GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: מנכ"ל חלמיש, גיל סער, כמה זמן אתה בתפקיד?
גיל סער: בתפקיד המנכ"ל, שנה.
יואל חסון: מי היה לפניך?
גיל סער: איתן פדן.
יואל חסון: כמנכ"ל חדש יחסית בוא תספר לנו בבקשה מה מצאת בעניין הזה על שולחנך.
גיל סער: אני עובד בחלמיש כבר שש שנים.
יואל חסון: מה היה תפקידך קודם?
גיל סער: מנהל הכספים של החברה.
גיל סער: ארבע שנים כמנהל הכספים של החברה, ולאחר מכן שנה כמנכ"ל בפועל, ובשנה האחרונה מנכ"ל קבוע.
גיל סער: כפר שלם אכן התקבל לטיפול וניהול חלמיש בתחילת שנות ה-60, כפי שאמר המבקר.
גיל סער: לאורך השנים חלמיש קיבלה כ-1,000 דונם קרקע לטיפולה.
גיל סער: מתוך ה-1,000 דונם קרקע, חלמיש פינתה, פיתחה ושיווקה כ-850 דונם.
גיל סער: קרי, כ-85% מקרקעות כפר שלם שנמצאות במתחם חלמיש כפר פונו, פותחו ושווקו.
גיל סער: נותרו כיום כ-150 דונם שעליהם יושבות כ-500 משפחות.
גיל סער: הנתונים שלנו לא מדויקים עד תומם מאחר ולא זכינו לשיתוף פעולה מלא בסקרים שביצענו שם.
גיל סער: בשנים האחרונות חודש הפרויקט.
גיל סער: אנחנו פינינו 17 משפחות, ואנחנו נמצאים היום בהליך - - -
יואל חסון: מתי נעשה הפינוי האחרון בכפר שלם?
גיל סער: 2007.
יואל חסון: תתאר לי מה היה הפינוי, מה היו התנאים בו?
יואל חסון: אני משער שהוא היה בהסכמה, נכון?
גיל סער: הוא היה בהסכמה.
גיל סער: בסופו של דבר, הוא היה בהסכמה.
יואל חסון: בסוף הוא היה בהסכמה.
יואל חסון: מה היו התנאים שניתנו ל-17 המשפחות שפונו?
יואל חסון: תפרט לוועדה.
גיל סער: הנושאים הם נושאים פרטיים של משפחות ספציפיות.
יואל חסון: זה לא פרטי.
יואל חסון: האם זה משהו סודי?
גיל סער: חוק הגנת הפרטיות חל על הנתונים האלה.
יואל חסון: לא נראה לי, אני לא חושב.
יואל חסון: אתם חברה ציבורית.
יואל חסון: אתם שילמתם את הדבר הזה.
יואל חסון: האם מישהו יכול לעזור לי פה?
יואל חסון: האם אתם חושבים שזה משהו שאנחנו יכולים לשמוע?
יוסי הירש: לפי דעתי, כן.
בועז ענר: אם אתה לא נותן שם, ופרטים מאוד ספציפיים.
בועז ענר: נתונים כלליים, אלא אם זה סוד מסחרי שיש שיקולים אחרים שלא לחשוף.
יוסי הירש: אם זה היה במסגרת הקריטריונים, לא במסגרת הקריטריונים, מחוץ לקריטריונים.
גיל סער: הכול במסגרת הקריטריונים.
יואל חסון: אני רוצה לדעת מה הקריטריונים.
גיל סער: הקריטריונים היום הם הקריטריונים שנקבעו על-ידי מועצת מקרקעי ישראל מס' 995.
יואל חסון: אז בוא תסביר לי אותם.
יואל חסון: אל תגיד לי מי קיבל מה, תסביר לי תחת איזה קריטריונים, ומה היו התנאים שעל פיהם קיבלו אותן משפחות פיצויים כדי להתפנות.
גיל סער: הם קיבלו פיצויים בהיקף של מאות אלפי שקלים לצורך פינוי של כל משפחה ומשפחה.
יואל חסון: הם לא קיבלו מגורים חליפיים על אותה קרקע, אלא פשוט קיבלו פיצוי כספי.
גיל סער: אמת.
יואל חסון: זה היה הפינוי האחרון.
יואל חסון: מהי תוכנית העבודה כרגע?
יואל חסון: לפי דעתכם, כמה משפחות נותרו לכם לפנות מהמתחם?
גיל סער: במתחם חלמיש בכפר שלם כ-500 משפחות.
יואל חסון: עדיין כ-500 משפחות שאתם מכירים בהם שאותן צריף לפנות.
גיל סער: שהם מחזיקים בקרקעות המדינה בכפר שלם.
יואל חסון: מבחינתכם, זה הכמות.
יואל חסון: אם יש כאלה שיגידו 700, מבחינת
יואל חסון: כם זה 500 שאתם מכירים בהם שיש להם את הזכויות.
גיל סער: אם המחזיקים היו משתפים איתנו פעולה, והיינו יודעים בוודאות כמה משפחות ומשפחות נמצאות בכל נכס ונכס, אז היינו יכולים לתת מספרים מדויקים.
גיל סער: לא זכינו לשיתוף פעולה.
יואל חסון: אבל, כרגע אתה מעריך 500 בערך.
גיל סער: לכן, מה שידוע לנו מדובר בכ-500.
יואל חסון: מהי תוכנית העבודה היום שלכם מבחינת
יואל חסון: כם כלפי אותם 500?
יואל חסון: מה אתם פועלים?
גיל סער: קודם כל, אנחנו פועלים בהתאם להמלצת מבקר המדינה, ומקיימים הליך מאוד מאוד רחב וגדול של שיתוף ציבור.
גיל סער: אנחנו פתחנו את הדלתות שלנו, וכל מי שמעוניין מבין המחזיקים שגרים במתחם חלמיש בכפר שלם, לבוא ולדבר איתנו ולהגיד לנו מה הם הצרכים שלו, ומה הוא מבקש בשביל להתפנות, אנחנו נדע לאחר שנסיים את התהליך הזה שאמור להסתיים בסוף השנה, להכין קריטריונים שיותאמו עד כמה שניתן לבקשות של המחזיקים בקרקעות.
יואל חסון: ומבחינת
יואל חסון: כם הקריטריונים שהיו תקפים בפינויים האחרונים, הם תקפים גם היום?
גיל סער: הקריטריונים היום הם הקריטריונים שקבעה המועצה.
יואל חסון: איזה מועצה?
גיל סער: מועצת מקרקעי ישראל.
יואל חסון: אני מבין שאתה לא יכול לפרט את זה פה, אבל אני מבקש שהקריטריונים יועברו לוועדה, בסדר?
גיל סער: בוודאי.
גיל סער: אגב, הם מפורסמים באתר האינטרנט של חלמיש.
יואל חסון: אז למה אתה לא יכול לפרט לי פה את הקריטריונים בצורה יותר ברורה.
יואל חסון: תפרט לי אם זה מפורסם באינטרנט.
יואל חסון: חשבתי שזה סוד שאסור שישמעו.
יואל חסון: תסביר את הקריטריונים לוועדה.
גיל סער: הקריטריונים הם אינם סוד.
גיל סער: הקריטריונים הם קריטריונים על בסיס סוציאלי.
גיל סער: לא הבנתי שאלתך קודם.
גיל סער: הקריטריונים הם קריטריונים על בסיס סוציאלי, כאשר הרעיון שהם מגלמים זה שאותם תושבים שהגיעו לאזור, לשכונת כפר שלם, עם קום המדינה.
גיל סער: להם המדינה רוצה לעזור, ולהם היא רוצה לתת פתרונות לצורך פיצוי בגין פינוי מאותם שטחים.
גיל סער: לאורך השנים הקריטריונים שונו כמה וכמה פעמים, והקריטריונים הנהוגים היום הם קריטריונים של מועצת מקרקעי ישראל מס' 995.
גיל סער: הקריטריונים האלה מאמצים את הקריטריונים של שנת 1996 בשינויים המתחייבים.
יואל חסון: מה הקריטריונים?
גיל סער: אתה שואל אותי לגבי הכסף?
יואל חסון: אני שואל, מה הקריטריונים?
גיל סער: יש שתי אפשרויות לפינוי מחזיקים שהם זכאים לפיצוי בגין פינוי.
גיל סער: או על-ידי קבלת סכום מסוים של כסף שאיתו הם יוצאים וקונים בית.
גיל סער: אם לצורך העניין, הכסף לא מספיק, אפשר ללכת לבנק ולקבל הלוואה.
גיל סער: דרך אחרת היא לקבל חלקת קרקע במתחם חלמיש, כרבע דונם, ועוד סכום מסוים של כסף מהחברה, ועם הכסף הזה לבנות את הבית.
יואל חסון: מי קובע מי זכאי לזה, ומי זכאי לזה?
גיל סער: מאחר ומספר הקרקעות לבנה-ביתך הוא מוגבל, אנחנו נותנים את הקרקעות למשפחות.
גיל סער: כלומר, יחידים, ילדים או כאלה שהם רווקים, הם נמצאים בעדיפות שנייה.
גיל סער: העדיפות הראשונה היא לאותן משפחות, כולל משפחות ותיקות.
גיל סער: אלה הן שתי האפשרויות שנותנים – רבע דונם על פי הקריטריונים של שנת 96, מקבלים בנוסף עוד כ-85 אלף דולר, ומי שהולך וקונה לא במסגרת של בנה-ביתך אלא במסגרת של שוק חופשי, עוד הפעם זה משתנה על פי הקריטריונים, אבל מקבל כ-130 עד 150 אלף דולר.
קריאה: חדר הוא לא יכול לקנות.
יואל חסון: כם, אותם קריטריונים שאתה מדבר עליהם הם בסמכות חלמיש?
יואל חסון: שינוי שלהם או העדכון שלהם, בידי מי זה?
גיל סער: הקריטריון עצמו נקבע על-ידי מועצת מקרקעי ישראל.
גיל סער: במסגרת ההסכם שלנו עם מינהל מקרקעי ישראל ניתנה הסמכות לשינוי הקריטריונים לחלמיש בוועדת הפינויים העליונה, על פי חוות דעת משפטיות.
יואל חסון: כשהכסף מגיע בסופו של דבר מכספים שמגיעים לחלמיש.
גיל סער: הכסף מגיע בסופו של דבר ממסגרת המשק הסגור.
יואל חסון: תן לי לשאול אותך שאלה בעניין הזה.
יואל חסון: אם אתה היום אומר לי פחות או יותר שאתה מדבר על פיצוי של 130 אלף דולר, שהוא פיצוי לא בקרקע, אלא פיצוי בכסף, אתה חי פה במדינה הזאת כמו כולנו, אתה יודע שזה פיצוי לא ריאלי.
גיל סער: קודם כל, חלמיש היא לא זו שקובעת את הקריטריונים.
יואל חסון: אתה אמרת הרגע שאתה כן יכול לשנות את הקריטריונים.
גיל סער: אבל, הכול במסגרת של משק סגור.
יואל חסון: אז מה זה משק סגור?
יואל חסון: אני תושב תל-אביב, ואני מכיר את תל-אביב היטב.
יואל חסון: אתה לא עוסק כאן באיזושהי שכונה בפריפריה, באיזה מקום שיהיה לך קושי לעשות שימוש בקרקעות שם.
יואל חסון: גם השכונות האלה הן לא מה שהיו לפני עשר שנים.
יואל חסון: גם עלות הדירות שם, גם עלות הקרקע שם, גם איכות החיים שם, זה כבר לא מה שהיה לפני עשר שנים.
יואל חסון: זה במצב קצת יותר טוב.
יואל חסון: אני לא יודע מה זה ההגדרה שלך למשק סגור.
יואל חסון: אני רוצה לדעת - אתה לא חייב לענות לי עכשיו, אני כן אבקש לדעת את זה בהמשך – כמה בעיניך אותן קרקעות שוות.
יואל חסון: בוא נלך על משהו תיאורטי שכל אותן 500 משפחות מתפנות, וכמה דונמים התפנו להערכתך?
גיל סער: כ-150 – זה ברוטו.
יואל חסון: ברוטו, אני מקבל את הברוטו שלך.
יואל חסון: נגיד 150 ברוטו התפנו.
גיל סער: שטחים, שטחי ציבור וכד'.
יואל חסון: 150 ברוטו באזור הזה.
יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך – אם אתה יכול להגיד את זה עכשיו תגיד לי, אם לא תצטרך להגיד לי את זה אחר כך – כמה מבחינתך שווים אותם 150 דונם בכסף?
יואל חסון: כמה בסופו של דבר יכולה חלמיש לייצר מהם הכנסה לפני שאתה משלם את כל ההתחייבות לכולם?
יואל חסון: כמה הכנסה אתה יכול, לדעתך, לייצר על ה-150 דונם האלה?
גיל סער: בין 300 ל-400 מיליון שקל.
יואל חסון: ונגיד שזה באמת מה שאתה אומר, ובתוך ה-300 - 400 מיליון עם כל מה שאתה לוקח בחשבון, אתה עדיין חושב שהפיצוי המקסימאלי שאתה יכול לתת למשפחה הוא 130 אלף דולר בממוצע פחות או יותר.
גיל סער: תלוי מה האנשים יבקשו.
גיל סער: יש אנשים שיכולים גם לבקש רבע דונם, וסכום כספי אחר.
יואל חסון: לא, שאלתי על הפיצוי הכספי.
יואל חסון: אתה עדיין אומר שבפיצוי הכספי זה בערך 130 אלף דולר.
גיל סער: אם אפשר יהיה לתת יותר, חלמיש תיתן יותר.
יואל חסון: מתי נדע אם אפשר?
יואל חסון: אתה מבין שזה לא ריאלי, כך אתה לא תפנה את האזור אף פעם.
יואל חסון: כך גם חלמיש לא תרוויח, וגם התושבים לא ירוויחו.
יואל חסון: אני ביקרתי שם, ואין ספק שיש לכולם אינטרס שהקרקע שנמצאת שם ייעשה בה שימוש הרבה יותר נכון ממה שהיא היום.
יואל חסון: זה אזור מדהים, זה אזור שרק מתפתח.
יואל חסון: אין ספק שאפשר לבנות בו בנייה רוויה איכותית, אפשר לבנות בו בתים יפים ופארקים יפים.
יואל חסון: אפשר לעשות הרבה דברים מדהימים שם.
יואל חסון: אגב, שאני מאמין שגם חלמיש תרוויח מזה.
בועז ענר: אני רק רוצה לציין שבדוח ציינו שעל אותם 150 דונם ניתן לבנות 2,235 דירות בבנייה רוויה, ו-173 בתים בשיטת בנה-ביתך.
יואל חסון: התשובות כאן ברורות.
יואל חסון: ברור שזה פרויקט כלכלי עצום שאני מעריך אותו יותר מ-300 – 400 מיליון שקל.
קריאה: יותר ממיליארד.
יואל חסון: אבל בסדר, אני כרגע מקבל את הערתך המקצועית.
יואל חסון: אתה איש מקצוע יותר ממני בתחום הזה.
יואל חסון: אבל, אני אומר אם האינטרס הלאומי – ותיכף אני אבדוק גם בצד של המדינה מה העמדה בעניין הזה – לפנות את האזור הזה ולעשות את אותו בנייה על פי התב"ע ועל פי מה שכולם רוצים, אתה מבין שבסכום של 130 אלף דולר כל אדם בר דעת לא היה מוכן להתפנות משם, ובצדק.
גיל סער: למה?
יואל חסון: אני אסביר לך בדיוק למה.
יואל חסון: אני אומר לך שאני לא הייתי מתפנה משם.
יואל חסון: אתה צריך להבין – אפשר להגיד אלף דברים על הזכויות שלהם, ואני מדבר על אלה שמכירים שהם מחזיקים באדמות המדינה, ואין עוררין.
יואל חסון: הם לא פולשים, הם לא לא חוקיים.
יואל חסון: אני מדבר רק על האנשים האלו.
יואל חסון: כל הבתים שהיו להם שם, כל מה שהם בנו שם, כל הפיתוח שהם עשו שם לעצמם – בדרך כלל, על-ידי עצמם, בכספם שלהם – כל זה בעיניך שווה 130 אלף דולר.
יואל חסון: ויותר מזה, עם אותם 130 אלף דולר הם אמורים ללכת ולהקים בית במקום אחר.
יואל חסון: זאת אומרת, לקנות בית במקום אחר.
יואל חסון: במובן מסוים אתה יכול לקרוא לזה מעברה.
יואל חסון: אני ראיתי שם בתים שהם יותר מעברה, חלק שהם פחות מעברה, חלק שהם ברמה נמוכה יותר, וחלק ברמה גבוהה יותר – לא משנה.
יואל חסון: אבל, עדיין הם חיים שם באיזושהי רמת חיים מסוימת.
יואל חסון: אתה חושב שהם יכולים ב-130 אלף דולר לייצר לעצמם מגורים אלטרנטיביים?
יואל חסון: את הקטע של הקרקע אני מבין.
יואל חסון: אבל, הקטע של ה-85 אלף דולר שבהם צריך לבנות בית, זה לא כל כך מספיק לבנות בית גם לא על רבע דונם.
יואל חסון: אבל, עדיין הסכומים שאתה מדבר עליהם בפוטנציאל הכלכלי של המקום הזה, אני חושב שאתה יכול להשיג יותר, וגם לתת יותר.
יואל חסון: הפרויקט הזה יכול להכניס לחלמיש הרבה יותר מ-300 – 400 מיליון שקל, ולכן אתה גם יכול לתת יותר לאותם מפונים במסגרת כל העסקה הזאת.
יואל חסון: ולכן, אני אומר לך, אלא אם כן תגיד לי פה עכשיו לוועדה, וזה יירשם לפרוטוקול, שאתה אומר: תשמע, אדוני היושב ראש, אין לי שום סמכות לשנות את הקריטריונים.
יואל חסון: אז תפנה אותי למי שיש לו.
יואל חסון: אתה אמרת לי שכן יש לך סמכות במסגרת ועדה עליונה – לא יודע איך הגדרת את זה.
יואל חסון: תוכל להסביר מה זה.
יואל חסון: מה עושים?
יואל חסון: ככה לא תפנה בחיים את המקום הזה.
גיל סער: כפי שאמרתי קודם, אנחנו עושים עכשיו תהליך מאוד רחב של שיתוף ציבור.
גיל סער: בתום תהליך שיתוף הציבור - - -
יואל חסון: תגדיר לי מה זה תהליך שיתוף ציבור.
גיל סער: אנחנו נפגשים עם כל המשפחות שמעוניינות להיפגש איתנו, כמובן, בכפר שלם.
גיל סער: שומעים את הבקשות המיוחדות שלהם.
גיל סער: לכל משפחה יש בקשה מיוחדת בפני עצמה.
גיל סער: את הבקשות בסופו של יום אחרי שאנחנו נסיים את כל תהליך השיתוף שאמור להסתיים בסוף השנה, כפי שאמרתי, אנחנו נדע להמציא קריטריונים עד כמה שניתן בהתאם לבקשות של אותם מחזיקים.
יואל חסון: בהנחה שבאמת המשפחות כולן החליטו לבוא ולהידבר איתכם, ולהיות חלק מהתהליך הזה, משפחה תבוא ותגיד: אנחנו חושבים שהפיצוי שמגיע לנו הוא 400 אלף דולר, ואני לא מדבר על הקרקע, אלא על הפיצוי הכספי.
יואל חסון: מה התהליך שקורה אחר כך, מבחינתך?
יואל חסון: קח טופס כדוגמה, משפחה פלונית באה ואמרה את הדבר הזה.
יואל חסון: מה אתה עושה אחר כך?
גיל סער: אנחנו מייצרים סט קריטריונים.
גיל סער: את הקריטריונים האלה אנחנו מעבירים למינהל ולמועצה.
גיל סער: ברגע שהמינהל והמועצה יאשרו אותם, אם יאשרו אותם, יהיו קריטריונים חדשים לפיצוי בגין פינוי.
יואל חסון: זאת אומרת, מה שאתה בא ואומר לי הוא שאם בהנחה שאותן 500 משפחות שאין לגביהן פתרון, הפיצוי הממוצע לאחר שתשבו עם כולם יהיה גבוה ממה שתכננתם, מה שאתם צפיתם ומוכנים נכון להיום, הוא נניח יעמוד בממוצע על 400 אלף דולר במקום על 130 אלף דולר שדיברתם, ויהיה כמובן לזה סך הכול כללי, תצטרכו לבוא עם הנתונים האלה למועצת מינהל מקרקעי ישראל, ולמי עוד?
גיל סער: למינהל ולמועצה.
יואל חסון: למינהל ולמועצה, ולהגיד: אם אנחנו רוצים להביא לסיום פרשת כפר שלם זה מה שצריך לעשות.
יואל חסון: אתה כמנכ"ל מקצועי, אם אלו הנתונים, מה אתה תמליץ?
יואל חסון: מה תהיה המלצתך במקרה כזה?
גיל סער: ההמלצה שלי תהיה לתת לתושבים כמה שיותר במסגרת התקציבים.
יואל חסון: מה שנציגי המבקר כאן מציגים מבחינת התמ"א ומבחינת יחידות הדיור, זה דבר שאתה מקבל אותו, נכון?
יואל חסון: אתה מכיר את זה.
יואל חסון: להערכתך, כמה הכנסה תהיה מפרויקט כזה לחלמיש?
יואל חסון: מה יהיה היקף המחזור של פרויקט כזה?
גיל סער: על פי הניסיון שלנו, שווי יחידת קרקע לדיור עומד על כ-40 אלף דולר.
יואל חסון: בבנייה רוויה.
יואל חסון: בסופו של דבר, מהי להערכתך ההכנסה שתהיה לחלמיש מהפרויקט כולו?
גיל סער: זה בדיוק מה שאמרתי קודם.
בועז ענר: 2,250 כפול 40 אלף דולר, ועוד 173 יחידות בבני-ביתך - זה הרבה כסף, זה הרבה כסף.
גיל סער: 173 יחידות בבנה-ביתך לא נמכרות.
גיל סער: כלומר, לפי הקריטריונים האחרונים כן.
גיל סער: אבל, הם כנראה לא ימכרו בכסף.
בועז ענר: אם יורשה לי להעיר, יש פה בעיה של תזרים מזומנים.
בועז ענר: לטווח ארוך זה בהחלט יכול להיות פרויקט כדאי.
בועז ענר: יש פה שאלה של מימון ביניים.
בועז ענר: אבל, בסך הכול מבחינה כלכלית ולטווח ארוך, מבחינה חברתית, מבחינה אורבאנית, יש יתרון גדול בתהליך מזורז, מקיף במישור הזה.
בועז ענר: כאשר אתה עושה גם תכנון כזה, ועושה פעולה משולבת כזאת, ערך הקרקע בתכנון אורבאני מתקדם הוא לא 40 אלף דולר ליחידת דיור.
בועז ענר: איפה בתל-אביב אתה קונה יחידת דיור עם ערך קרקע של 40 אלף דולר?
בועז ענר: במצב הנוכחי שזה הולך לאט לאט, ואתה מפנה את זה, וכל התשתיות לא מוכנות וכדו', ערך הקרקע מושפע.
בועז ענר: אם עושים פעולה משמעותית – קח פרויקטים של פינוי-בינוי - אתה רואה שערך הקרקע צומח בצורה משמעותית.
בועז ענר: הוא מנוף מאוד משמעותי.
בועז ענר: יש פה יחס שמול ה-500 משפחות יש 2,200.
בועז ענר: זאת אומרת, פי 5.
בועז ענר: בפרויקטים של פינוי-בינוי מקובל יחס של 3 יחידות דיור לערך של דירה קיימת.
בועז ענר: דהיינו, יש לך פה יחסים אפילו טובים יותר מבחינת פינוי-בינוי.
בועז ענר: אני חושב שצריך לעשות רה-חושבים במישור הזה.
בועז ענר: לא רק להביא בחשבון את תזרים המזומנים, אלא להביא את החשבון המקרו כלכלי לטווח ארוך עם כל היתרונות שלו, עם תכנון אורבאני מתקדם, ואתה עושה פה פעולה חשובה גם במצוקת הדיור של מדינת ישראל דהיום שמשוועים לקרקעות זמינות לבנייה.
יואל חסון: אני רוצה באמת פה שאלה שהוא העלה.
יואל חסון: יכול להיות שמקור הבעיה זה שיודעים כולם שהפרויקט שיוצא לדרך יהיה הצלחה מדהימה וגדולה, ובזה אין ספק, יכול להיות שהבעיה כאן היא בתזרים מזומנים נכון להיום?
יואל חסון: נניח שכל 500 המשפחות מחר באות עם הצעות, ואתם פשוט פיזית לא יכולים לשלם אותם?
רון מלכא: שמי רון מלכא, ומזה כשמונה חודשים אני יושב-ראש ישיבות הדירקטוריון של חברת חלמיש.
רון מלכא: אני דירקטור, וכל ישיבה נבחר כיושב-ראש עד שימונה יושב-ראש בפועל.
רון מלכא: אני נכנסתי לתפקיד הזה בהתנדבות במסגרת תרומה לקהילה, רצון לתרום.
רון מלכא: אולי זה ישמע לך מפתיע, כי אני באמת מסכים לכל הטענות שנאמרו עד עכשיו, למה שאתה אמרת, ובטח לכל הטענות והערות המבקר, ומבחינת הכיוון זה גם מה שנראה לי נכון.
רון מלכא: יש פה מצוקה אמתית, ואני כמעט מסכים לכל מה שאמר חבר הכנסת חנין.
רון מלכא: יש פה מצוקה אמיתית, יש פה באמת תושבים שצריך שישמעו אותם, ושהמדינה כמדינה תעשה את המיטב למענם.
רון מלכא: מה שאני זיהיתי בנושא הזה הוא שיש איזשהו פער גם בהערכות, ואפשר להיכנס פה לוויכוח כמה שווה יחידת דיור במקרה כזה.
רון מלכא: אני חושב שהוויכוח הזה בשלב הזה שבו אנחנו נמצאים היום הוא כבר מיותר, כי אני לפחות הצעתי נוסחה אחרת שבעצם עוקפת את הוויכוח הזה, ואומרת היות ויש כבר החלטה על משק סגור, בוא נעשה את ההחלטה הזאת מותנית.
רון מלכא: מה שיש, מה שהתקבל, זה מה שיינתן לתושבים.
רון מלכא: הרי אף אחד אין לו כוונה לפגוע בתושבים.
רון מלכא: ואם כמו שחבר הכנסת חנין קורא, והוא בעצם קורא לך, אדוני היושב ראש, ולכנסת ישראל ולממשלת ישראל, לקחת צעד בעניין הזה, ואם מישהו רוצה להגדיל את המקורות, אנחנו רק נשמח ונברך, כי באמת טובת התושבים היא לנגד עינינו.
רון מלכא: זה תפקידנו, וזה רצוננו.
רון מלכא: אם מישהו חושב שניתן להגדיל את המקורות, אז אנחנו יותר מאשר נשמח.
רון מלכא: כל עוד לא, אז אנחנו אומרים: אם יש איזשהו פער בהערכה לגבי מה יהיו המקורות אם הפרויקט יהיה כזה או אחר, ואם הוא יהיה פנומנאלי, אנחנו רק נשמח שיהיו יותר מקורות.
רון מלכא: הרי ממילא כל המקורות האלה יחולקו לתושבים.
רון מלכא: אז היות ויש פער, ויש באמת עניין של מימון ביניים, אף אחד לא רוצה ליצור חשיפה לא בתקציב המדינה ולא בתקציב אחר אם אין לזה כיסוי, ולא רוצים ליצור איזשהן הבטחות שווא שלא נדע אחר כך לקיים אותן, בואו נעשה הסכם מותנה.
רון מלכא: אני הצעתי את זה ליושב ראש הוועדה, ויש נכונות דרך אגב גם בוועד אני חושב, וגם אצל התושבים שנמצאים בשיתוף, כן לנסות לפתור את הבעיה הזאת.
רון מלכא: הרעיון הוא רעיון מותנה.
רון מלכא: המשק הוא משק סגור כל עוד אף אחד אחר לא הביא מקורות.
רון מלכא: ואם ממשלת ישראל או כנסת ישראל יצליחו במסגרת חוק, או במסגרת החלטת ממשלה, להגדיל מקורות אז אנחנו נשמח ונברך.
יואל חסון: אני לא חושב.
יואל חסון: אני חושב שזה יכול להיות משק סגור.
יואל חסון: זה יעשה מספיק כסף הדבר הזה.
רון מלכא: ככלכלן, כד"ר לכלכלה, אני שותף להערכות שלך.
רון מלכא: אבל, אני לא יודע ליצור חשיפה, ואני לא מציע לאף אחד ליצור חשיפה, בטח לא כשמדובר בנפשות חשובות ויקרות שאנחנו לא רוצים ליצור אצלם איזושהי הבטחת שווא.
רון מלכא: לכן, אני אומר: בואו נעשה הסכם מותנה.
רון מלכא: אנחנו נשווק את הקרקעות, וכשזה יהיה בשיתוף אז גם נפיק מזה הרבה יותר כסף, כי קבלנים יודעים שכשהם קונים קרקע שיש איתה הבנה ושיתוף והסכם עם התושבים, היא שווה הרבה יותר מאשר קרקע שהיא במחלוקת.
רון מלכא: ומה שיתקבל – אם זה לא יהיה 40, ואם זה יהיה 60, 80, 100 אלף דולר ליחידות דיור, זה מה שיחולק לתושבים בהתאם לקריטריונים שנחליט עליהם קודם.
רון מלכא: כל אחד יקבל ניקוד בהתאם לוותק שלו, למשפחה, סוציאלי, חברתי.
רון מלכא: הרי אנחנו באים משם, מהעניין החברתי.
רון מלכא: הרי זה בראש ובראשונה מה שהביא אותנו לפה, לפחות אותי, לנושא הזה.
רון מלכא: כל אחד יקבל בהתאם למה שהוא ראוי ומגיע, ואנשים ראויים ומגיע להם.
רון מלכא: באמת אנשים ראויים.
רון מלכא: גם אני ביקרתי, גם אני הייתי שם.
רון מלכא: עברתי בין הבתים וראיתי איך אנשים חיים, ומה זה ומאיפה הם, ודיברתי עם אנשים.
רון מלכא: הם ראויים, ואנחנו בהחלט היינו רוצים לעשות.
רון מלכא: אני מצטרף לקריאה של חבר הכנסת חנין לתת מה שאפשר.
רון מלכא: אבל, זה חייב להיות מותנה, כי אנחנו לא רוצים ליצור חשיפה, ולא רוצים ליצור איזושהי אשליה.
רון מלכא: אנחנו רוצים גם אמון מלא בין הצדדים, כי בסוף כולם רוצים את הפתרון המיטבי.
רון מלכא: ולכן, אני מצטרף למה שאומרים פה אנשי מבקר המדינה.
רון מלכא: אני מצטרף למה שאומר חבר הכנסת חנין, ואני קורא לוועד ולתושבי כפר שלם להסכים לרעיון שאומר משק סגור - הסכם מותנה.
רון מלכא: אם יתקבל יותר זה שלכם.
רון מלכא: הרי אף אחד לא רוצה לעשות פה איזשהו רווח.
יואל חסון: לא, זה גם בסדר לעשות רווח.
רון מלכא: יש פה מנכ"ל שכמו שנאמר לך עושה ימים כלילות, וגם שמים לו מטען באוטו.
יואל חסון: קודם כל, אני אומר לך שזה בסדר גם לעשות רווח, כל עוד כולם מרוויחים.
רון מלכא: לכן אני אומר, זה מייתר את העניין של להתווכח עכשיו האם יחידה שווה כך או אחרת, והאם אפשר כך.
רון מלכא: הרי אנחנו לא שם, אנחנו לא צדדים עסקיים.
יואל חסון: כיושב ראש דירקטוריון בפועל, כמה הנושא הזה היום הוא על סדר היום שלכם כחברה?
רון מלכא: הוא המרכזי.
רון מלכא: אני יכול להגיד לך שאני כיושב ראש, זה הנושא בראש ובראשונה שבו אני מתעסק.
יואל חסון: גם של התעסקות המנכ"ל?
רון מלכא: גם של התעסקות המנכ"ל.
רון מלכא: דרך אגב, המנכ"ל ביותר ממאה ישיבות שיתוף היה נוכח אישית, נוכח אישית.
רון מלכא: אני יודע שאני מקדיש מזמני כיושב ראש - זה מינוי שהוא התנדבותי - את מרב הזמן לנושא הזה, כי אני חושב שהנושא הוא הראשון והחשוב בטח כי מבקר המדינה הציף אותו גם כמו שהציף אותו, וכי באמת יש שם תושבים שצריכים, וזה מקום חשוב ויקר.
רון מלכא: המדינה הביאה את האנשים, ועכשיו יש פה איזושהי מצוקה.
רון מלכא: אתה מסתובב שם ואתה רואה שלא כל האנשים שם חיים בתנאים טובים.
רון מלכא: רוצים הכי נכון לפתור את הבעיה.
רון מלכא: זה בראש וראשונה הנושא המרכזי.
רון מלכא: וגם בישיבות הדירקטוריון אני יכול להבטיח לך, אדוני היושב ראש, שזה הנושא שמקבל את מרב ההתייחסות, כולל ישיבות עם ראש העיר ועם המנכ"ל.
יואל חסון: אנחנו עוד נחזור לדברים שאמרת.
יואל חסון: אני מבקש מנציגי הכפר לדבר, בבקשה.
אהרון מדואל: שלום, יואל.
אהרון מדואל: אני אהרון מדואל מזכיר ועד כפר שלם.
אהרון מדואל: נמצא איתנו כאן מר זכריה תרם יו"ר ועד כפר שלם.
אהרון מדואל: קודם כל, אני מודה לאנשי המבקר.
אהרון מדואל: אני מודה לך בראש ובראשונה על הביקור בכפר שלם, על הסיור המוצלח.
אהרון מדואל: כמו כן, לאנשי המבקר, במיוחד להלל, ליוסי, יוסי השני, שבאמת השקיעו ימים כלילות והכינו דוח מצוין, דוח מאוד מורכב וקשה.
אהרון מדואל: אבל, לצערי היום אני חרד.
אהרון מדואל: אני שומע פה את אנשי חלמיש, ואני לא מתייחס דווקא לרון מלכא שאיתו ישבתי ודיברתי.
אהרון מדואל: אני שומע את הנתונים המקצועיים שלהם, ואני חרד מאוד.
אהרון מדואל: לדעתי, כל עוד משרד השיכון לא ייכנס כאן לעובי הקורה, וייתן את המשקל הראוי והמגיע לו בחלמיש, דבר לא ייפתר.
אהרון מדואל: אני אתן דוגמה.
אהרון מדואל: אומר פה מנכ"ל חלמיש לוועדה שהוא מוסמך להציע 130 אלף דולר לתושבי כפר שלם.
אהרון מדואל: הדבר הזה על פניו הוא שקר.
אהרון מדואל: כל מי שיפתח את קריטריון 96 יראה שוועדת הפינויים היתה מוסמכת להציע לתושבים עד 50% יותר מהסכומים הנקובים בקריטריונים, והיה שם גם נימוק.
אהרון מדואל: בקריטריון 96 רשום שם שחור על גבי לבן: עקב עליית מחירי הדיור.
אהרון מדואל: כבר ב-96 אנשים בכפר שלם קיבלו לשוק החופשי 220 אלף דולר, אנשים שיצאו במסגרת בנה-ביתך קיבלו תוספת 25% - היתה אוטומאטית לקריטריון.
אהרון מדואל: אוטומאטית 50% ניתנו במקרים מסוימים של רצון של חלמיש לפנות מצב כזה או מצב אחר.
אהרון מדואל: כלומר, כבר היום המצג שמנכ"ל חלמיש מציג לתושבים שבאים אליו להתפנות על 130 אלף דולר שהוא מוגבל לפי קריטריון 96, הוא מצג שווא והוא מצג שקרי.
אהרון מדואל: חמור מזה, ופה אני מאשים את פופיק, ואני מאשים את עיריית תל-אביב.
יואל חסון: מי זה פופיק?
אהרון מדואל: מנהל מחוז תל-אביב, מר פופיק משה.
אהרון מדואל: חברת חלמיש ומנהל מחוז תל-אביב של המינהל עשו מעשה שלא יעשה, ואני אתן לכם דוגמה.
אהרון מדואל: התייחסו לזה גם אנשי המבקר בדוח שלהם, ולצערי לא ניתן לזה כאן המשקל הראוי.
אהרון מדואל: בוא נניח שמועצת מקרקעי ישראל שלצורך ההגדרה והעניין היא הכנסת של הקרקעות בישראל, מקבלת החלטה לגבי המושבים או הקיבוצים.
אהרון מדואל: היא קובעת שחבר קיבוץ או חבר מושב נניח יזכה לבנות בנחלה א', זכאי 300 מטר בנוי בתחום הנחלה, לבן ממשיך, בן זכאי – לא משנה.
אהרון מדואל: כרגע בואו נצא מהמספר 300 מטר.
אהרון מדואל: אני רוצה לראות, מר פופיק, מנהל מחוז, מנכ"ל מינהל שיעיז לבוא ולשנות פסיק בהחלטה.
אהרון מדואל: הרי יקרעו אותך לגזרים החקלאים והלובי החקלאי.
אהרון מדואל: פה אתה התעסקת עם אוכלוסייה מוחלשת.
אהרון מדואל: הרשת לעצמך יחד עם איתן פדן המנכ"ל הקודם שאני תיכף ארחיב לגביו, לשבת עם חלמיש ולקחת את החלטת המינהל 995 שגיל סער הזכיר אותה קודם, ולקרוע אותה לגזרים.
אהרון מדואל: הרי מה אמרה החלטה 995?
אהרון מדואל: חלמיש תפתח בסבב פינויים בכפר שלם על פי קריטריון משמ"ש 96.
אהרון מדואל: אתה לקחת את הקריטריונים, קראת לעצמך ועדת פינויים עליונה, וקבעת שזה לא זכאי, על עץ גת אני לא משלם.
יואל חסון: אהרון, יקירי תקשיב רגע.
יואל חסון: אהרון נשמה, תן לי להגיד לך משפט, תן לי להסביר לך משהו.
יואל חסון: אני קראתי את הפרוטוקולים, אתה אומר את הדברים האלה כל הזמן.
יואל חסון: אני רוצה ללכת קדימה, אני לא רוצה לחזור להיסטוריה.
יואל חסון: אני מבקש ממך שתתייחס לעתיד, כי אנחנו רוצים ללכת קדימה עם העניין הזה, ולא לחזור להיסטוריה ושיעורי היסטוריה.
אהרון מדואל: בוא אני אומר לך איך אנחנו בכפר שלם רואים את העתיד.
אהרון מדואל: כרגע מונח חוק בכפר שלם, ואני אתייחס שוב למה שאמר אדון סער.
אהרון מדואל: הוא דיבר על יחידת דיור בכפר שלם - 40 אלף דולר למכירה לקבלנים בשוק החופשי.
אהרון מדואל: אני מצהיר פה קבל עם ועדה שוועד כפר שלם מוכן להתארגן היום ולהביא חברה יזמית בעלות של 40 אלף דולר, לקחת את כל הקרקעות ולהכניס לקופתנו במשק הסגור.
קריאה: אני מוכן לשלם 50.
אהרון מדואל: מה שקורה פה - יש פה הונאה, ההונאה ממשיכה.
אהרון מדואל: דירת ארבעה חדרים בכפר שלם היום נמכרת ב-350 אלף דולר.
אהרון מדואל: המחירים רצים בסרט נע.
יואל חסון: עוד הפעם, תחזור על זה.
אהרון מדואל: 350 אלף דולר, ומגיע גם ל-400 אלף דולר.
אהרון מדואל: מי שמוכר דירת קרקע ב-10% מערכה בכפר שלם, 10% ערך קבלני מערכה, רוצה לגזור קופון, אין לזה מילה אחרת.
אהרון מדואל: גזר קופון - חברת "אזורים", והמנכ"ל הקודם מכרו ב-20 אלף דולר.
אהרון מדואל: מבקר המדינה התייחס לזה.
אהרון מדואל: כשהייתי איתם בישיבות הם אמרו לי שהעניין הזה צריך ללכת לחקירת משטרה.
אהרון מדואל: משום מה המחלקה המשפטית של המבקר לקחה את העניין הזה, ומסמסה פה ושם את העובדות.
אהרון מדואל: אני רק רוצה לציין שאותו מנכ"ל עבר לעבוד באותו חברה שלה הוא מכר קרקע ב-20 אלף דולר, ב"אזורים".
אהרון מדואל: כך שלבוא היום ולהעריך ערך יחידת קרקע לדירה בכפר שלם ב-40 אלף דולר כשהדירה נמכרת ב-350 – 400, זה בדיחה ואין בלתה.
אהרון מדואל: אני רוצה לציין עוד עובדה לגבי חלמיש ולגבי התערבות משרד השיכון.
אהרון מדואל: חלמיש מתנהלת כמשק סגור.
אהרון מדואל: מרבית הכנסותיה אמורות לבוא מכפר שלם.
אהרון מדואל: רק לאחרונה חברת חלמיש החליטה להקים מינהל חברתי עסקי.
אהרון מדואל: אגב, חברת חלמיש מוגדרת בהקמה שלה כחברה שנועדה לשיקום משכנות העוני בתל-אביב-יפו.
אהרון מדואל: מה בין מינהל עסקי חברתי בחלמיש לשיקום משכנות העוני אף אחד לא מבין.