GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30695: כיצד רואים את הפשיעה והטיפול בה, והאם הטיפול בפשיעה הוא טיפול בראייה רוחבית משטרתית?
30695: גם אני רואה את כל המעברים בין כל ארגוני הפשיעה.
30695: לכן, אנחנו מטפלים בראייה מקצועית רוחבית.
30695: כך עובדת גם הוועדה וגם המשטרה.
30695: במקביל, המשטרה עשתה פעולות של התארגנות בעניין הכוח והפעלת הכוח.
30695: הוקמו יחידות חדשות.
30695: לא דיברנו על נושא סמים, אבל זה חלק מזה, כולל הפרשה האחרונה שטופלה במחוז מרכז ובפרקליטות מחוז מרכז.
30695: לכן, הקמה של יחידות ותפיסות בלתי רגילות בהיקפים חסרי תקדים זה גם ברמה של השטח, גם ברמת הרחוב.
30695: להערכתי המקצועית, יש תוצאות מצוינות בשנים האחרונות.
30695: אני רוצה פחות לדבר על שנת 2009.
30695: אני רוצה יותר לדבר על שנת 2010 ולסמן את היעדים.
30695: דובר הרבה על רשות המסים.
30695: באוקטובר 2009 חגגנו שנתיים לתחילתו של סכסוך העבודה ברשות המסים.
30695: זה לא תלוי במר נסרדישי.
30695: לא עבדנו עם רשות המסים לא בגלל שהם לא רצו, אלא בגלל שלא היה הסכם ולא היו אנשים שעבדו איתנו.
30695: למעשה, העבודה מול ארגוני הפשיעה לא התבצעה בשנתיים האחרונות בשיתוף עם רשות המסים.
30695: זה לא קשור לקשרי עבודה מצוינים.
30695: אנחנו נמצאים בתחילתו של שינוי.
30695: אני מקווה שרשות המסים ייכנסו לעבודה.
30695: אני חסיד גדול של היכולות שלהם.
30695: אם הם ייכנסו, אנחנו נהיה במקום אחר בכל התחומים האלה.
אופיר פינס-פז: האם עד לרגע זה הם לא נכנסו?
30695: בכוחות המשימה נכנסו 6 אנשים בחודש האחרון.
30695: אני אומר עכשיו וגם אמרתי בדיון הקודם, שכוחות המשימה זה בסדר אבל אני מדבר על כלל הפעילות של צח"מ במשטרת ישראל וכלל העבודה של רשויות מול רשויות.
30695: בהקשר הזה, בהנחה שגם המע"מ ייחתם איתם – שם המאסה הגדולה של החוקרים – אנחנו הולכים להיות במקום אחר בשנת 2010.
30695: היו"ר יואל חסון: מר נסרדישי, האם זה ייחתם?
יהודה נסרדישי: זה סוכם אתמול בערב.
30695: אם זה סוכם אתמול בערב, אין שמח ממני בהקשר הזה.
30695: אני אומר את זה מתוך הכרת היכולות ועומק העבודה והמקצועיות של רשות המסים.
30695: ברור כמה אנו חסרים לעתים כאשר הם אינם איתנו.
30695: אם היה לנו הישגים במהלך 2008-2009 בהקשרים האלה, בשנת 2010 אנחנו נהיה במקום אחר לגמרי אם יהיו איתנו רשות המסים.
30695: אני לא יכול לחתום פה על צ'קים, אבל אני מעריך שיהיה פה שינוי מאוד גדול.
30695: אני לא יכול להישאר חייב לחה"כ עזרא, שהוא היה השר שלנו ואני גם מעריך מאוד את אנשי השב"כ.
30695: עם זאת, אני לא מרגיש בשום מקום נחות מבחינה מקצועית מאיש שב"כ או מאיש ארגון אחר.
30695: העבודה במשטרה היא מקצועית.
30695: נבחרים בעלי מקצוע מן המעלה הראשונה.
30695: לא פעם אנו מכשירים אנשים מכוחות אחרים.
אופיר פינס-פז: אבל חסר לכם ציוד טכנולוגי.
30695: אני לא מוצא לנכון להעלות כאן את הנושא של התקציבים והחוסר.
30695: הכל ידוע.
30695: יודעים איפה אנו חסרים בכל אותם תחומים.
30695: כאשר יש לי את ההזדמנות להגיע לאחת הוועדות, אני תולה את תקוותי בסדרי העדיפויות שייקבעו.
30695: עם כל מה שיהיה אנחנו נעשה את הכי טוב שאפשר.
30695: בכל הנוגע למאבק מול עבריינים בארץ ובחו"ל, יש לנו את היכולת.
30695: אין אף ארגון שאנחנו לא מסוגלים להתמודד איתו.
30695: צריך להוציא את הטרמינולוגיה של המילה חיילים.
30695: חיילים זה משהו אחר.
30695: פה מדובר בעבריינים.
30695: אנחנו צריכים בעיקר בתחילתו ובסופו של תהליך זה רוח גבית, שלעיתים היא נושבת בתוך הבית הזה והיא מקרינה על הרבה מאוד דברים.
30695: האחריות שלנו כמשטרה היא לייצר אותה.
30695: אני בטוח שיש גם תפקיד ענק לבית הזה.
30695: מדובר על סלבריטאים לעתים.
30695: לפעמים מה שלא פחות חשוב מענישה הוא התיוג בין מותר לאסור.
30695: לכל אזרח במדינה יש משמעות מאוד גדולה בעניין הזה.
30695: אנחנו נמצאים בנקודת קפיצה בלתי רגילה, גם בסיוע ומיקוד שעשה דוח המבקר.
30695: אני בטוח, שרשות המסים עם העוצמה של הפרקליטות וכל יתר המערכות עם הרוח הגבית שכולנו נקבל מול המאבק, יובילו את הכל למקום אחר.
30695: אנחנו כבר נמצאים במקום אחר, וצריך להמשיך ולהניע את הגלגל קדימה.
30695: לגבי חו"ל - אנחנו בקשר עם כל מוסדות המשטרה בעולם.
30695: אנחנו גם פרושים במערך של נציגים בחו"ל.
30695: זאת העבודה שלנו, זאת המשימה המרכזית שלהם.
30695: חזרתי עכשיו מכנס של האינטרפול בו דנו בסוגיות האלה.
30695: שיתוף הפעולה הוא לא ברמה של שיחות נימוסים.
30695: שיתוף הפעולה הוא ברמה של טלפונים, ברמה של העברת חומר, ברמה של מפגשים במקומות שונים בעולם אל מול איומים כאלה ואחרים.
30695: אני לא רואה גלישה של ארגוני פשע מחו"ל לתוך הארץ.
30695: יש שיתופי פעולה.
30695: לא כל מה שמוגדר כארגון פשיעה אני ארצה שיהיה בו מדינת ישראל.
30695: בהקשר הזה יש שיתופי פעול בלתי רגילים עם כל העולם.
30695: לפעמים המודלים מועתקים ממקומות אחרים בעולם.
יואל חסון: נציג הרשות להגנת עדים, בפעם הקודמת דיווחת שהוקמה ותוקצבה הרשות להגנת עדים.
יואל חסון: אני רוצה שתספר מה קרה מאז, והאם אתה הצלחת להיכנס למתכונת של עבודה במסגרת המלחמה הזו.
אריה ליבנה: אנחנו מצויים כרגע בעצומו של תהליך גיוס והכשרה, שיאפשר קליטה ראשונה בינואר 2010.
אופיר פינס-פז: זה שינוי של לוח הזמנים.
אופיר פינס-פז: לוח הזמנים דיבר על יוני 2009.
יואל חסון: איזה מזל שיש את חה"כ פינס.
אריה ליבנה: חה"כ פינס צודק.
אריה ליבנה: בדיווח הקודם התייחסנו לעניין הזה, והתאריך נדחה.
אריה ליבנה: יש דברים שבבית הזה צריכים לעבור שינוי בסדר העדיפויות כדי שיהיה סנכרון בין מה שאומרים לבין מה שעושים.
אריה ליבנה: מבחינת הסטאטוס, זה הסטאטוס.
אריה ליבנה: אני מסכים לאמירה של חה"כ פינס, שהרשות היתה צריכה לפעול באופן מבצעי כבר לפני הרבה זמן.
אריה ליבנה: כאשר הגעתי לתפקיד לפני שנתיים וחצי לא העליתי על דעתי שאלה יהיו טווחי הזמן בהם נפעל.
אריה ליבנה: ביולי 2008 גויס צוות ההקמה שמונה 10 איש.
אריה ליבנה: נאמר כי הרשות לא תתוקצב עד שלא יחוקק החוק להגנה על עדים.
אריה ליבנה: ועדת הפנים בראשותו של חה"כ פינס עשתה מאמץ גדול וראוי לכל שבח, והצלחנו בנובמבר 2008 לחוקק את החוק להגנה על עדים.
אריה ליבנה: התקציב הראשוני לגיוס קבוצת העובדים הראשונה המבצעית ניתן רק ב-30 באפריל 2009.
אריה ליבנה: מאז אנחנו נכנסנו לתהליך עבודה מואץ, הכולל את תהליכי הסיווג הביטחוני והמיון.
אריה ליבנה: עשינו את זה בזמן סביר.
אריה ליבנה: מרגע אישור התקציב ועד לתחילת הקורס עברו 8 חודשים.
אריה ליבנה: נראה לי זמן סביר בו מגייסים אנשים לשירות המדינה, למרות שאנחנו קיבלנו כל מיני הנחות ואישורים לקיצור הליכים.
יואל חסון: מה התקציב של הרשות בתוך התקציב הכולל של 2009-2010?
גדעון עזרא: כמה אנשים יש לכם?
אריה ליבנה: אני חושב שמטעמי סודיות לא כדאי לנקוב במספר האנשים.
אריה ליבנה: מדובר בגיוס של עשרות אנשים, שנמצא כרגע בעצומו.
אריה ליבנה: בימים אלה מתחיל גם תהליך ההכשרה שלהם.
יואל חסון: תתייחס לשאלת התקציב.
אריה ליבנה: התקציב יאפשר לנו עד סוף שנת 2010 להיות בסדר גודל של 3-4 עדים.
יואל חסון: מה היקף העלות הממוצעת של עד?
אריה ליבנה: היקף העלות הממוצעת של עד הוא כ- 4,000,000 שקלים לשנה.
אריה ליבנה: זה כולל את עלויות השכר של המאבטחים סביבו ואת כל העלויות הנוספות.
אריה ליבנה: זה לא כולל כמובן עלות של טיפול, סיוע ושיקום, שזה הטיפול המרכזי שזה הערך המוסף שהרשות אמורה לתת מעבר לאבטחה הפיזית.
אריה ליבנה: אני מתכוון לטיפול בעד ובני משפחתו עד אשר הם עומדים על רגליהם.
אריה ליבנה: זה טיפול שלוקח זמן.
אריה ליבנה: מדובר בשנים.
אריה ליבנה: אני מדבר על ליווי של עד, העתקת מקום מגוריו בארץ או בחו"ל.
אריה ליבנה: זה לא כלול בתקציב של 4,000,000 שקלים שהזכרתי קודם.
אריה ליבנה: הרשות אמנם תוקצבה, אבל התקציב הזה הספיק לליווי של 3-4 עדים.
אריה ליבנה: אני חושב, שזה הקצב הנכון לשנה הראשונה.
יואל חסון: אתה מתייחס לשנת 2009?
אריה ליבנה: עד סוף שנת 2010.
אריה ליבנה: זה יהיה המצב עד סוף שנת 2010, שאני חושב שהוא נכון גם מבחינה תקציבית וגם מבחינת תהליכים.
יואל חסון: אתה חושב שזה בסדר.
אריה ליבנה: אני חושב שזה המקסימום שניתן לייצר בתנאים שמדינת ישראל מייצרת.
אריה ליבנה: אנחנו יכולים לשנות רק את המצב בכל הנוגע להגנת עדים.
אריה ליבנה: לא באנו לשנות את כל המערכות.
אריה ליבנה: אני רוצה לדבר על בעיות מרכזיות.
אריה ליבנה: כל הנושא של שכר, ביטוח, לא מטופל בקצב הנכון.
יואל חסון: על ידי מי?
אריה ליבנה: על ידי כולם.
יואל חסון: באחריות מי זה?
אריה ליבנה: באחריות משרד האוצר והמערכות האחרות.
יואל חסון: תגדיר מי.
אריה ליבנה: אני רוצה לומר, שנושא שכר עובדי הרשות לא סגור עדיין.
אריה ליבנה: הדיונים באוצר מתמשכים הרבה זמן.
אריה ליבנה: אני כבר ביוני 2009 דיווחתי שטרם סוכם סופית הנושא של השכר.
אופיר פינס-פז: אני חושב שמתבלבלים.
אופיר פינס-פז: לא יודעים מי האויבים ומי לא.
אריה ליבנה: לגבי הביטוח - זה נורא קל לומר שיעבדו.
אריה ליבנה: בסוף כולנו מתפללים שאף אחד לא ייפגע, שלאף אחד לא יקרה כלום ושהכל יהיה בסדר.
אריה ליבנה: בסוף אנחנו צריכים להבטיח לעובד שאם הוא ייפגע משפחתו לא תינזק ותוכל להתקיים באופן בסיסי.
אריה ליבנה: אף אחד לא מבקש דבר אחר.
אריה ליבנה: כדי שנסת
אריה ליבנה: כל בעיניים לאנשים שאנו מגייסים, אנחנו זקוקים לביטוח סביר.
אופיר פינס-פז: מי צריך לאשר את זה?
אריה ליבנה: האוצר.
יואל חסון: מי באוצר, הממונה על השכר, החשב הכללי?
אריה ליבנה: שלושת האגפים באוצר מעורבים.
אבי ארדיטי: להערכתי, זו תהיה אותה מתכונת של ביטוח.
אריה ליבנה: הקצב הוא לא הקצב הנכון.
אריה ליבנה: המצב העובדתי יהיה, שכאשר אנחנו נתחיל לעבוד לא יהיה הסדר.
אריה ליבנה: האפשרות השנייה היא שאנחנו נחכה שיהיה הסדר.
אריה ליבנה: אם אנחנו נחכה שיהיה הסדר אנחנו לא נתחיל לעבוד.
יואל חסון: גברת שיבר בבקשה.
רחל שיבר: אם נסתכל אחורה לנקודת ההתחלה של חקיקת חוקי המאבק בפשיעה מאורגנת, נראה שאנחנו עשינו דרך ארוכה עם הצלחות לא מבוטלות.
רחל שיבר: נדמה לי שיש קבלות.
רחל שיבר: גם בנושא של נטרול דמויות מרכזיות, גם בנושא של ארגוני פשיעה שלמים שניהלנו נגדם תיקים ונידונו לענישה מאוד מחמירה.
רחל שיבר: אחד מארגוני הסמים קיבל 27 שנות מאסר.
רחל שיבר: אחד מארגוני הסמים קיבל 15 שנות מאסר.
רחל שיבר: בעניינו ערעור על קולת העונש לבית המשפט העליון.
רחל שיבר: אנחנו חושבים שיש צורך בענישה מחמירה בנושא הזה.
רחל שיבר: אנחנו עושים הרבה מאוד גם בנושא של אכיפה כלכלית.
רחל שיבר: עשינו שינוי תפיסה גדול מאוד.
רחל שיבר: אכן יש דברים שמתקדמים בתהליכים, אבל אני חושבת שבתהליך הזה אנחנו מתקדמים מהר מאוד בכמה צירים.
רחל שיבר: אנחנו עובדים בשילוב ידיים אחר לגמרי אצלנו בתוך הבית בין החלק האזרחי שלנו לחלק הפלילי שלנו ומפעילים כלים אזרחיים במלחמה בארגוני הפשיעה.
רחל שיבר: זה לא דבר של מה בכך, בין אם מדובר בתביעות אזרחיות ובין אם מדובר בצעדים מנהליים.
רחל שיבר: מדובר בשלילת רישיונות ושימוש בתיקים אחרים כמו נושא של רישוי עסקים וסגירת עסקים, כמו הפעלת גופים אחרים, כמו בנושא של תכנון ובנייה.
רחל שיבר: רק לא מזמן הגשנו כתב אישום גדול מאוד, שהוא לא בדיוק לפי חוק המאבק בארגוני פשיעה.
רחל שיבר: בסוגריים אני אומר, שחלק מהמלחמה נעשה במכוון לאותו שימוש בחוק שמחייב אותנו ללכת להרכב, אבל הדברים הם יותר מסובכים.
רחל שיבר: לפעמים אנחנו מעדיפים להגיש כתבי אישום על עבירות המקור בידיעה שאנחנו הולכים לדן יחיד ומריצים את הדברים יותר מהר.
רחל שיבר: המציאות מלמדת שקיבלנו בסיטואציות כאלה גם עונשים של 15 שנות מאסר מבלי להשתמש בחוק.
רחל שיבר: מישהו שאל כאן על לוחות זמנים.
רחל שיבר: תיקים בנושא של פשיעה חמורה וארגוני פשיעה מוגשים עוד שהנאשמים במעצר.
רחל שיבר: אנחנו מדברים על לוחות זמנים הכי מהירים שאפשר.
רחל שיבר: פרקליט נכנס לתמונה מרגע שהחקירה מתחילה בשלב הסמוי שלה.
רחל שיבר: אני לא מדברת על כוחות המשימה שבהם הפרקליט הוא חבר.
רחל שיבר: אני מדברת על צוותי החקירה.
רחל שיבר: אנחנו מנסים לעשות את הדברים בשילוב כוחות, כדי להיות אגרוף כמה שיותר חזר.
אופיר פינס-פז: ממה את לא מרוצה?
רחל שיבר: אם אני מסתכלת על התוצאות, עדיין יש לנו מקום להשתפר בנושא התקיפה הכלכלית.
רחל שיבר: אנחנו עשינו המון.
רחל שיבר: אנחנו תופסים מקרקעין, אנחנו תופסים מטלטלין.
רחל שיבר: בימים אלה אנו מוכרים מגרש חלפים של חלקי רכב בלוד.
רחל שיבר: הפעלנו צווי סגירה על עסקים חצי חוקיים שפעלו מתוכם עסקים לא חוקיים.
רחל שיבר: אם פעם היינו מחזיקים כלי רכב ונכסים אחרים שערכם פוחת במשך הזמן ועד שהיינו מגיעים לסוף מישהו היה ניזוק, היום אנו באים לבית המשפט בתחילת הדרך עם הגשת כתב האישום, כאשר בכל הנוגע למטלטלין אנו מבקשים ומקבלים צווים למכור מיד ולהחזיק את הכסף.
רחל שיבר: הדבר הזה נותן לנו שני דברים: הוא גם נותן ערך כלכלי הרבה יותר של הנכסים שיחולטו בבוא העת והוא גם נותן סוג של הפגנת כוח שהיא מאוד חשובה.
אופיר פינס-פז: ברור, אבל עם פעילות בתחום מטלטלין לא רוצים רציחות.
אופיר פינס-פז: בשנת 2009 יש יותר רציחות מאשר בשנת 2008.
רחל שיבר: את הרציחות אתה לא עוצר באמצעות תקיפה כלכלית.
רחל שיבר: אתם צריכים להבין, שהשינוי הגדול הוקנה והדברים מתנהלים בדרך הנכונה.
רחל שיבר: אנחנו כל הזמן מנסים כמה שיותר ללחוץ על הדוושה.
יואל חסון: יש לי שאלה לניצב סגלוביץ'.
יואל חסון: האם אתה חושש ממצב של זליגה של ארגוני פשע בעולם לתוך ישראל.
מרינה סולודקין: הוא אמר שלא.
יואל חסון: אני רוצה להבהיר את הנקודה הזו.
30695: אמרתי קודם, שלמיטב שיפוטי המקצועי לא.
30695: אין זליגה כזאת.
30695: זה לא אומר שאין לעתים עבריינים שמטיילים בכל המקומות ומגיעים גם לכאן.
30695: אנחנו מדינה קטנה.
30695: אנחנו לא עד כדי כך אטרקטיביים בכל הנוגע לארגוני פשיעה.
יואל חסון: מר שגב, בבקשה.
שגב: מתוקף תפקידי כמבקר פנים של המשרד לביטחון פנים, על פי חוק הביקורת הפנימית אני מחויב לעשות מעקב על דוחות מבקר המדינה.
שגב: כל חודש או כל שלושה חודשים ישנו מפגש עם השר לגבי הנושאים האלה.
שגב: השר במפגש האחרון ביקש שאני אערוך ביקורת ביחידת להב, ואכן התחלנו סקר לקראת ביקורת ביחידת להב, יחידת 433, שחלק מכוחות המשימה פועלים שם.
שגב: הסקר יסתיים, ואנחנו בלוח זמנים כזה או אחר ניכנס לביקורת שם.
עמית מררי: אני רוצה לומר משפט לגבי שני צווים של שר המשפטים, שמונחים לאישור של ועדת חוקה וחשובים מאוד לעניין הזה.
עמית מררי: הראשון הוא הוספת עבירות מקור שקשורות לפשיעה מאורגנת: ניהול אתרי פסולת, ניהול תחנות דלק וגז פיראטיות וכריית חול.
עמית מררי: צו נוסף הוא צו הנועד לאפשר קיום צווי חילוט לעבירות נוספות על אלה שאפשר כיום, קיום צווים של בתי משפט בישראל בחו"ל ולהפך.
יואל חסון: אני רוצה לסכם את הישיבה.
יואל חסון: בעצם העובדה שמתקיים בוועדה הזו דיון מעקב על הדיון המרכזי שהתקיים כאן לפני כמה חודשים, הכנסת רואה במלחמה בארגוני הפשיעה במדינת ישראל יעד מרכזי ואסטרטגי חשוב ביותר.
יואל חסון: הוא חשוב גם בצורך של שמירה על החוסן הלאומי ועל החוסן שלנו כחברה וכמדינה, וגם במובן של השמירה על מוסדות המדינה, על כבודם של מוסדות המדינה ועל ביטחונם של אזרחי מדינת ישראל.
יואל חסון: לפיכך, כל הדברים שהוצגו בדיון הזה ובדיון הקודם הם הכלים המרכזיים ביותר המאפשרים למדינה להתמודד עם אותם ארגוני פשע, עם אותם עבריינים, עם אותם אנשים המייצרים את השילוב הזה של פשע חמור מכל הבחינות ביחד עם עסקים משגשגים, ביחד עם קשרים טובים עם התקשורת ומערכת יחסי הציבור בישראל.
יואל חסון: לפעמים אתה מרגיש שאתה מתבלבל אם אותו אדם הוא עבריין או לא.
יואל חסון: מיהו עבריין נקבע לא על פי מידת הסלב שלו אלא לפי הפעולות שלו בשטח.
יואל חסון: בסופו של דבר מי שקובע את אופן הפעולות האלה זה אתם, גורמי החוק והאכיפה.
יואל חסון: לכן האחריות הזו היא עליכם.
יואל חסון: אני מודה למבקר המדינה וצוותו על הפעולה החשובה של הדוח הזה.
יואל חסון: הוועדה קובעת כי ידיהם של מבקרי הפנים במשרדים ובמערכות השונות שצוינו כאן, להמשיך ולעקוב אחרי הפעילות הנדרשת של תיקון הליקויים כפי שהוצגו בדוח מבקר המדינה ובדיוני הוועדה.
יואל חסון: אני חייב לומר גם מילה חיובית לגורמים השונים.
יואל חסון: מאז הדיון הקודם של הוועדה, נראה כי התהליכים הותנעו ברמה הרבה יותר גבוהה.
יואל חסון: אני מתרשם, שאנשי המקצוע כאן מבינים שזה הדבר שהוא בסדר עדיפות עליון.
יואל חסון: הוועדה קובעת, שבכל הנוגע לרשות להגנת עדים על האוצר – ואני אעביר את זה גם לשר עצמו ולגורמים האחרים – על האוצר ליצור את הסדרי השכר המדוברים ברשות להגנת עדים תוך שלושה חודשים, כולל נושא הביטוח.
יואל חסון: שלושה חודשיים זה טווח מספיק.
אופיר פינס-פז: אני מציע להוציא מכתב למנכ"ל האוצר ולשר האוצר.
יואל חסון: זה קורה באופן אוטומטי.
יהודה נסרדישי: אני לא הכתובת.
יהודה נסרדישי: גם אני דורש את אותו הדבר.
יואל חסון: הוועדה קובעת שתוך שלושה חודשים האוצר מחויב לייצר את הסדרי השכר ברשות להגנת עדים, ולהסדיר את נושא הביטוח.
יואל חסון: אנחנו גם נפנה לשר האוצר בעניין הזה, ונוודה שזה מתקיים.
יואל חסון: במידה וזה לא יתקיים, הוועדה תראה בזה ליקוי שלא תוקן על פי דוח מבקר המדינה.
מרינה סולודקין: מה לגבי חקיקה?
יואל חסון: בנוגע לתיקוני החקיקה – הוועדה קובעת שכל נושאי תיקוני החקיקה חייבים להיכנס ללוח זמנים סביר יותר.
יואל חסון: משרד המשפטים נושא באחריות לסיים את התהליכים עד סוף השנה האזרחית הזו.
יואל חסון: תהליכי החקיקה הנדרשים חייבים להסתיים, ואנחנו מצדנו נפעל מול ועדת חוק, חוקה ומשפט לקדם את אותו תיקון משנת 2007.
יואל חסון: אני פניתי מאז הישיבה הקודמת ליו"ר הוועדה לענייני חוק, חוקה ומשפט, וזה לא קודם.
יואל חסון: אני מקווה שזה יקודם בהמשך.
יואל חסון: הוועדה מברכת את רשות המסים על הקמת היחידה המיוחדת.
יואל חסון: אנחנו מקווים לשמוע בעוד כמה חודשים שהיחידה הזו התחילה לעבוד ומראה תוצאות בפועל.
יואל חסון: אני מודה לכל המשתתפים, ואני מאחל לכולנו הצלחה במשימה החשובה הזו.
יואל חסון: הובא לידיעתי כרגע, שלא בתיאום ולא באישור מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי לא הגיעה לדיון ולכן אני לא יכול לקיים את הדיון.
יואל חסון: אני מבקש שתעבירו לה מסר שאני מוכן להמתין לה 10 דקות.
יואל חסון: הישיבה הזאת תואמה איתה מראש לפני שתואמה ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יואל חסון: סדר העדיפויות שלה בעניין הזה לא מקובל עליי.
יואל חסון: לכן אם מישהו מכם ירצה ללכת אליה ולומר לה שהוועדה מוכנה להמתין לה רק 10 דקות - - -
אילנה שרייבמן: יש שם דיון על הארכת 30 יום רטרואקטיבית לתשלום דמי אבטלה.
יואל חסון: מאה אחוז, אבל הדיון הזה תואם מראש.
מרינה סולודקין: שם היא לא חייבת להיות.
יואל חסון: בפעם שעברה הדיון בוטל כי היא נסעה לחוץ-לארץ.
יואל חסון: דחיתי את הדיון כי היא ביקשה ממני מאוד לדחות אותו כי היא חייבת לנסוע לחוץ-לארץ.
יואל חסון: ההיעדרות שלה היא זלזול בוועדה.
יואל חסון: היא לא קובעת את סדר העדיפויות.
יואל חסון: אני לא קובע איזו ועדה חשובה יותר.
יואל חסון: יש עניין של תיאום לוח זמנים מראש.
יואל חסון: לכן אני מחכה כעת 10 דקות.
יואל חסון: אם היא לא תגיע, אפסיק את הישיבה ואקבע תאריך שהיא תהיה חייבת להופיע בו, ואם לא תגיע יהיה צו הבאה.
יואל חסון: היא תהיה הראשונה בהיסטוריה שנוציא לה צו הבאה.
יואל חסון: נמתין 10 דקות.
יואל חסון: (הישיבה נפסקה ב-11:40 ונתחדשה ב-11:45).
אילנה שרייבמן: בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות מתנהל ויכוח על הרטרואקטיביות של הארכת ימי אבטלה.
אילנה שרייבמן: היא תסיים אותו ותבוא לכאן.
אילנה שרייבמן: חבל, זה פשוט נושא חשוב מאוד לכל עם ישראל.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת יואל חסון, אם זה עניין של רבע שעה אני מציע להמשיך את הישיבה כי הגיעו לכאן אנשים.
אופיר פינס-פז: אם זה עניין של עוד חצי שעה-שעה אז באמת אין טעם.
אילנה שרייבמן: אני מניחה שזה עניין של 20 דקות.
יואל חסון: אני מתכבד לחדש את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בשני הנושאים שנדון בהם היום.
יואל חסון: הנושא הראשון הוא הבקרה על תשלומים לזכאים שנעשים בסיוע מערכות ממוחשבות – ממצאי מעקב – דוח מבקר המדינה 59ב', עמוד 1339.
יואל חסון: הנושא השני הוא המוסד לביטוח לאומי – סדרי הטיפול בחשדות לעבירות מרמה כלפי המוסד לביטוח לאומי – דוח מבקר המדינה 59ב', עמוד 1309.
יואל חסון: המוסד לביטוח לאומי הוא אחד המוסדות המרכזיים, העוצמתיים והחשובים ביותר במדינת ישראל.
יואל חסון: יש לו השפעה יום-יומית על החיים של כל אזרחי המדינה.
יואל חסון: זאת מערכת מורכבת מאוד, מסובכת מאוד, שברגע האמת צריכה לספק לציבור בזמן סביר את המענה לו הוא זכאי על-פי דין ועל-פי החוק.
יואל חסון: לכן הנושא הזה חשוב בעיניי.
יואל חסון: מבחינתי ההתנהלות בנושא הזה של מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי כפי שבאה לידי ביטוי כרגע, לא ראויה ולא נכונה.
יואל חסון: אם היתה מודיעה מראש – היא פנתה ואמרה שייתכן שתהיה לה בעיה ואמרו לה שהיא חייבת להגיע כי כך נקבע, אבל היא לא שבה אלינו עם תשובה אלא פשוט החליטה לא להגיע.
יואל חסון: זה דבר שלא מכבד את הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
יואל חסון: אני סבור שלא ראוי לנהוג כך.
יואל חסון: אבחר איך להתייחס לזה בהמשך.
יואל חסון: אבל סברתי שצריך להמשיך את הדיון לאור העובדה שהגיעו לכאן אנשים וחבל לא להתקדם.
יואל חסון: נראה מתי היא תגיע ונחליט מה לעשות הלאה.
יואל חסון: הייתי מבקש מנציגי משרד מבקר המדינה להציג את הנושאים בתמציתיות כדי שנבין לאן אנו הולכים.
יואל חסון: נתחיל בנושא הבקרה על תשלומים לזכאים שנעשים בסיוע מערכות ממוחשבות.
ישראל אקשטיין: הביקורת, שנערכה בשנת 2008, מצביעה על זליגה מקופת המדינה של כספי רווחה שנועדו לאוכלוסיות נזקקות.
ישראל אקשטיין: היא מתמקדת בצורך לשפר מנגנוני בקרה במערכות ממוחשבות.
ישראל אקשטיין: עוד מצביעה הביקורת על חובות עצומים שנוצרים כתוצאה מתשלומים שנעשים שלא כדין לזכאים, ועל הצורך לגבות את החובות ולהחזירם לקופת המדינה כדי שהם יופנו כחוק למי שזקוק להם.
ישראל אקשטיין: הנושא הראשון הוא הקבלת נתונים על תשלומים לזכאים.
ישראל אקשטיין: אחד המנגנונים לבקרה הוא הקבלת נתונים בין מאגרי מידע.
ישראל אקשטיין: כדי לבצע הקבלת נתונים יש לקיים העברת מידע על זכאים בין משרדים שונים.
ישראל אקשטיין: לדוגמה, בין מרשם האוכלוסין, ביקורת הגבולות והביטוח הלאומי.
ישראל אקשטיין: פעולות של העברת מידע מחייבות הסדרה מבחינת חוק הגנת הפרטיות וכן הכנת תשתיות טכנולוגיות מתאימות לביצוע הקבלת הנתונים.
ישראל אקשטיין: בשנת 2005 הקים אגף החשב הכללי ועדה בין-משרדית לאיתור תשלומים חריגים של משרדי ממשלה ושל המוסד לביטוח לאומי ולמניעתם.
ישראל אקשטיין: ביקורת המעקב העלתה, כי במוסד לביטוח לאומי נעשות הקבלות נתונים בין נתוניו לבין חלק ממשרדי הממשלה.
ישראל אקשטיין: עם זאת, עדיין לא כל משרדי הממשלה לקחו חלק בפעולות ההקבלה ויש משרדים שעדיין לא הסדירו מתן הרשאה למשרד אחר לקבל מהם נתונים.
ישראל אקשטיין: בעיה נוספת שהתעוררה היא, שכאשר משרד מוסר קובץ נתונים למשרד אחר לצורך הקבלה, לעתים הנתונים לא מעודכנים ולכן אמינותם לקויה והם לא ברי הקבלה.
ישראל אקשטיין: בעניין זה העיר מבקר המדינה בדוח משנת 2006 את סוגיית המחיר שנדרשים משרדי הממשלה לשלם עבור שירותים ממרשם האוכלוסין.
ישראל אקשטיין: לעתים משרדים שרוצים לחסוך הוצאות לא מעדכנים את קבציהם בתדירות מספקת בשל סוגיית המחיר.
ישראל אקשטיין: נושא אחר שעסקנו בו הוא גביית חובות על-ידי משרדי ממשלה.
ישראל אקשטיין: כאמור, באוקטובר 2005 הקים אגף החשב הכללי מינהל גבייה, שתפקידו להנחות את משרדי הממשלה ולפקח על גביית החובות מצידם, שחלקם נוצר מתשלומים שלא כדין לזכאים.
ישראל אקשטיין: ביקורת המעקב העלתה, כי חלק מן המשרדים החל לאסוף מידע על החובות, אבל עדיין לא החלו לגבות אותם.
ישראל אקשטיין: ראוי לזכור כי התמהמהות בגביית חובות עלולה להקשות לאחר מכן על הגבייה, מסיבות שקשורות להתיישנות או לקושי לאתר את החייבים ולשחזר את הסיבות להיווצרות החוב.
ישראל אקשטיין: משרד מבקר המדינה מוצא לנכון להעלות בפני הוועדה והציבור גם נקודות לזכות משרדים שנבדקו.
ישראל אקשטיין: אנו מבקשים להתחיל בנקודת זכות לטובת המוסד לביטוח לאומי.
ישראל אקשטיין: בביקורת הקודמת הערנו על חשיבות השימוש במתודולוגיה של סקר סיכונים הנהוגה בגופים עסקיים והמלצנו לנהוג בה גם במוסדות המדינה.
ישראל אקשטיין: ביקורת המעקב העלתה, שהמוסד לביטוח לאומי החל להשתמש במתודולוגיה של ניהול סיכונים בתהליכי העבודה שלו.
ישראל אקשטיין: סקרי הסיכונים שימשו אותו כתשומה בתהליך שדרוג מערכות המחשב שלו ושיפור בקרותיו על תשלומי הגמלאות.
ישראל אקשטיין: הביקורת הקודמת העלתה ליקויים מהותיים במערך הבקרה של המוסד לביטוח לאומי.
ישראל אקשטיין: נמצא שמאז פעל המוסד לקשר ולהצליב בין המערכות הממוחשבות שלו בתחום הגמלאות.
ישראל אקשטיין: פעולות אלה מחזקות את הבקרה ומקטינות את הסכנה שהמוסד ישלם תשלומים שלא כדין לזכאים.
ישראל אקשטיין: עם זאת, ביקורת המעקב העלתה, שבנובמבר 2008 מערכת גמלת נכות כללית ומערכת גמלת מזונות עדיין לא היו מחוברות למערכת הכספית שחיברה בין שאר מערכות הגמלאות.
ישראל אקשטיין: חוסר חיבור מערכות גמלאות אלה היא חולשה בביקורת ומשמעותה סכנה לזליגת כספים.
ישראל אקשטיין: להמחשה, נציין כי בדוח מבקר המדינה משנת 2008 עלה כי בשנת 2007 זלגו מכספי המוסד לגמלת נכות כללית עשרות מיליוני שקלים בצורת תשלומים שלא כדין.
ישראל אקשטיין: הנושא הבא הוא החובות.
ישראל אקשטיין: ביקורת המעקב העלתה, כי בשנים 2005-2007 גדלו חובות הציבור למוסד לביטוח לאומי בגין תשלומים שנעשו שלא כדין בכ-115 מיליון שקלים, זאת גם לאחר שהמוסד לביטוח לאומי מחק בשנים אלה חובות אבודים בסך כ-121 מיליון שקלים.
ישראל אקשטיין: בשנת 2007 הגיעו החובות לכ-818 מיליון שקלים, מתוכם הגדיר המוסד 524 מיליון שקלים כחובות מסופקים.
ישראל אקשטיין: נמצא כי חרף החובות הכבדים והערות מבקר המדינה על הצורך לטפל בהם עוד בביקורת הקודמת, המוסד טרם נקט בפעולה מערכתית מובנית לגבות אותם.
ישראל אקשטיין: חובות שלא מטופלים עלולים להפוך עם הזמן חדלי פירעון.
ישראל אקשטיין: בחודש ינואר 2009 הודיעה מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי, הגברת אסתר דומיניסיני למבקר המדינה שבאותו חודש החל המוסד לביטוח לאומי במבצע לגביית חובות העבר.
ישראל אקשטיין: כאן ההזדמנות שהיא היתה מסבירה מה היא גבתה.
אילנה שרייבמן: אני אסביר.
בעז ענר: אומר כמה מילים בקצרה.
בעז ענר: המוסד לביטוח לאומי הוא מוסד סוציאלי חשוב, שמחלק קצבאות לשכבות סוציו-אקונומיות נמוכות או נזקקות – נכים, אלמנות, יתומים, קשישים וכולי בהיקף של 50 מיליארד שקל בשנה.
בעז ענר: זה היקף גדול מאוד.
בעז ענר: יש הערכה שרוב הסכום, 90% ממנו מחולק באופן נאות לזכאים.
בעז ענר: אבל יש גם הערכה שכ-10%, שמסתכם ב-5 מיליארד שקלים, ואפילו אם ההערכה לא מדייקת והמספר גבוה או נמוך קצת מזה, מדובר כאן בסכומים גדולים מאוד שמחולקים לכאורה לאנשים שאינם זכאים, ואפילו למי שעוברים עבירות מרמה.
בעז ענר: לשם כך יש יחידה במוסד לביטוח לאומי שאמורה להיאבק באותם אנשים שלמעשה לוקחים את המשאבים הלאומיים שלא מגיעים להם על חשבון זכאים אחרים, על חשבון הקופה הציבורית.
בעז ענר: זה מתקשר גם לנושא הקודם על סדרי הפיקוח והבקרה במישור הכספי, כי ב-50 מיליארד שקל ניתן וצריך בהחלט להתייעל ולהשתפר.
בעז ענר: הדגש שלנו כעת הוא במישור של חקירות.
בעז ענר: כאן גברת חנה יזרעלוביץ תרחיב לגבי התפקוד של פונקצית החקירות במוסד לביטוח לאומי.
יואל חסון: לא ניכנס עדיין לנושא השני.
יואל חסון: אני מבקש לפתוח כעת את הדיון בנושא הראשון.
בעז ענר: אז הצגתי רק את הפתיח.
יואל חסון: נציגת המוסד לביטוח לאומי, סמנכ"לית גמלאות, בבקשה תתייחסי להערות מבקר המדינה.
יואל חסון: מעניין אותי גם לדעת מה קרה מ-1 בינואר, אז החלה הגבייה.
אילנה שרייבמן: אנצל שתי דקות כדי להציג רקע קצר בנושא הזה.
אילנה שרייבמן: הרקע חשוב.
אילנה שרייבמן: כפי שאמר מר ענר, אנו משלמים מידי שנה כ-50 מיליארד שקל לכל הזכאים לגמלאות של המוסד לביטוח לאומי.
אילנה שרייבמן: היקף התשלומים הזה יש בו כמובן גם מקרים שאנחנו משלמים תשלומים שלא כדין.
אילנה שרייבמן: אנחנו קוראים להם "תשלומים שלא כדין" וזה לא בהכרח כך.
אילנה שרייבמן: רבות מן הגמלאות שלנו מבוססות על נתוני הכנסות למשל.
אילנה שרייבמן: באופן טבעי נתוני ההכנסות אף פעם לא מגיעים אלינו און-ליין.
אילנה שרייבמן: גם אם נהיה הכי משוכללים והכי מתוחכמים ועם הטכנולוגיות הכי חדישות, תמיד אדם מקבל את תלוש המשכורת שלו במקרה הטוב ביום הראשון של החודש שלאחר מכן, ולפעמים אף באיחור.
אילנה שרייבמן: עד שהמידע מגיע אלינו עובר זמן, אז באופן טבעי תמיד יש לנו איחור בקבלת המידע.