GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ורטיקובסקי: מצאנו גם שהפרוייקט לא הוכרז כפרוייקט לאומי כי ברגע שמכריזים על פרוייקט לאומי, יש כמה הקלות בהליכים על מנת לקדם אותו אבל זה לא נעשה.
צבי ורטיקובסקי: רק ביולי 2002 נחתם הסכם בין שר האוצר, שר התחבורה וראש עיריית תל אביב דאז על התוואי של הקו הראשון, מה שנקרא הקו האדום, שיוצא מפתח תקווה דרך בני ברק, גבעתיים, תל אביב ומגיע לבת ים.
צבי ורטיקובסקי: עלות הקמת הקו מוערכת במיליארדי שקלים.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו כמשרד מבקר המדינה לא נקבנו אז במספרים המדויקים כי זה היה בהליך מכרזי וגם היום יש כל מיני סוגיות שתלויות ועומדות, אבל מדובר בסכום גדול מאוד ואולי החברים כאן יעדכנו וימסרו את הנתון שמסתמן היום.
יעקב גנות: בימים אלו, בשבוע הבא, אמורים לקיים שימוע לזכיין ובמסגרת השימוע יעלו כל נושאי הפקת הלקחים מירושלים, המשמעויות התקציביות של הפקת הלקחים מירושלים כאשר ברור שהזכיין בתל אביב ינסה לבדוק את הקשר בינו לבין ירושלים.
יעקב גנות: ביקשתי אז, וכמעט שהשגתי את מבוקשי, לדחות את הדיון הזה עד השימוע.
דב חנין: אדוני המנכ"ל, אולי דווקא משום כך כדאי שתשמע גם את העמדות שלנו, חברי הכנסת, כדי שגם הן יהיו לפניך.
יעקב גנות: אדוני חבר הכנסת חנין, אין בינינו ויכוח, אבל הבעיה היא פשוטה.
יעקב גנות: בשים לב לעובדה שבימים אלו, בשבוע הבא – אני לא זוכר בדיוק את היום אבל אם אני לא טועה זה ה-15 בחודש – אנחנו אמורים לקיים שימוע לחברה עם הבקשות, עם העדכונים ועם התאמת הדברים בכל מה שקשור לזה, ואני מאוד זהיר ונזהר בלשוני.
יעקב גנות: בגלל זה ביקשתי מיושב הראש, ואני עוד פעם מודה לו שהוא נענה חלקית ואפשר לנו, אנשי משרד התחבורה ולי במיוחד, ואני זה שמשתתף כנציג משרד התחבורה ביחד עם החשב הכללי והממונה על התקציבים, לקיים שימוע כדי לקבל החלטה לא לגבי עצם ההמשך אלא לגבי שיטת הביצוע של הפרוייקט הזה כדי שהוא יצא לפועל.
יעקב גנות: הפרוייקט הזה יצא לפועל ואני מתכוון לרכבת התחתית כפי שאנחנו אמרנו.
יעקב גנות: אני מאוד שמח להודיע כבר לוועדה, לפני שאדוני ממשיך, שהרכבת הקלה בירושלים, אחרי כל הדיונים האחרונים שקיימנו, מבחינת שלטונות המדינה, אין להם טענה לגבי נושא מכשולים שמונעים את ההמשך.
יעקב גנות: יש לנו בעיה בנושא התקציבים ואני מנסה לא להתייחס לנושא הזה.
יואל חסון: תכף נחזור אליך.
יעקב גנות: סליחה שהארכתי, אבל היה לי חשוב לומר את הדברים.
יואל חסון: נציג המבקר ימשיך.
צבי ורטיקובסקי: כבר אז נמצא שיש כדאיות כלכלית לפרוייקט ובאוגוסט 2000 אישרה הממשלה את תוואי הקו והקמת ועדת מכרזים בין-משרדית להתקשרות בשיטת ה-BOT.
צבי ורטיקובסקי: רק בנובמבר 2003 אישרה ועדת השרים לענייני כלכלה לפרסם את הבקשה לקבלת הצעות שעברו את שלב המיון המוקדם.
צבי ורטיקובסקי: המכרז ביסודו של דבר הוא על שיעור המענק המבוקש מהמדינה וזה מתבסס על פרמטרים הנדסיים, טכניים ופיננסיים.
צבי ורטיקובסקי: החל מאוגוסט 2004 החלה דחייה במועד קבלת ההצעות מהקבוצות המתחרות.
צבי ורטיקובסקי: במועד סיום הביקורת, לקראת פברואר 2006, כחמש וחצי שנים לאחר אישור התוואי על ידי הממשלה ו-32 שנים, ומאז עברו עוד כמה שנים, לאחר החלטת הממשלה ממשיכים בדחיות והיום אתה תראה שעדיין יש דחיות כתוצאה מבעיה של הסגירה הפיננסית.
צבי ורטיקובסקי: חוסר רכבת קלה בתל אביב, במטרופולין כזה, הוא הפסד למשק שמסת
צבי ורטיקובסקי: כם במאות מיליוני שקלים בשנה.
צבי ורטיקובסקי: התוכנית הייתה שהרכבת תקום עד 2012 ואנחנו כבר יודעים שזה לצערנו לא יקרה.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו הערנו על כמה עניינים ארגוניים ומינהליים של חברת נת"ע.
צבי ורטיקובסקי: בשנת 1998 החברה התקשרה עם שלוש חברות – אחת ישראלית ושתי חברות זרות – שהן שותפות במיזם שאמור לסייע לנת"ע בניהול הפעילות התכנונית.
צבי ורטיקובסקי: ההתקשרות הייתה אמורה להיות ל-12 חודשים ומאז התחילו הארכות בהתקשרות השותפות הזאת ובעצם כל הזמן מאריכים את החוזה עם החברה ללא מכרז.
צבי ורטיקובסקי: עד סוף 2004 מצאנו ששילמו להם 133 מיליון שקלים, וזה נראה סכום די גבוה, ובחוזה בו נקבעו מטלות המיזם המשותף הזה בצורה כל כך כללית, שזה פשוט פוגע ביכולת לנהל פיקוח ובקרה מסודרים אחר קבלת התפוקות של אותה חברה.
צבי ורטיקובסקי: במשך הזמן חלו שינויים בהתקשרויות ולא נחתם הסכם חדש, לפחות עד מועד סיום הביקורת.
צבי ורטיקובסקי: דבר נוסף שמצאנו, ובעינינו נראה מוזר, הוא שאישרו תשלום, תוספת, לאותו מיזם משותף בשיעור של 30 אחוזים והוא היה תחת הכותרת של תקורה ורווח קבלני על עלות השכר של מהנדסים שהתקבלו לעבודה מבלי שהחברה בדקה סבירות רכיבי התוספת או וידאה אם סעיפים או מרכיבים אלה לא כלולים בסעיפי ההוצאות האחרים שהיא משלמת.
צבי ורטיקובסקי: הערה נוספת שהייתה לנו היא שבעצם המיזם הזה, החברות הן שמחזיקות את הידע התכנוני והניהולי של המדינה שאמור להיות כולו רכוש המדינה ועלול להיות מצב שאם יחול שינוי ארגוני או הפסקת התקשרות, בעצם הידע החשוב והיקר הזה לא יהיה בידי המדינה.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו כמשרד מבקר המדינה התקשינו אז לקבל חלק מהנתונים כתוצאה מזה שהם נמצאים בידי חברה פרטית שלא הייתה גוף מבוקר וגם זה סוג של לקח שצריך להפיק, כי מה שלא נמצא בידינו ביסודו של דבר, זה סימן שהוא לא מגיע לגוף המבוקר עצמו.
צבי ורטיקובסקי: בעינינו זאת בעיה עקרונית.
צבי ורטיקובסקי: אני מניח שהמנכ"ל יעדכן אותנו בנוגע לזה.
יעקב גנות: למרות ששילמת עבור הידע.
צבי ורטיקובסקי: ברשותך, שניים-שלושה עדכונים קצרים ובזה אני אסתפק.
צבי ורטיקובסקי: ב-31 בדצמבר 2006 נבחר זכיין, קונסורציום של MTS, וב-28 לאפריל 2007 נחתם חוזה בין הזכיין לבין המדינה כאשר נקבע בו שהסגירה הפיננסית צריכה להיעשות תוך שנה ובמטרה לאחר מכן להקים ולהפעיל את הקו בתוך חמש שנים.
צבי ורטיקובסקי: מאז עברו למעלה משנתיים והסגירה הפיננסית עד היום לא הסתיימה.
צבי ורטיקובסקי: בהנחה שהסגירה הפיננסית תסתיים – ולא ברור לנו אם אכן זה מה שיקרה, ואתה בוודאי תשמע שיש כבר מחשבות נוספות בנושא למרות שאני לא יודע עד כמה ניתן יהיה לפרט בנקודת זמן רגישה זו – במקרה הטוב הפרוייקט הזה יסתיים ב-2015.
צבי ורטיקובסקי: זאת עוד דוגמה איך פרוייקט תשתיתי חשוב למדינה נסחב עוד ועוד ועוד ולא בהכרח רואים את הסוף.
יואל חסון: אני מודה לך על העבודה ועל הדיווח הזה.
יואל חסון: המנכ"ל, אתה רוצה להתייחס או שנשמע קודם את מנכ"ל נת"ע?
יואל חסון: אנחנו נתחיל עם המנכ"ל ואתה תחליט אם להעביר את רשות הדיבור.
יואל חסון: אני אומר לכל מי שחדש בתפקידו ואכן יש יתרון בזה שאתה חדש בתפקידך בזה שאתה בא ורואה את הדברים בלי שהיית מעורב בהם ואתה יכול לראות אותם בצורה אובייקטיבית ולתאר לוועדה כאשר באת ובחנת את הסיטואציות ואת המציאות שקיימת היום.
יואל חסון: תדגיש יותר בהקשר של תל אביב למרות שאפשר גם לגעת בירושלים, אבל תאמר לנו מה אתה רואה היום, איך אתה מתייחס למה שהמבקר מעיר ובכלל, איפה אנחנו עומדים היום מבחינת הרכבת בתל אביב.
יעקב גנות: אדוני, אני חוזר ואומר שאני בא בידיים נקיות.
יעקב גנות: אני לא הייתי שותף.
יעקב גנות: לא שאני מתנצל, מרגע שקיבלתי את המינוי כל האחריות המוטלת על מנכ"ל, מוטלת עלי.
יעקב גנות: כך שאני גם לא מתנער מהאחריות אבל צר לי שיש כל כך הרבה פרוייקטים תשתיתיים שתקועים במשך שנים וזה קורה מהרבה מאוד סיבות.
דב חנין: היא גם תקועה בגלל שמשרד האוצר בשלב מסוים רצה לפתור את הנושא.
יעקב גנות: לא האשמתי אף אחד.
יעקב גנות: בכוונה לא אמרתי אף מילה על אף אחד.
דב חנין: אתה לא אמרת, אבל אני אומר.
דב חנין: אני לקחתי על עצמי את האחריות.
יעקב גנות: אף אחד לא יגרור אותי לומר מילה רעה על משרד האוצר.
קריאה: הפרוייקט לא עוכב בגלל משרד האוצר.
יואל חסון: אתה נציג האוצר.
יואל חסון: אני לא מסכים אתך, כי אתם בדיון הקודם על ירושלים אמרתם אחרת.
יואל חסון: בהמשך יופנו אליך שאלות.
יעקב גנות: לנושא הרכבת.
יעקב גנות: עם כניסתי לתפקיד, אני יודע שאנשי משרד האוצר, משרד התחבורה, הזכיין וכל הגורמים הרלוונטיים קיימו שלושה ימי דיונים מאוד אינטנסיביים במטרה לחפש פתרונות כדי לפתור את בעיית הסגירה הפיננסית.
יעקב גנות: כחלק מהנושאים שהועלו, היה הפקת הלקחים של ירושלים.
יעקב גנות: לדעתי, לטעמי ולהבנתי שלושה חודשים זאת תקופה ארוכה מאוד, ואני לא רגיל לעבוד כך, כי אני אף פעם לא עבדתי בתחום התשתיות כאשר בין נושא לנושא עוברות שלוש שנים וארבע שנים ואף אחד לא מתרגש.
יעקב גנות: אבל הנה, עכשיו, בגלל שגם ראש הממשלה, גם שר התחבורה וגם שר האוצר מעונינים להוביל, לצאת לדרך ולסיים את הסאגה הזאת, אנחנו עכשיו נכנסים להילוך גבוה של עבודות.
יעקב גנות: בשבוע הבא אני מקווה שנסיים את נושא השימוע.
יואל חסון: מה מטרת השימוע?
יעקב גנות: מטרת השימוע היא לתת אפשרות לזכיין להציג תוכנית כך שנוכל לצאת לדרך.
דב חנין: להבטיח פעם נוספת את אותן הבטחות שהוא הבטיח קודם לכן.
יעקב גנות: אדוני חבר הכנסת, לצערי אני כבר לא טירון ולמדתי שהבטחות מקיימים.
יעקב גנות: סיפורים הם לספרי היסטוריה.
יעקב גנות: מספיק.
יעקב גנות: הוא צריך עכשיו לתת תוך זמן לא סביר אלא זמן שנוכל לספור אותו בימים ואם לא, נחפש.
יעקב גנות: קודם כל ניתן לו את ההזדמנות.
יואל חסון: מבחינתך, מהבחינה שאתה בדקת את הדברים, וכנראה שלכן הגעת למסקנה שצריך שימוע, לדעתך הזכיין לא עמד במה שהוא היה צריך לעמוד עד היום?
יואל חסון: זה ברור מבחינתך?
דב חנין: אין ספק.
יעקב גנות: אדוני, הנושא לא לדיון בכלל.
יעקב גנות: הרי המבקר אמר כאן שתוך איקס זמן הוא היה אמור לתת לא תשובה אלא לבוא עם סגירה פיננסית.
יעקב גנות: ברגע שלא עמד בסגירה הפיננסית, ולא חשוב כרגע הסיבות לכך – יכולות להיות סיבות אובייקטיביות, סיבות סובייקטיביות, זה לא משנה – מדינה מתנהלת כמדינה ואם מדינה קובעת תאריך ומישהו לא עומד בתאריך, צריך לשלם את המחיר.
יעקב גנות: כפי שהמדינה משלמת בכל הזדמנות לכל אחד אם היא עושה את הטעות הקטנה ביותר, כולם דואגים שהיא תשלם את המחיר.
יעקב גנות: גם הזכיינים צריכים לשלם את המחיר.
יעקב גנות: כך אני רואה את הדברים.
יעקב גנות: אני אומר כאן שתפקידי לשמור על האינטרסים של המדינה.
יואל חסון: מתי להערכתך תהיה הסגירה הפיננסית?
יעקב גנות: אני לא רוצה לומר.
יעקב גנות: אדוני, בוא נתאזר בסבלנות ונחכה עוד עשרה ימים.
יעקב גנות: הוא יאמר מה שהוא יאמר ועל סמך זה נקבל החלטות, ולא אני אלא החשב הכללי, הממונה על התקציבים, משרד התחבורה.
יעקב גנות: בעצם כל אלו שעוסקים בזה.
יואל חסון: המדינה לא כבולה בהסכם אתו?
יואל חסון: המדינה יכולה לסגת מההסכם אתו?
דב חנין: הבן-אדם בהפרה יסודית.
דב חנין: שנה וחצי איחור.
יעקב גנות: שוב, אני מאוד מאוד מאוד זהיר למרות שבאתי אחרי שהתייעצתי עם אנשי משרד התחבורה.
יעקב גנות: כל היושבים כאן יודעים בדיוק והם מעורים הרבה יותר ממני, אבל התייעצתי אתם ואני מודע למה שכל אחד יודע.
יעקב גנות: משרד האוצר מלווה ומעודכן, כך שאני לא רוצה כרגע לומר.
יעקב גנות: אסור לנו לתת לו אפשרות להתחיל עכשיו.
יעקב גנות: הוא התחייב, יבוא ויסביר.
יעקב גנות: לאחר מכן נקבל החלטה אם ההסברים מתקבלים, אם יש להם משמעויות כאלו ואחרות, וגם זה אפילו לא אומר מילה אחרת אלא המשמעויות כאלו ואחרות ואחר כך צריך לצאת לדרך.
יעקב גנות: תאר לעצמך שהמדינה הייתה מתחייבת בפני מישהו, איך כבר מזמן היינו עומדים בכיכר והיו תולים אותנו.
יעקב גנות: אנחנו נעשה את הכל.
יעקב גנות: אני מדגיש שוב ואומר שלשר התחבורה, האוצר ולראש הממשלה רצון שהרכבת הקלה בתל אביב תצא לדרך והיא תצא לדרך.
יעקב גנות: אני אומר את זה עוד פעם וזאת עקב הידיעה שכולם מעונינים בכך.
יעקב גנות: אין כאן גורם אחד שלא מעונין בזה.
יעקב גנות: כולם מעונינים שהנושא הזה יתבצע והוא יתבצע.
יעקב גנות: שוב, בשם משרד התחבורה ובשמי אני רוצה להודות למבקר שלמדתי מדבריו.
יעקב גנות: תאמין לי שכבר הפקתי הרב לקחים מהדברים ששמעתי.
יעקב גנות: רכבת ירושלים עם כל העיכובים, כל הסיפורים וכל הבעיות, היא תצא.
יעקב גנות: יש בינינו כרגע בוררות, אבל נצלח גם אותה, גם אנחנו וגם הם.
יעקב גנות: אם הזכיין של רכבת ירושלים יעמוד במה שהוא חייב לעמוד, ואנחנו עושים ונעשה את הכל כדי שזה יהיה, הוא יבצע תוך חודש את כל המסמכים, כאשר את כל מה שמדינת ישראל צריכה לעשות, אנחנו עושים את הכל כדי לא לתת לו את האפשרות לומר שהמדינה לא בסדר.
יעקב גנות: חוץ מהקטע של 20-30 מטרים, הוא כבר יכול לצאת לנסיעת הרצה והוא יצא בסוף החודש.
יואל חסון: תודה רבה לך מר גנות.
יואל חסון: מנכ"ל נת"ע, בבקשה.
יואל חסון: כמה זמן אתה בתפקידך<
ישי דותן: כמעט שבע שנים, מה-1 בינואר 2003.
יואל חסון: אתה ותיק בנושא.
ישי דותן: התשובה לשאלה הזאת תלויה בתוצאה של מה שהזכיר קודם המנכ"ל כנושא הסגירה הפיננסית.
ישי דותן: היום לפני המדינה יש שתי אפשרויות כאשר יש לה את האפשרות הקצרה יותר והיא במידה שתהיה סגירה פיננסית בתקופה הקרובה.
ישי דותן: אם תהיה סגירה פיננסית בתקופה הקרובה, ההנחה שלנו היא שהזכיין יוכל.
ישי דותן: אם תהיה הסכמה בשבועות הקרובים על הנושאים שעומדים על הפרק, ההערכה היא שבעקבות ההסכמה הזאת החתימה על הסכם תהיה בסדר גודל של חצי שנה ואז הוא ייכנס לעבודה, ולפי ההתחייבות שלו יש לו חמש שנים לעבוד.
אופיר פינס-פז: אדוני המנכ"ל, אתה זוכר מתי התראיינו?
ישי דותן: ודאי, בתל אביב.
ישי דותן: בוקר טוב אדוני.
אופיר פינס-פז: אתה זוכר מתי התראיינו?
ישי דותן: שלושה-ארבעה חודשים.
אופיר פינס-פז: אתה זוכר מה אמרת לי?
ישי דותן: לגבי מה?
אופיר פינס-פז: לגבי העניין הזה.
אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, המנכ"ל אמר לי בדיוק את אותם דברים לפני ארבעה חודשים.
אופיר פינס-פז: כל העניין של סגירה פיננסית, עוד מעט תהיה סגירה פיננסית אבל עברו ארבעה חודשים.
אופיר פינס-פז: מה אני אמרתי לך?
אופיר פינס-פז: שלא תהיה סגירה פיננסית.
אופיר פינס-פז: בדרך הזו לא תהיה רכבת קלה בתל אביב.
ישי דותן: ברשותך, שני משפטים.
ישי דותן: ראשית, מה שאמרתי לפני שלושה חודשים נכון גם היום.
ישי דותן: אני ארצה בסקירה בהמשך ברשותך להציג את התמונה הכוללת.
ישי דותן: הנושא של רכבת קלה וההכנות לרכבת קלה ויציאה לדרך כרוך בעשרות פעולות שונות.
ישי דותן: אני רוצה לומר לוועדה שהיום הפקק היחידי שיושב על הבקבוק הזה כדי שאפשר יהיה לצאת לדרך, להרים כוסית ולצאת לדרך, זה נושא הסגירה הפיננסית.
ישי דותן: כל הפעולות האחרות, יש פעולות בהיקפים גדולים של מאות מיליוני שקלים, נעשו ונעשות בצורה טובה.
יואל חסון: מה מנע את הסגירה הפיננסית עד עכשיו?
ישי דותן: אני אומר את זה באופן כללי ואולי אנשי משרד האוצר יפרטו יותר.
ישי דותן: באופן כללי, הזכיין חתם הסכם כמו שכבר הזכיר המבקר במאי 2007 והוא צריך להביא סגירה פיננסית באמצעות בנקים, אחד ישראלי ובנקים זרים, וההסכמה הכוללת צריכה להביא למצב שבו בהסכמה בין הבנקים בארץ ובחוץ לארץ לבין הזכיין ולבין מדינת ישראל, יהיה הסכם משולש שכולל סדרה שלמה של הסכמות.
ישי דותן: ההסכמות האלה הן הסכמות שמי שבא להעלות אותן בדרך כלל אלה הבנקים כי הם החדשים שנכנסו לתמונה.
ישי דותן: יש כאן סדרה שלמה של דרישות שעלו שהן מעבר והן חורגות מעבר למה שמופיע בהסכמה בין המדינה לבין הזכיין וזה מה שמקשה על ההגעה להסכמה.
ישי דותן: הזכיר כבר המנכ"ל, ובצדק, שנעשה מאמץ מאוד גדול בעניין הזה כאשר בחודש יולי התקיימו שלושה ימים מרוכזים וכל הנושאים האלה נכנסו לדיון מסודר ומרוכז, אבל עדיין אין הסכמה בנושא הזה.
ישי דותן: אני רוצה לומר, בהמשך להערתו של חבר הכנסת פינס, שהמדינה במקביל לזה שוקלת גם אפשרות אחרת.
ישי דותן: כפי שאמר המנכ"ל, בצדק, אני חושב שבכל מקרה הרכבת הזאת תצא לדרך, בדרך כזאת או אחרת.
יואל חסון: מה זאת אפשרות אחרת?
ישי דותן: אני מעדיף להשאיר את הנושא הזה בצד.
יעקב גנות: אנחנו נמצאים כרגע בסיטואציה מאוד לא נוחה.
יעקב גנות: אני לא רוצה לתת להם כי מחר יאמרו שאנחנו כבר קבענו את האופציה הנוספת.
ישי דותן: תרשה לי לומר עוד משפט.
ישי דותן: אני חושב, זאת דעה אישית, שהדבר הנכון ביותר היום למדינת ישראל זה לנסות – וזה נדמה לי מה שעושים כל הגורמים שהזכיר המנכ"ל – לעשות כל מאמץ כדי להגיע להסכמה.
ישי דותן: הפתרון הטוב ביותר היום למדינת ישראל הוא להגיע להסכמה בנושא של הסגירה הפיננסית ולצאת לדרך.
ישי דותן: זה הדבר הנכון לעשות וזה הדבר הקצר ביותר שיביא אותנו לזה שתהיה רכבת בתל אביב.
ישי דותן: ברשותך, אם תרצה, אני אתן סקירה קצת יותר רחבה בנושא.
ישי דותן: אני חושב שנושא הסגירה הפיננסית טופל במידה די רחבה ואני רוצה לומר כמה דברים נוספים.
ישי דותן: במקביל לנושא של הסגירה הפיננסית, מטפלת המדינה במספר נושאים שהיא לקחה על אחריותה.
ישי דותן: הנושאים הם בשלושה כיוונים כאשר הנושא הראשון הוא נושא סטטוטורי ואני יכול לומר במשפט אחד שהנושא הסטטוטורי סגור.
ישי דותן: כל הקו האדום לכל אורכו מאושר סטטוטורית.
ישי דותן: נקודה.
יואל חסון: לא יהיו באמצע כל מיני ועדות מחוזיות וועדות עירוניות.
ישי דותן: עברנו אותן.
ישי דותן: הכל עבר והכל מאושר.
יואל חסון: מה זה הקו האדום?
יואל חסון: תגדיר אותו.
ישי דותן: הקו האדום הוא קו שמתחיל בפתח תקווה באזור התחנה המרכזית, עובר דרך רחוב אורלוב וז'בוטינסקי, עובר בבני ברק, ברמת גן, בתל אביב, ביפו ויורד עד בת ים.
ישי דותן: בערך חצי ממנו, מזרחית מצומת גהה ועד אזור מנשיה הוא תת קרקעי, החלק המזרחי והחלק הדרומי הם עיליים, על פני הקרקע.
ישי דותן: פתח תקווה עד צומת גהה על פני הקרקע, מאזור מוזיאון צה"ל ודרומה עד בת ים, על פני הקרקע, והחלק המרכזי בו מצוי גם מספר הנוסעים הגדול יותר הוא תת קרקעי.
יואל חסון: כמה קווים מיועדים להיות?
ישי דותן: בסך הכל?
ישי דותן: בסך הכל מדובר בשעה קווים, רשת של שבעה קווים לכל המטרופולין.
ישי דותן: כאשר אני אומר קו, צריך לזכור שקו הוא בעצם קו כפול.
ישי דותן: מאחר שמדובר כאן על רכבות שנוסעות כל שלוש דקות, ארבע דקות, חמש דקות, יש כאן בעצם שני קווים מקבילים כאשר לכל כיוון נוסעת רכבת בנפרד.
אופיר פינס-פז: מדע בדיוני.
אופיר פינס-פז: פעם, בשנת 2700 הנינים של הנינים שלנו ייסעו ברכבת הזאת.
אופיר פינס-פז: זה מדע בדיוני.
יואל חסון: לחברי הכנסת יש את הזכות לקרוא קריאות ביניים.
יואל חסון: הם עבדו קשה מאוד כדי שתהיה להם את הזכות לקרוא קריאות ביניים.
יואל חסון: נחזור לעניין.
יואל חסון: כאשר הזכיין יתחיל לעבוד על הקו האדום, לכל הקו האדום זאת תהיה עבודה על הקו האדום ואז על הקווים האחרים או שזאת תהיה עבודה במקביל?
ישי דותן: קודם כל, אנחנו כבר היום עובדים על קווים נוספים.
ישי דותן: אם תרשה לי, אני אתן סקירה קצרה על הקו האדום.
יואל חסון: אני אומר לך למה אני שואל.
יואל חסון: אני בדיון הזה מתוך המקום של מה שעברנו בירושלים.
יואל חסון: כאשר אתה אמרת שאתה פתרת את הבעיות הסטטוטוריות בהקשר של הקו האדום, השאלה אם אתה פותר במקביל גם את הבעיות בקווים האחרים, כי אז יתחילו בקו האדום אבל ייתקעו בגלל הקו הירוק או הצהוב או הכחול.
יואל חסון: אתה מבין מה אני אומר?
ישי דותן: כן.
ישי דותן: כרגע אנחנו עובדים מעבר לקו האדום על קו שנקרא הקו הסגול שהוא קו שזרוע אחת שלו יוצאת מאזור פתח תקווה לכיוון בר אילן, הזרוע השנייה יוצאת מהאזור של אור יהודה לכיוון של בית חולים שיבא, והזרוע השלישית ממשיכה לתוך תל אביב ומגיעה בסופו של דבר לארלוזורוב.
ישי דותן: הקו הזה נמצא היום בתכנון על ידי שני צוותי תכנון.
ישי דותן: עשינו כבר סדרת פגישות בעניין הזה עם כל הרשויות המקומיות הרלוונטיות, עם בר אילן, עם בית החולים וכולי, ושני צוותי תכנון עובדים בערך מתחילת השנה הזאת.
ישי דותן: בימים האלה אנחנו נכנסים לתכנון של קו נוסף והוא קו ירוק.
ישי דותן: הייתה בעיה של אי הסכמה בין משרדי האוצר, התחבורה, נת"ע ועיריית תל-אביב, אבל יש הסכמה לנושא הזה.
דב חנין: מה ההסכמה?
ישי דותן: ההסכמה היא שאנחנו נכנסים לתכנון מיידי של הקו על שתי החלופות וההחלטה המדויקת איזה אורך יהיה תת קרקעי, אם בכלל, תיעשה בהמשך.
יואל חסון: האם בנקודה של יציאת השופלים והפועלים, כל המשמעויות האלה, אתם תוכלו לומר שמבחינה סטטוטורית, מבחינת האישורים של הוועדות השונות, אתם לא תספקו את זה כתירוץ לזכיין לא לעמוד במשימות שלו?
יואל חסון: האם זה יהיה מושלם בצורה מלאה?
ישי דותן: צריך להבדיל בין שני סוגי אישורים.
ישי דותן: סוג אחד של אישור הוא אישור סטטוטורי לקו והוא קיים.
ישי דותן: הסוג השני הוא אישורים של הרשויות המקומיות לביצוע העבודות במהלך ההקמה.
ישי דותן: על זה אתה רוצה לדבר?
יואל חסון: גם וגם.
ישי דותן: בסדר.
ישי דותן: הנושא הראשון פתור.
ישי דותן: לאורך כל הקו הנושא הסטטוטורי סגור.
יואל חסון: הקווים או הקו?
ישי דותן: הקו האדום.
ישי דותן: כאשר אנחנו נכנסים לתכנון, לוקח בערך שנה עד שנה וחצי להגיע למצב בו אפשר להגיש אותו לאישור סטטוטורי, כאשר קווים מאושרים בשתי רמות: יש אישור אחד שנקרא אישור תמ"א, שזאת תוכנית מתאר ארצית.
ישי דותן: תוכנית מתאר ארצית לשבעת הקווים נמצאת בשלב האחרון של האישור שלה והיא תאושר בתוך חודשיים-שלושה.
ישי דותן: למעשה היא בשלבים האחרונים של האישור.
ישי דותן: יש ישיבה אחת של נת"ע ועוד ישיבה אחת של המועצה.
יואל חסון: זאת תוכנית תמ"א שתאושר לגבי כל הפרוייקט.
ישי דותן: בדיוק.
ישי דותן: היא מאשרת בעצם את שבעת הקווים.
יואל חסון: אתה אומר שזה יהיה תוך שלושה חודשים.
ישי דותן: תוך מספר חודשים.
ישי דותן: למעשה היא גמרה את כל השלבים.
יואל חסון: בידי מי זה נמצא?
ישי דותן: בידי מינהל התכנון.
ישי דותן: למעשה המועצה הארצית צריכה עוד ישיבה אחת כדי לאשר את זה.
ישי דותן: זה עבר את כל השלבים, את כל ההצגות ואת כל ההתנגדויות.
אופיר פינס-פז: כמה שנים זה בדיונים?
ישי דותן: בסביבות שנתיים.
ישי דותן: פחות משנתיים.
ישי דותן: אגב, גם האישור הסטטוטורי של הקו האדום לקח פחות משנתיים.
יואל חסון: כל קו ייקח עכשיו שנתיים?
ישי דותן: לא בהכרח ייקח שנתיים.
ישי דותן: הרשת הזאת היא בגדר תופס מקום שאומר איפה יעברו שבעת הקווים.
ישי דותן: זה מאושר.
ישי דותן: זה אומר שבמקומות האלה שום גורם אחר לא יכול לתפוס את השטח לשום דבר אחר.
ישי דותן: כתוצאה מהאישור הזה, אנחנו יושבים עכשיו על האישור הזה עם התכנון היותר מפורט.
דב חנין: הקו הסגול יוכל לצאת לדרך גם אם נניח המערכת של הקו האדום תקועה?
דב חנין: איך אתם רואים את הקו הסגול היום?
ישי דותן: ברשותך, אולי אני אומר קודם מילה על הקו הירוק.
ישי דותן: אנחנו רואים בעדיפות, מבין הקווים הבאים אחרי הקו האדום, את הקו הירוק.
ישי דותן: ראית את זה כאשר הצגנו את הנושא.
ישי דותן: הקו הירוק הוא הקו שבעצם מייצר את הרשת.
ישי דותן: אם מסתכלים על רשת של שבעת הקווים, הקו היחידי שכל הקווים מתחברים אליו הוא הקו הירוק.
ישי דותן: לכן, למרות שאנחנו נכנסים לקו הירוק לתכנון עכשיו, יותר מאוחר מהקו הסגול, אנחנו מתכוונים להאיץ על ידי מספר צוותי תכנון, להאיץ את התכנון של הקו הירוק.
ישי דותן: אם תשאל אותי מה סדר הנכון, הקו הירוק הוא הקו שאנחנו ננסה לתכנן אותו עכשיו במהירות הכי גדולה שאנחנו יכולים, להוציא אותו לסטטוטורי ולהוציא אותו לביצוע כקו השני ולא את הקו הסגול.
ישי דותן: הקו הסגול יהיה הקו השלישי.
ישי דותן: הסדר הזה יאפשר מצב בו ברגע שהקו האדום נבנה והקו הירוק נבנה, בעצם יוכל כל אחד מהקווים האחרים אחר כך לחבר אליו מאחר שהקו הירוק יוצר את הקשר.
יואל חסון: בתוך כל הגופים הסטטוטוריים שאתה עובד מולם, מי הגוף שאתה מרגיש שיש בו את הקושי הגדול ביותר להתקדם?
יואל חסון: הגוף שמקשה על הריצה קדימה?
דב חנין: אתה מסבך אותו עם כל הבוסים שלו.
יואל חסון: לא מסבך אף אחד.
יואל חסון: הוא צריך לומר בוועדה מה שהוא חושב.
ישי דותן: קודם כל, אני רוצה לומר לך שבמידה מסוימת הנושא של הקווים שנעשו, בשנה וחצי לקבל אישור לקו, זה לא דבר רגיל.
ישי דותן: אם אני לוקח כדוגמה את הקו האדום שכבר עבר את התהליך הזה, הוא עבר את כל השלבים מהמקומי, דרך המחוזי ועד הארצי, זה סדר גודל של שנה וחצי-שנתיים.
ישי דותן: זה מאוד מאוד מהר בתהליך.
ישי דותן: לכן אני יכול לומר לך שבעניין הזה יש לא רק הבנה אלא סיוע לפרוייקט.
אופיר פינס-פז: זה באמת ראוי לציון כי אני מבין שזה לא הלך ל-ות"ל.
ישי דותן: זה לא הלך ל-ות"ל.
ישי דותן: הוא התחיל את התהליך עוד לפני ה-ות"ל והוא עבר אותו בצורה טובה.
יעקב גנות: זה לקח שנתיים, אבל לא שנתיים מהיום.
אופיר פינס-פז: מתי התחיל התהליך?
אופיר פינס-פז: כבר עשרים שנים.
יעקב גנות: תכנון מתארי, אבל להביא תוכניות ולקבל אישורים סטטוטוריים, לקח שנתיים וזה גם נגמר לפני כמה שנים.
ישי דותן: זה לגבי רשת הקווים והתמונה היותר כללית.
ישי דותן: ברשותך, אני חוזר לקו האדום ואומר משפט על כל נושא.
ישי דותן: הנושא הסטטוטורי סגור.
ישי דותן: הנושא השני שהמדינה אחראית עליו הוא נושא של פינוי תשתיות.
ישי דותן: פינוי תשתיות אומר שתוואי הרכבת בחלק העילי שלה, לא בחלק התת קרקעי – ומיד אני אומר למה – המדינה מטפלת במצב שבו בתוואי הרכבת עצמו, היכן שתהיה הרכבת עצמה, לא יהיו תשתיות.
ישי דותן: מים, ביוב, חשמל, גז, כבלים וכולי, צריך לחפור ולהזיז את כל המערכת הזאת הצידה.
ישי דותן: האחריות על הנושא הזה היא על נת"ע.
ישי דותן: סך כל העבודה לאורך הקו האדום מסתכמת, וזה מספר מתואם בין משרד האוצר, משרד התחבורה לבינינו, במיליארד ו-350 מיליון שקלים כאשר מתוך זה יבוצע עד סוף השנה הזאת – כלומר, תוך חודשיים – סכום של מיליארד ו-100 מיליון.
ישי דותן: נשארו לנו כ-250 מיליון להשלים ב-2010 ובמחצית 2011, וכל העבודה לאורך כל הקו מתקדמת בצורה מסודרת ולפי התוכנית.
ישי דותן: יש את הקשיים הרגילים של עבודה בשטח, אבל כמו שאמרתי סיימנו כ-80 אחוזים מהעבודה.
יואל חסון: אתה מדבר על הקו האדום.
ישי דותן: אני כרגע מדבר על הקו האדום.
יואל חסון: פינוי תשתיות לקו האדום.
ישי דותן: פינוי התשתיות לקו האדום.
ישי דותן: אנחנו נסיים אותו בזמן.
יואל חסון: אתה אומר ש-80 אחוזים מהעבודה כבר בוצעו.
ישי דותן: 80 אחוזים סיימנו.
ישי דותן: עד אמצע 2011 נסיים את כל העבודה.
ישי דותן: אני אומר כאן שבהנחה שתהיה סגירה פיננסית והזכיין נכנס לעבוד, כל שטח שהוא יצטרך, הוא יקבל אותו בזמן.
יואל חסון: בעובדה שנשארו עוד 20 אחוזים עד הסיום, זה מונע מהזכיין להתחיל לעבוד?
ישי דותן: לא.
ישי דותן: כל המקומות שאני עדיין עובד בהם, אלה מקומות שהוא לא צריך בשלב הראשון של העבודה.
ישי דותן: היכן שהוא צריך להיכנס, הוא יכול להיכנס.
ישי דותן: הנקודה השנייה היא נושא של הפקעות.
ישי דותן: יש לנו כ-200 מקרי הפקעה לאורך הקו, 197 ליתר דיוק.
ישי דותן: 191 מהם הסתיימו והשטחים בידינו.
ישי דותן: זה לא אומר שהסתיים נושא התשלום, אבל שטחי בידינו.
ישי דותן: יש לומר שגם בנושא הזה של הפקעות, כל שטח שהזכיין יצטרך לצורך העבודה, הוא יקבל אותו ובזמן.
ישי דותן: גם בעניין הזה הנושא נסגר.
ישי דותן: להשלמת התמונה.
ישי דותן: הזכיר המבקר את נושא התביעות לפי סעיף 197.
ישי דותן: יש לנו היום שתי מערכות של תביעות בעניין הזה.
ישי דותן: סט אחד של תביעות הוא כבר משנת 1998, כאשר פורסמה מה שנקרא תוכנית המתאר הקודמת, תמ"א 23א'.
ישי דותן: הוגשו עליה תביעות בסדר גודל של כ-120 מיליון דולר וכמעט כולן הסתיימו.
ישי דותן: מכל התביעות שהיו, 88 תביעות, עד היום לא שילמנו אגורה ב-197 בעניין הזה אבל יכול להיות שעוד נצטרך לשלם.
ישי דותן: נשארו בסך הכל שתי תביעות פעילות של 15 מיליון דולר וגם זה עומד להסתיים.
ישי דותן: זה לגבי הרשת הכוללת.
ישי דותן: לגבי הקו האדום, הוגשו עד היום תביעות בסך של 73 מיליון דולר.
יואל חסון: של מי התביעות?
ישי דותן: התביעות הן תביעות של גורמים שנמצאים לאורך הקו וחושבים שהם עלולים להיפגע כתוצאה מה שיש שם קו.
ישי דותן: אנשים חושבים למשל שערך הדירה שלהם ירד כתוצאה מזה שהרכבת תעבור לידה.
ישי דותן: אגב, הניסיון בעולם מראה שהערך עולה, אבל זה לא צריך להפריע לתבוע.
ישי דותן: גורם שחי לאורך הקו רשאי לתבוע.
ישי דותן: בדרך כלל התוצאה היא שהתביעות האלה הן אפס תשלומים, ברוב המקרים, וכמו שאמרתי, לגבי הקו האדום, זה יותר חדש ולכן הוגשו 125 תביעות בהיקף של כ-73 מיליון דולר.
ישי דותן: כל התביעות נדחו על ידי הוועדות המקומיות.
ישי דותן: התביעה לא מוגשת נגד נת"ע אלא נגד הוועדה המקומית.
ישי דותן: בדרך כלל הוועדה המקומית דוחה אותן וזה הולך לוועדות ערעור.
ישי דותן: מתוך ה-73 מיליון דולר הגיעו לוועדת הערעור 54 מיליון דולר ועכשיו זה בתהליך שייקח מספר שנים.
ישי דותן: אני צופה שגם בעניין הזה כל או רובן המוחלט של התביעות האלה יידחה.
ישי דותן: בדרך כלל אלה אנשים שתובעים ירידת ערך הבניין בגלל רעש, בגלל רעידות, בגלל ירידת ערך המבנה וכולי.
ישי דותן: הוכח כבר בעבר שרכבת קלה לא עושה לא את זה ולא את זה ולא את זה.
ישי דותן: רכבת קלה מחליפה עשרה או 12 אוטובוסים, והיא לא עושה יותר רעש אלא פחות, היא לא עושה יותר רעידות אלא פחות, היא לא מורידה את ערך המבנים אלא היא מעלה את ערכם.
ישי דותן: נושא אחרון בהקשר למה שאמר המבקר.