כל המשמעויות שבדבר.
יואל חסון: בנוסף אני מבקש שתוך שבועיים יועברו לוועדת ביקורת המדינה הנהלים שמדינת ישראל קבעה ושעל פיהם הם קולטים ומפזרים לאחר מכן את העובדים הזרים בתחום החקלאות.
יואל חסון: היה ואין נהלים, אז תוך שבועיים תודיעו לוועדה שאין נהלים, ואם תודיעו לי שאכן אין נהלים אני מבקש שתתבצע עבודת מטה במשרדי הממשלה הרלוונטיים ותוך שלושה חודשים תיצרו נהלים ברורים לגבי קליטה ופיזור עובדים זרים במדינת ישראל בתחום החקלאות.
יואל חסון: אני מדגיש בתחום החקלאות.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, אני מבקש שתדרוש מענה לגבי מספר העובדים הזרים שנמצאים היום במדינת ישראל בענף החקלאות.
יוחנן פלסנר: לא יכול להיות שאין נתונים בעניין.
יואל חסון: אני מקבל את הערתו של חבר הכנסת יוחנן פלסנר.
יואל חסון: אני מבקש שגם יועברו לוועדה תוך שבועיים הנתונים, שאתם יודעים עליהם ושאתם יכולים לדווח לוועדה לביקורת המדינה, על מספר העובדים הזרים בתחום החקלאות שנמצאים היום במדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: וגם איזו הערכה מספרית שמבצעים היום וממשים מדיניות.
יואל חסון: הם דיברו על 26,000 וזה היה.
יוחנן פלסנר: אבל כמה יש בפועל.
יוחנן פלסנר: הם טוענים שהם מתקשים.
יואל חסון: את הנתון של מספר העובדים הזרים יצטרך להעביר אלינו משרד הפנים.
יואל חסון: בנוסף אני מבקש לבקר באופן אישי, אני גם אבקש שיהיה נוכח שם גם יגאל דוחן וכל מי שממונה עליו, אני מבקש לבקר בנקודה בא יושבת הגברת קונפורטי בנמל התעופה.
יואל חסון: הנהלת הוועדה תתאם מול הגורמים הרלוונטיים במשרד הפנים ביקור שני בנקודה הרלוונטית בנמל התעופה עם הגברת קונפורטי, אני אבקש שיגאל דוחן יהיה שם גם, אני גם מבקש שממונה מעליו יהיה גם בביקור הזה.
יואל חסון: אני מבקש לבוא ולראות איך הדברים מתנהלים שם.
יואל חסון: בנוסף הוועדה רשמה בפניה את לוחות הזמנים שהוצגו על ידי מאיר שפיגלר, מבחינתי הוא הדובר הראשי וגם על מיכל צוק, בעניין סיום כל הליך איזון התיקים עד ה- 10 לדצמבר.
יואל חסון: בנוסף אני מבקש להמשיך את כל התהליכים בלוחות הזמנים כדי להגיע למצב של 26,000 עובדים זרים.
יואל חסון: יכולתי בקלות לסיים את הדיון הזה על פי סעיף 21, לקיים פה את הצבעה ומורים על חקירת המבקר.
יואל חסון: אני לא חושב שבשלב הזה זה היה תורם לדבר.
יואל חסון: זה הכלי שיש בידי ואני אגיד לכם מיד באיזה שלב אני מתכוון להשתמש בו, ואני מקווה שלא נשתמש בו.
יואל חסון: אני מציע לקיים תהליך בשבוע הקרוב שיתבצע כמו שהיה סביב ההסכם, גם עכשיו בשולחן עגול, של נציגות החקלאים עם נציגות המשרדים הרלוונטיים, לבוא בלי האמוציות הקיימות עכשיו, אלא בשולחן עבודה אמיתי - - -
קריאה: זה מתקיים היום אחר הצהריים.
יואל חסון: בהנהגתכם יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים?
יואל חסון: אתם מודעים לפגישה הזאת?
יואל חסון: אז היום מתקיים הדיון עם משרד החקלאות ומשרד הפנים והחקלאים.
יואל חסון: במהלך השבוע, היה והיום לא יספיק, אני אבקש שיהיה דיון נוסף.
יואל חסון: אני מבקש שתוצאות הדיון הזה והפרוטוקול שלו יובאו לידיעת הוועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: בנוסף אני מודיע שהוועדה לביקורת המדינה תקיים דיון בתחילת חודש ינואר, זה יהיה דיון מעקב כדי לבחון מה אירע ב- 32 יום האלה.
יואל חסון: לנו יש יעד ואנחנו אמורים לעמוד בו.
יואל חסון: בשבוע הראשון של חודש ינואר אנחנו נקיים דיון בהשתתפות כל הנוכחים שהגיעו לכאן ונעקוב איך הדברים התנהלו.
יואל חסון: אני רוצה לומר שני דברים, האחד שעם כל האמוציות אני רוצה שתדעו, אני לא אוהב את ההכללות על פקידי המדינה, יש כאלה טובים יותר וכאלה שטובים פחות, כך גם לגבי החקלאים וכך גם לגבי חברי הכנסת.
יואל חסון: בסך הכל עובדי המדינה והפקידים, בכלליות, מבצעים את החלטות הממשלה ורוצים לבצע את החלטות החוק כפי שהן.
יואל חסון: אבל יחד עם זאת אני מבקש לקיים קשר בין המחויבות לקיום החלטות הממשלה וקיום החוק לבין המציאות בשטח.
יואל חסון: אני אומר את זה בעיקר לך המנהל הכללי של משרד החקלאות, היה ואתה, כי אתה בסוף נושא באחריות על עתיד החקלאות במדינת ישראל, כשאתה רואה את ההתנקשות בין המציאות לבין הבירוקרטיה, אתם אלה שצריכים להרים את הדגל ולהגיד חבר'ה אנחנו אולי עושים נכון אבל לא צודק ובשטח זה לא עובד, אולי עשיתם מאוחר מדי.
יואל חסון: אני מבקש את האחריות שלכם בעניין הזה.
יוסי ישי: אדוני היושב ראש למשרד החקלאות אין שום סמכות בעניין.
יואל חסון: אז תפעל לתקן את זה.
יואל חסון: תתקן את זה, אם אתה חושב שזה לא נכון תפעל לתקן את זה.
יואל חסון: אני רוצה לומר לך אדוני המנהל הכללי, שאם אני הייתי שר החקלאות והייתי רואה את המצב כפי שהוא, אני לא יודע איך הייתי יכול לישון בלילה.
יוסי ישי: לכן אני פועל מכוח האחריות ולא מכוח הסמכות.
יואל חסון: אם משרד החקלאות חושב שהסמכות לא נתונה בידו ושאתם חושבים שאתם צריכים יותר סמכות בידיכם תפעולו לכך.
יואל חסון: ככל שאני יודע שר החקלאות הנוכחי הוא בעל השפעה רבה מאוד מאוד, מאוד על ראש ממשלת ישראל הנוכחי.
יואל חסון: הוא בין אלה שמחזיקים את המפתח לקואליציה הזאת.
יואל חסון: אני מציע לך, שר החקלאות הוא אדם חכם, הוא איש רציני, אני מציע להעביר אליו את זה ואם שר החקלאות ירצה ראש הממשלה מעביר אליו איזו סמכות שהוא מבקש.
יואל חסון: הפרוטוקול רשם את מה שאמרתי, ואתם מכירים את האמת הזאת.
יואל חסון: אם שר החקלאות ידרוש סמכות הוא גם יקבל אותה.
יואל חסון: בשבוע הראשון של חודש ינואר נערוך דיון מעקב.
יואל חסון: אני קורא לכולם במסגרת השולחן העגול להגיע למצב שהמערכת תנוע קדימה, גם תייצר חקלאות פורחת ותרומה אדירה לכלכלת ישראל, וגם מצד שני תייצר עבודה נכונה מול הפעילות עם העובדים הזרים.
שמואל חסון: שלום, בוקר טוב לכולם.
שמואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא דוח מבקר המדינה להקמת כפר הנופש בחוף פלמחים מנובמבר 2009 שמצטרף גם לדיון הזה הצעות לסדר במסגרת דיון מהיר, של חבר הכנסת ניצן הורוביץ, של חברת הכנסת רחל אדטו ושל חבר הכנסת דב חנין.
שמואל חסון: אנחנו נפתח בסקירה מצד מר גולן, ממשרד מבקר המדינה, שיציג את הדוח המיוחד הזה.
שמואל גולן: בוקר טוב, אדוני.
שמואל גולן: בוקר טוב לחברי הוועדה.
שמואל גולן: הביקורת על עסקת המקרקעין שיועדה להקמת כפר הנופש נעשתה לאחר שהנושא הזה עלה לסדר היום הציבורי ולאחר שהיתה פנייה אלינו מוועדת הפנים של הכנסת שהיתה אז בראשות חבר הכנסת מר פינס.
שמואל גולן: בעקבות הפנייה הזאת החליט מבקר המדינה לערוך ביקורת על כל העסקה הזאת, על כל שלוחותיה, ובהנחה שכולם קראו את הדוח, אני אנסה בקצרה להציג כמה נקודות שראויות, לפי דעתי, גם לדיון.