GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תומר רוזנר: היסוד של ללא הצדק סביר הוא אחד מיסודות העברה, ולכן בית הדין הוא זה שיצטרך להכריע אם התקיים הצדק סביר או לא התקיים הצדר סביר.
תומר רוזנר: לגבי השאלה של ניתוב התביעות, הדברים הובהרו.
תומר רוזנר: אני רק רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה, שהנושא הזה נידון בוועדה בכנסת הקודמת בדיוק באותה סיטואציה שנדונה כאן.
תומר רוזנר: הוועדה הגיעה למסקנה, ולא במקרה, כשתיקנה את סעיף 14ג לחוק, והוסיפה שבמקרים שבהם סבור מבקר המדינה כי אם מתעורר חשש לעברת משמעת, הוא יעביר את זה ליועץ המשפטי לממשלה, גם אז עלו בדיוק אותן סוגיות של נציבות שירות המדינה, גופים אחרים, ועמדת המבקר בעניין הזה התקבלה על ידי הוועדה.
שרית שפיגלשטיין: כיוון שדובר בעניינים פליליים.
נורית ישראלי: שינוי של משמעת.
תומר רוזנר: השינוי היה רק בענייני משמעת.
שרית שפיגלשטיין: כיוון שהסעיף מדבר על- -
יואל חסון: גברתי, את לא יכולה להתפרץ ככה.
יואל חסון: יש פרוטוקולים, אגב.
תומר רוזנר: בכל מקרה, לגופו של עניין, אני חושב שעמדת המבקר בעניין הזה היא מוצדקת לחלוטין, כיוון שרק 10 אחוז מהגופים המבוקרים כפופים לסמכות נציבות שירות המדינה מחד גיסא, ומאידך גיסא ליועץ המשפטי לממשלה סמכות קבילה בכל אותם מקרים שבהם מתקיים דין משמעתי, יש ליועץ המשפטי לממשלה סמכות כקובל להגיש ביוזמתו קובלנה משמעתית לבית הדין יחד עם שאר הקובלים.
תומר רוזנר: למשל, בלשכת עורכי הדין הקובל הנורמלי הוא היום ועדת האתיקה של הלשכה, אבל תמיד נשמרת ליועץ המשפטי לממשלה סמכות מקבילה להעמיד לדין, גם אם ועדת האתיקה הפנימית של הלשכה החליטה שלא להעמיד לדין.
תומר רוזנר: כנ"ל בכל מה שהיועצת המשפטית של מבקר המדינה קראה "גילדות" – ובדין המשמעתי.
תומר רוזנר: גם בחוק שירות המדינה, משמעת, יש סמכות מקבילה גם ליועץ המשפטי לממשלה וגם לנציב שירות המדינה להחליט על העמדה לדין משמעתי.
תומר רוזנר: וכך, למיטב הבנתי, בכל דיני המשמעת האחרים שמוכרים לי.
תומר רוזנר: ייתכן שבמעטים מאוד מהם לא מופיע בצורה מפורשת, שיש סמכות מקבילה מהסוג הזה, כך שגם אם נכתוב – אגב, החוק, כפי שהוא מונח כרגע, לא מתייחס למנגנון בכלל, מי קובע, מה קובע.
תומר רוזנר: בעצם החוק קובע רק את יסודותיה המהותיים של העברה.
תומר רוזנר: לגבי השאלה, בהנחה שמבקר המדינה מצביע על כך שמתקיימת עברת משמעת, למיטב הבנתי, גם אם לא נאמר דבר בהצעת החוק, יוכל מבקר המדינה לפי שיקול דעתו להעביר את קביעתו ליועץ המשפטי לממשלה ולבקש ממנו להכריע בשאלה אם יש מקום להעמיד לדין משמעתי, אם לאו.
תומר רוזנר: אני יודע שמבקרי מדינה בעבר היו עושים זאת, גם לפני שהיתה אמירה מפורשת בחוק בנושא הזה, ואני סבור שיוכלו לעשות זאת גם בעתיד.
תומר רוזנר: לגבי הנושא של נציבות תלונות הציבור, אני רוצה להזכיר לוועדה הנכבדה שהיו כבר מקרים בעבר שמבקר המדינה הצביע, מעבר לדוגמה שניתנה על ידי המבקר עצמו, היו מקרים בעבר שהוועדה נאלצה בעצם לדון במצבים שבהם גופים מבוקרים פשוט התעלמו ולא קיימו – במקרה הזה זה לא נקרא המלצה, זה נקרא הצבעה של מבקר המדינה על הדרך הראויה לנהוג בה, וגם הוועדה הזו נותרה חסרת אונים.
תומר רוזנר: היה מקרה של גביית תשלום על מקלט באחת הרשויות המקומיות, שמבקר המדינה הצביע על כך שהגבייה היתה שלא כדין.
תומר רוזנר: הנושא הזה עלה בפני הוועדה יותר מפעם אחת, כאשר הרשות המקומית פשוט סירבה לקיים את הצבעת המבקר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הזמנו אותו אז הנה לוועדה.
תומר רוזנר: נכון, והוועדה נותרה חסרת אונים, נתונה לרצון הטוב של אותה רשות מקומית.
תומר רוזנר: לגבי השאלה אם ראוי – אני מתייחס לדברי חבר הכנסת פינס - האם די בכך שהמבקר יסבור שמתעוררת שאלה של עברת משמעת, אני סבור שאין זה ראוי להפוך את זה לדבר אוטומטי משני טעמים.
תומר רוזנר: ראשית, המבקר אינו גוף תובע.
תומר רוזנר: ההכרעה בשאלה אם להעמיד אדם לדין היא הכרעה של גוף מבצע ולא גוף מבקר, ולא ראוי לערבב בין הסמכויות של גוף מבצע לגוף מבקר.
תומר רוזנר: יתרה הזו, ההחלטה לגבי העמדה לדין גם בדין משמעתי כרוכה בהליך חקירה, בדרך כלל, מתקיים הליך חקירה מוקדם לשאלה של העמדה לדין.
תומר רוזנר: המבקר אינו מסוגל- -
אופיר פינס-פז: מי אמור לחקור?
תומר רוזנר: בכל גוף יש הגוף החוקר.
תומר רוזנר: למשל, בנציבות שירות המדינה יש יחידת חקירות מובנית.
תומר רוזנר: ברשויות המקומיות יש חוקר שממנה הרשות המקומית, הוא חוקר את העברה.
תומר רוזנר: בגופים אחרים יש מנגנונים אחרים.
תומר רוזנר: ברשות השידור יש חוקרים שממנה רשות השידור, לכל גוף יש המנגנון החוקר שלו.
תומר רוזנר: בכל מקרה, ההחלטה אם להעמיד לדין או לא, בדומה למישור הפלילי, נתונה בידי רשות תביעה שקובע החוק, ולא בידי גוף אחר.
תומר רוזנר: לכן ראוי שהמנגנון הזה יישמר, ובעצם הצעת החוק תישאר כפי שהיא, ורק תקבע את העברה עצמה.
תומר רוזנר: לגבי השאלה, מי יכריע האם להעמיד לדין או לא, יחול הדין הכללי, כמו שבכל עברת משמעת אחרת מכריעים אחרים.
תומר רוזנר: לכן מה שאני מציע, את נושא נציבות תלונות הציבור להוסיף בדברי ההסבר כנושא שיידון במהלך הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, ולגבי נושאים אחרים, מה שתכריעו, בעקבות ההערות ששמעתם.
יואל חסון: אין ספק שגם עולה מתוך הדיון הזה וגם מהדיונים שהיו בוועדת שרים לענייני חקיקה שיש כוונה לתקן את החוק, ויש כוונה ללכת בכיוון הזה, ואני חשוב שבסופו של דבר, גם אם זה הרבה פעמים, כשאתה בתהליך חקיקה, זה הופך במובן מסוים להיות שיח של משפטנים – הסוף צריך לכוון לכוונת המחוקק, והמחוקק הוא לא תמיד משפטן, אבל הוא רוצה להביא משהו לחקיקה, משהו משהו לביצוע, והוא רוצה גם שהדבר יהיה אמיתי ומשמעותי ומשנה, ולא משהו שיצטרף לספר החוקים, וגם אם לפעמים אנו לוקים בזה, וקורה לנו, שמצטרף חוק שלנו, ולא באמת עושה את השינוי, פה יש לי תחושה – אני מנחש שגם חבר הכנסת פינס וגם אני רוצים פה לשנות, רוצים לתת כלי במובן מסוים, אני מאמין, לשירות הציבורי, לייעל את עצמו ולשפר את פעולותיו.
יואל חסון: לכן כל הנושאים האלו הם נושאים שאני רוצה שנקיים עליהם דיונים, גם שיהיו, סביר להניח, בין המשפטנים, אבל גם בינינו, בין כולנו, באופן לא פורמלי, ואחר כך באופן פורמלי, לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
יואל חסון: לכן אני מוסיף לפרוטוקול את הערתו של היועץ המשפטי בנושא של דברי ההסבר.
יואל חסון: גם בנושא הזה נדון בקריאה השנייה והשלישית, ואני רוצה להצביע על הצעת החוק הזו כפי שהיא, וכפי שהיא גם אושרה בוועדת שרים לחקיקה, לאשר אותה במסלול הזה, ולקראת הדיון לשנייה ושלישית נעשה מאמץ – לא יתקיים פה דיון על שנייה ושלישית עד שלא ננסה לפחות להגיע לאיזשהו עמק השווה, כי הכוונה היא להגיע לעמק השווה.
יואל חסון: הכוונה היא להגיע פה להצעת חוק שלכולם תהיה הסכמה.
יואל חסון: לכן אני מבקש להעלות להצבעה את הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון – אי תיקון ליקויים), התשס"ט-2009, להעברה לקריאה ראשונה, מטעם הוועדה.
יואל חסון: מי בעד – ירים את ידו?
יואל חסון: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין
יואל חסון: אני קובע שהצעת החוק עברה.
יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא דוח מבקר המדינה על מערכת ההשכלה הגבוהה.
יואל חסון: אני חושב שזה אחד הדוחות החשובים ביותר שנעשו באחרונה על ידי מבקר המדינה.
יואל חסון: כידוע לכם מדיניות הוועדה היא ללכת על האיכות יותר מעל הכמות, וכשבחרנו ובררנו באיזה דוחות ובמה להתעסק בקדימות, חשבנו שזה אחד הדוחות המרכזיים שלא רק דנים בהם, אלא שחשוב להתחיל פה תהליך של שינוי, תוך שמירת האיזונים בין המערכות השונות.
יואל חסון: אין ספק שנשמע גם ממבקר המדינה, גם מנציגו וגם אחר כך משר החינוך ושאר האנשים הנכבדים באמת שיש כאן.
יואל חסון: אין ספק שלאורך השנים היה סוג של מחלוקת בדרך ההתנהלות בין המדינה, בין הגורמים במדינת ישראל, לבין מערכת ההשכלה הגבוהה.
יואל חסון: כמו שכולנו מבינים וכולנו יודעים, הבסיס המרכזי של החברה הישראלית זו ההשכלה הגבוהה.
יואל חסון: זה המאגר המרכזי שממנו נוצר ההון האנושי החשובה שעליו מתבססת החברה הישראלית, ממנה יוצאים כל כך הרבה דברים חשובים שמחזקים את היסודות שלנו כאן כחברה וכמדינה.
יואל חסון: כמו שמצד אחד צריך להבטיח את היכולת של מערכת ההשכלה הגבוהה להתפתח, להתחרות בעולם, מול מערכות השכלה גבוהות אחרות ומול אוניברסיטאות אחרות בעולם, כך, מצד שני, צריך להגביר את הצורך בשקיפות ולוודא שהמערכות פועלות בצורה שקופה, יעילה, נכונה, תקינה, כפי שצריך.
יואל חסון: אני רוצה שתדעו שלפני הדיון הזה גם אני באופן אישי, גם נציגי המבקר והמבקר עצמו היינו מעורבים, גם בין נציגי האוצר ונציגי הארגונים המייצגים של המוסדות להשכלה גבוהה, היתה הידברות כל הזמן, למעשה מפרסום הדוח הזה.
יואל חסון: העובדה שהוחלט לקיים דיון כאן בוועדה ושהובהר שגם מצד מבקר המדינה, גם מצדי וגם מצד כל הגורמים, מתכוונים לטפל בנושא הזה ולטפל בו ברצינות.
יואל חסון: אני חייב לומר לזכות כל הגורמים כאן שהם נכנסו לתהליך מאוד נכון, מאוד בריא, ושלפי הערכתי ובעיניי, ישנה מהקצה לקצה את מערכת היחסים שהיתה עד היום בין מדינת ישראל וממשלת ישראל לבין המוסדות להשכלה גבוהה וזה הדבר שרצינו להיכנס אליו ולמעשה אנחנו מקיימים היום דיון שבעיניי הוא דיון שמסכם גם את סך כל התהליכים האלה, ואני מקווה שגם יקבע את הסיכומים ואת ההחלטות שנגיע אליהן ומשם נצא לדרך חדשה בעניין הזה, שאני, כיושב ראש הוועדה, כמובן מתכוון ללוות מעכשיו למעשה וגם אחר כך, וזה תלוי גם בתוצאות הדיון החשוב הזה.
יואל חסון: הייתי מבקש ממבקר המדינה להציג את הדוח, בבקשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בוקר טוב.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שנה טובה לכולכם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח הזה שהגשנו לפני כמה חודשים נוגע לתקופת ביקורת שהיתה בחודשים מאי 2005 עד נובמבר 2008.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נבדקו כמה נושאים הנוגעים לניהול ענייניהם הכספיים של המוסדות להשכלה גבוהה, בין השאר הפיקוח על תנאי שכר באוניברסיטאות, התחייבויות האוניברסיטאות לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהם, הקרן לקשרי מדע בין לאומיים והחלת חוק חובת מכרזים, התשנ"ב-1992, על המוסדות להשכלה גבוהה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בדקנו גם נושאים נוספים הנוגעים לפעילותה של המכללה האקדמית בצפת ונבחנו גם סוגיות שונות הנוגעות לפעילות של ועד ראשי האוניברסיטאות, ועד ראשי האוניברסיטאות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח, שהונח על שולחן הכנסת בחודש מרס 2009, משקף את הדברים שמצאנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האנשים שהיו בצוות המבקר נמצאים פה כולם, כל מי שהשתתף בעריכת הדוח, בראשם מר אהרן הילינגר, שהוא האיש שעמד מאחורי הדוח הזה מתחילתו ועד סופו, ריכז את העבודה על הדוח, ואנשיו נמצאים פה ואם יהיה צורך הם גם יאמרו את דברם בנושאים השונים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בחרתי, והודעתי את זה גם ליושב ראש, קטע אחד שבעיניי משקף את מצב ביקורת המדינה מול המוסדות החשובים האלה, שאין למעלה מהם, של האוניברסיטאות והמכללות בישראל.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מצטט את מה שכתבתי ולאחר מכן אני אתן למר הילינגר לתת לנו את הפירוט המדויק לגבי הממצאים שנמצאו בביקורת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כך הדברים, כפי שנאמרו וכפי שהם יפים גם הנה; בדוחות ביקורת שפורסמו במשך השנים הדגישו מבקרי המדינה לדורותיהם כי למוסדות להשכלה גבוהה תפקיד ציבורי, כי הם נהנים ממימון ציבורי וכי הם מחויבים לפעול, לפחות בתחומים שנבדקו על ידי משרד מבקר המדינה, שהם תחומים מנהליים, על פי כללים מתחום המשפט הציבורי, תוך התאמה לאופיים המיוחד, שכן אין בין התחומים האלה לבין החופש האקדמי ולא כלום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מבקרי המדינה הבהירו כי על אף חשיבותם וחשיבותו של עיקרון החופש האקדמי אין בו כדי להצדיק סטייה מנורמות ציבוריות ראויות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בין היתר העירו מבקרי המדינה למוסדות כי עליהם לפעול לפי כללי מינהל תקין ולפי סדרי הבקרה והדיווח הנאותים בכל הנוגע להתקשרויותיהם לביצוע עבודות או לרכישת שירותים, רובן בעלות אופי משקי סטנדרטי, לנהוג על פי כללי חשבונאות מקובלים, תוך הקפדה על שקיפות וגילוי נאות בכל דיווחיהם הכספיים, לקבוע הסדרים שימנעו חשש לניגוד עניינים בעת העסקתם של קרובי משפחה, להסדיר כראוי את האבטחה במוסדות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: גם בביקורת הנוכחית נדרש מבקר המדינה בין היתר לעיקרון החופש האקדמי ולחובתם של המוסדות להשכלה גבוהה לפעול על פי כללים ראויים ומקובלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אמרתי לכם, גבירותיי ורבותיי, שהאמירות האלה מתאימות גם להיום, גם הנה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שאני צריך להודות ליושב ראש הוועדה, לחברי הוועדה, שאליהם פניתי וביקשתי לקיים את הדיון הזה, ואני חושב שמשמעו של הדיון הזה הוא דיון בנושא חשוב ביותר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מודה לכם על ההקשבה ומבקש ממר הילינגר, שערך את הדוח, לתת לנו את הפרטים המדויקים אודותיו.
יואל חסון: הצטרף אלינו שר החינוך.
יואל חסון: אני מודה לך שהצטרפת אלינו בהזדמנות הזאת, בהופעתך הראשונה בוועדה לענייני ביקורת המדינה.
יואל חסון: אני מאחל לך הצלחה בתפקידך.
יואל חסון: הצלחה שלך היא באמת הצלחה של כולנו ושתופיע פה כמה שפחות.
יואל חסון: זה סימן חיובי.
אהרון הילינגר: בוקר טוב.
אהרון הילינגר: אני מבקש בתחילת דבריי להעלות את זכרו של מר עמוס לייפר, משנה למנכ"ל ומנהל חטיבה במשרד מבקר המדינה שנפטר לאחרונה בטרם עת.
אהרון הילינגר: עמוס היה אחראי בתוקף תפקידו להכנת דוח מבקר המדינה על מערכת ההשכלה הגבוהה שבממצאיו ובהמלצותיו אנו דנים היום.
אהרון הילינגר: יהי זכרו ברוך.
אהרון הילינגר: הדוח הוא דוח מקיף, הכולל ממצאי ביקורת במספר נושאים והיבטים רבים הקשורים בהם.
אהרון הילינגר: הדוח מדבר בעד עצמו.
אהרון הילינגר: אני אפרט את הממצאים העיקריים שנכללים בדוח.
אהרון הילינגר: לגבי הפרק 'הפיקוח על תנאי השכר באוניברסיטאות': כל האוניברסיטאות, למעט אוניברסיטת חיפה, אינן נוהגות כמקובל על פי כללי חשבונאות ואינן רושמות במאזנים את כל ההתחייבויות העתידיות בגין זכויות עובדים שהצטברו במשך השנים, ואת הנתונים על ההתחייבויות הן מציגות בדרך כלל רק בביאורים למאזנים.
אהרון הילינגר: בהתחשב בזכויות אלה, צברו כל האוניברסיטאות גירעונות בסכומים ניכרים.
אהרון הילינגר: בשנת הלימודים תשס"ה הצטבר הגירעון של כל האוניברסיטאות לכדי 17.9 מיליארד ₪ ולא 1.59 מיליארד ₪ בלבד, כפי שנקוב במאזנים עצמם.
זבולון אורלב: התחייבות אקטוארית?
אהרן הילינגר: כוללת, לא רק אקטוארית, לגבי כל ההתחייבויות.
אהרן הילינגר: יש להם התחייבויות בגין קרן קשרי מדע, בגין הפרשות שכר.
זבולון אורלב: בין התחייבויות שהן שוטפות לבין התחייבויות שהן רוב אקטואריות.
אהרן הילינגר: עוד מעט נגיע לנתונים האקטואריים.
אהרן הילינגר: האופן הלקוי שבו מציגות האוניברסיטאות את ההתחייבויות המוחלטות בגין זכויות עובדים ידוע לוועדה לתכנון ולתקצוב שנים רבות, אך היא לא פעלה כמתחייב ממעמדה ומסמכותה כדי להביא לכך שההתחייבויות יוצגו כהלכה.
אהרן הילינגר: בכך נפגמת הבקרה על פעילות האוניברסיטאות.
אהרן הילינגר: ועדת התכנון והתקצוב אפשרה למעשה לאוניברסיטאות להסתיר את הגירעונות שלהן בכך שהיא לא מילאה כראוי את התפקיד שהטילה עליה הממשלה, למנוע גירעונות באוניברסיטאות.
אהרן הילינגר: ממרס 98' חל על האוניברסיטאות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב ולפיכך ממועד זה עליהן לבקש את אישור הממונה על השכר לכל שינוי בשכר, בתנאי הפרישה ובגמלאות של עובדיהן, שלא בהתאם למה שהוסכם והונהג לגבי כלל עובדי המדינה.
אהרן הילינגר: מדוחות ביקורת שפרסם משרד מבקר המדינה בעבר וגם בביקורת הנוכחית נמצאו מקרים שבהם נתנו האוניברסיטאות לעובדיהן תנאי שכר מועדפים שלא אושרו כנדרש על ידי הממונה על השכר ועליו להחליט אם מדובר בחריגות שכר.
אהרן הילינגר: גם בידי הממונה על השכר בוועדה לתכנון ולתקצוב הצטבר בשנים האחרונות מידע שממנו הם הסיקו שהאוניברסיטאות נותנות לכאורה לעובדיהן תנאי שכר חריגים רבים שעלותם הכוללת מגיעה לכדי מאות מיליוני ₪.
אהרן הילינגר: משנת 99' מסרבות האוניברסיטאות להכיר בחלות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב עליהן ואינן מאפשרות לממונה על השכר לפקח עליהן באמצעות ועד ראשי האוניברסיטאות, מחשש שמא יידרשו חברי סגל להחזיר כספים ששולמו להם.
אהרן הילינגר: הן עושות מאמצים רבים, תוך כדי שימוש גורף בעיקרון החופש האקדמי, כדי לסכל כל ניסיון של הממונה להחיל עליהן פיקוח אמיתי ויעיל.
אהרן הילינגר: לדעת משרד מבקר המדינה לניסיון המתמשך של האוניברסיטאות להתחמק מפיקוחו של הממונה על השכר אין כל מקום.
אהרן הילינגר: חופש אקדמי אינו מצדיק היעדר ריסון בתחום השכר ואינו מכשיר חריגות שכר.
אהרן הילינגר: הממונים על השכר לדורותיהם לא פעלו בנמרצות ולא השתמשו בכל האמצעים שעמדו לרשותם כדי להסדיר את הפיקוח על האוניברסיטאות ולטפל בחריגות השכר הניכרות של עובדיהן, הידועות להן זה שנים, אף שניתן להם אישור מהיועץ המשפטי לממשלה לפתור את המחלוקות עם האוניברסיטאות, במידת הצורך בדרך של הכרעה משפטית.
אהרן הילינגר: אף על פי שלהוצאות השכר יש השפעה מכרעת על מצבן הכספי של האוניברסיטאות ועל יכולתן למלא את ייעודן העיקרי, הוועדה לתכנון ולתקצוב מפקחת על תנאי השכר באוניברסיטאות פיקוח כללי בלבד.
אהרן הילינגר: הוא מבוצע באופן חלקי ולא מספק.
אהרן הילינגר: הפעולות שנקטה בנושא לא תמיד עלו בקנה אחד עם התפקידים שהטילה עליה הממשלה ועם האינטרס של המדינה.
אהרן הילינגר: הוועדה לתכנון ולתקצוב, שמחויבת על פי החלטת הממשלה, לעקוב אחרי ניצול התקציבים של האוניברסיטאות, כדי למנוע גירעונות או חריגות, נכשלה בתפקידה זה.
אהרן הילינגר: רק בשנת 2004 נדרש אגף התקציבים במשרד האוצר, עליו הוטלה האחריות לביצוע המדיניות התקציבית, לעניין הצורך בהסדרת הפיקוח על תנאי ההעסקה והשכר באוניברסיטאות.
אהרן הילינגר: אני אציג כרגע את הממצאים בנושא התחייבות האוניברסיטאות לשלם תשלומי פנסיה תקציבית לעובדיהן.
אהרן הילינגר: עד שנת 1982 הונהגו הסדרי פנסיה תקציבית בתנאים מועדפים שמיושמים עד היום בטכניון ובאוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת חיפה.
אהרן הילינגר: הוועדה לתכנון ולתקצוב לא ניצלה את סמכויותיה ולא הצליחה להביא לכך שפנסיה צוברת, שעלותה למעביד נמוכה מזו של פנסיה תקציבית, תונהג בכל האוניברסיטאות וכלפי כל העובדים, ואפילו לא עשתה ניסיון של ממש להביא לכך שתנאי הפנסיה יותאמו לתנאי הפנסיה הנהוגה בשירות המדינה.
אהרן הילינגר: משרד מבקר המדינה התריע כבר בעבר על כך שאוניברסיטאות שהנהיגו פנסיה תקציבית בתנאים מועדפים נהגו בחוסר אחריות, צברו בגינה התחייבויות בסכומים ניכרים ולא יצרו בעבורה עתודות ויעודות.
אהרן הילינגר: בביקורת הנוכחית נמצא שעניין זה לא הוסדר והאוניברסיטאות צברו גירעונות אקטואריים בסכומים ניכרים.
אהרן הילינגר: לדוגמה האוניברסיטה העברית 9.2 מיליארד ₪, תל אביב, כ-3 מיליארד ₪.
אהרן הילינגר: לא ברור כיצד האוניברסיטאות מתכוונות לממן גירעונות אלה.
אהרן הילינגר: ממצאי הביקורת מעידים על הזנחה קשה וממושכת בטיפול הנהלות האוניברסיטאות בגירעונות האקטואריים ואולם אין בכך כדי להסיר מהגורמים הממלכתיים המעורבים בנושא, אגף תקציבים ומשרד האוצר ובייחוד הוועדה לתכנון ולתקצוב, את אחריותם למצב זה, והם נכשלו במשך שנים רבות במילוי המעקב והבקרה ולא הצליחו למנוע מהאוניברסיטאות לצבור גירעונות בנושא של הפנסיה.
אהרן הילינגר: נוצר הרושם כי הוועדה לתכנון ולתקצוב מעדיפה להתמקד בחלוקת התקציב לאוניברסיטאות ואינה פועלת די הצורך, כנדרש ממנה, כדי לפקח על תקציב האוניברסיטאות ועל אופן ניצולו כדי למנוע גירעונות.
אהרן הילינגר: ההוצאות בגין הפנסיה התקציבית ופיצויים הן קשיחות וכמעט שלא ניתן לצמצמן.
אהרן הילינגר: ככל ששיעורן העולה מסך ההוצאות גדל והולך מצטמצמת הגמישות הניהולית של ההנהלות באוניברסיטאות.
אהרן הילינגר: לדוגמה, בשנת תשס"ו הגיע שיעור זה לכדי 25.6% באוניברסיטה העברית.
אהרן הילינגר: על פי התחזיות שבידי האוניברסיטה תשלומי הפנסיה השנתית שלהן צפויים לגדול ולפיכך נטל ההוצאה הזה יכביד מאוד על תקציבן במשך שנים רבות.
אהרן הילינגר: למרות המלצות קודמות של מבקר המדינה, לבטל את תנאי הפנסיה המועדפים הניתנים באוניברסיטאות, האוניברסיטאות ממשיכות להעניק לעובדים הוותיקים, שעדיין מבוטחים בפנסיה תקציבית, את ההטבות האלה.
אהרן הילינגר: הוועדה לתכנון ולתקצוב נהגה בחוסר אחריות כאשר התחייבה, בשנת 99', במסגרת הסכם שחתמה עם האוניברסיטה העברית, שהיתה הראשונה להעניק פנסיה צוברת לעובדיה החדשים, להעניק לה במשך יותר מ-35 שנה סיוע שוטף בסכומים ניכרים מבלי שתיאמה זאת עם אגף התקציבים באוצר ובלי שבדקה אם אכן היו בידיה סכומים פנויים הדרושים לכך.
אהרן הילינגר: היא גם לא פעלה במסגרת הסכם זה כדי לבטל או לצמצם לפחות את התנאים העדיפים של הסדר הפנסיה התקציבית באוניברסיטה.
אהרן הילינגר: האוניברסיטה מצדה המשיכה לנהוג בחוסר אחריות, לא ניצלה כראוי את הכספים הפנויים העומדים לרשותה בשל ההקצבות המיוחדות שקיבלה מהוועדה לתכנון ולתקצוב, במסגרת ההסכם, כפי שהתחייבה, ולא עשתה דבר כדי להקל את נטל תשלומי הפנסיה הגבוהים שיהיה עליה לשלם בעתיד.
אהרן הילינגר: הוועדה לתכנון ולתקצוב ואגף התקציבים במשרד האוצר סייעו לאוניברסיטאות במימון תכניות ההבראה שלהן במהלך השנים אולם לא התנו מתן סיוע זה בהתחייבויות האוניברסיטאות לרשום במאזניהן עתודות שיבטאו את זכויות הפנסיה שממשיכים לצבור העובדים הוותיקים ולהפריש כנגדם באופן שוטף כספים ליעודות המתאימות.
אהרן הילינגר: לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי וסביר שכל הנטל הכרוך בפתרון בעיותיהן של האוניברסיטאות, ובכלל זה בעניין הגירעונות האקטואריים, שנגרמו בחלקם באחריותן הישירה, יוטל על כתפי המדינה, ואילו האוניברסיטאות לא יתרמו דבר ולא ישאו בתוצאות של מחדליהן.
אהרן הילינגר: יש חשיבות בשמירה על עקרון ההדדיות.
אהרן הילינגר: מי שמבקש סיוע מהממשלה צריך לפעול על פי הכללים שהיא קובעת.
אהרן הילינגר: אין מקום לתמיכה אוטומטית בגוף ציבורי שלא ייזום פעולות לביעור, או לפחות לצמצום של הגורמים שבגללם הוא מבקש את הסיוע.
אהרן הילינגר: הממצאים בקשר לקרן לקשרי מדע בין לאומיים - הקרן מיועדת לקידום קשרי המדע של חברי הסגל האקדמי ולהרחבת ייעודיהן המדעיות, בעיקר באמצעות כנסים והשתלמויות קצרות טווח בחוץ לארץ.
אהרן הילינגר: יתרת הכספים שהצטברה לזכות מקבלי הקצבות הקרן, וטרם נוצלה בכל האוניברסיטאות, גדלה מאוד במהלך השנים והסתכמה בסוף ספטמבר 2005 בכ-144 מיליון דולר.
אהרן הילינגר: הדבר מלמד שהקצבות לקרן אינן מנוצלות באופן שוטף ושאפשר שהסכומים גדולים מן הנדרש.
אהרן הילינגר: חלק מהאוניברסיטאות קבעו בנוהליהן שניתן לצבור בקרן את ההקצבה השנתית ללא הגבלת זמן, לפדות את היתרה שנצברה לזכות חבר הסגל בתום מינויו, התפטרותו, פיטוריו או פרישתו לפנסיה.
אהרן הילינגר: ואם נפטר, הן מאפשרות להעביר את היתרה ליורשיו.
אהרן הילינגר: מתכונת זו עלולה להוות תמריץ שלילי לאי הניצול השוטף של הקצבות הקרן למטרותיה.
אהרן הילינגר: חלק מהאוניברסיטאות לא נתנו ביטוי בדוחותיהן הכספיים להתחייבותן כלפי חברי הסגל האקדמי במסגרת הקרן.
אהרן הילינגר: נמצאו ליקויים בתהליכי אישור בקשות להשתלמות במסגרת הקרן.
אהרן הילינגר: בהיעדר בקרה על שייכות הפעילות ותרומתה לתחום עיסוקו של חבר הסגל, קיימת אפשרות לשימוש לא נאות בכספי הקרן.
אהרן הילינגר: אוניברסיטת בר אילן מקצה כספים לקרן עבור מספר עובדים מנהליים, למרות שהקרן, כפי שציינתי, מיועדת לעובדי סגל אקדמי בלבד.
אהרן הילינגר: מבקר המדינה העיר לאוניברסיטה על מנהג פסול זה בדוחות קודמים, אך האוניברסיטה ממשיכה בו.
אהרן הילינגר: נהלי האוניברסיטה מאפשרים לחברי הסגל להשתמש בהקצבות הקרן גם לרכישת ציוד מחשוב וציוד אלקטרוני אחר ולהוציאו מחוץ לאוניברסיטאות.
אהרן הילינגר: ההסדרים שהנהיגו האוניברסיטאות בנושא פוגעים ביכולתן לוודא שהשימוש בציוד תואם את מטרות הקרן.
אהרן הילינגר: אני אעבור, ברשותכם, לממצאים בנושא של החלת חוק חובת המכרזים.
אהרן הילינגר: בדוחות ביקורת בנושא התקשרויות, שפרסם משרד מבקר המדינה בעבר, פורטו ליקויים מהותיים רבים לגבי התקשרויות של המוסדות להשכלה גבוהה שאינם מתיישבים עם סדרי מינהל תקין.
אהרן הילינגר: צוין בהם כי המוסדות מיישמים את רוח חוק חובת המכרזים באופן חלקי בלבד.
אהרן הילינגר: בשנת 2002 המליץ מבקר המדינה למשרד האוצר, המופקד על ביצוע חוק חובת המכרזים, לתקן את החוק כך שיחול בהתאמות הדרושות גם על המוסדות להשכלה גבוהה.
אהרן הילינגר: באוגוסט 2005 במהלך בדיקת מעקב של משרד מבקר המדינה החליט המחוקק, בעקבות הצעתו של משרד האוצר, לתקן את חוק חובת המכרזים כדי שיוחל גם על המוסדות להשכלה גבוהה.
אהרן הילינגר: ועד ראשי האוניברסיטאות אמנם לא הודיעה בגלוי ובמפורש שהוא מתנגד ליוזמה להחלת החוק על המוסדות והתקנת התקנות בעניין זה, אולם בפועל עשה כל שביכולתו כדי להקשות את תהליך החקיקה ולעכב את החקיקה באמצעות לוביסט ואז לסכל את מטרתה באמצעות ריקון התקנות מתוכן.
אהרן הילינגר: ועד ראשי האוניברסיטאות טען כי ליבת הפעילות של המוסדות היא פעילות אקדמית מחקרית החוסה---
זבולון אורלב: לעכב באמצעות לוביסט, פירושו של דבר על חברי כנסת.
אהרן הילינגר: זה מצוין בדוח.
יואל חסון: זה לא דבר חדש, אנחנו מכירים טענות דומות.
יואל חסון: גם אתה מכיר.
זבולון אורלב: עבורי זה דבר חדש.
זבולון אורלב: אני לא מכיר, אבל אני אשמח לשמוע.
אהרן הילינגר: ועד ראשי האוניברסיטאות טען כי ליבת פעילותם של המוסדות היא פעילות אקדמית מחקרית החוסה תחת החופש האקדמי והכין הצעת תקנות שכללה בין היתר סעיפי פטור להתקשרויות שאין ביניהן ובין החופש האקדמי ולא כלום.
אהרן הילינגר: מאחר שעד נובמבר 2007 טרם הושלם הליך החקיקה, התריע משרד מבקר המדינה בפני הגורמים המעורבים שעליהם לפעול בנחישות ובנמרצות לסיום המהיר של ההליך ולהגיש בהקדם האפשרי נוסח מוסכם של תקנות שיכילו כנדרש את חוק חובת המכרזים על המוסדות להשכלה גבוהה.
אהרן הילינגר: בנובמבר 2008, כשש שנים מאז שהמליץ מבקר המדינה ליזום את החקיקה ויותר משנתיים לאחר שהכנסת תיקנה את חוק חובת המכרזים, כדי שיוחל על המוסדות להשכלה גבוהה, הושלם ההליך והוא נכנס לתוקפו במאי 2009.
אהרן הילינגר: לדעת משרד מבקר המדינה פרסום מכרזים פומביים על ידי המוסדות להשכלה גבוהה לצורך ההתקשרות, ובייחוד התקשרויות שיש להן אופי מנהלי משקי מובהק, יוכלו לשמש אבן בוחן ליישום החוק והתקנות וכל מוסד אקדמי ייבחן על פיה.
אהרן הילינגר: משרד מבקר המדינה יבצע בהמשך ביקורת מעקב בנושא.
אהרן הילינגר: אני רוצה רק לסיים את דבריי בקטע מתוך סיכום הדוח של מבקר המדינה: על המוסדות להשכלה גבוהה, המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב, כל אחד בתחומו, למצות את המרב מהמצוי ולשפר את האופן שבו מנוצלים המשאבים העומדים לרשותם, כפי שעולה מן הממצאים שבקובץ זה.
אהרן הילינגר: עדיין יש מרחב ניכר לפעולות שיביאו לחיסכון ולהתייעלות בתחומי כח אדם, המשק והכספים, בלי לפגוע בהישגיה האקדמיים ובמצוינות של המערכת.
אהרן הילינגר: על המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב לבחון לעומק אם השיטה שבה מתוקצבים המוסדות יעילה, לבחון את מנגנוני הבקרה שלהם על מערכת זו ולבדוק אם העברת הכספים בשיטה הנהוגה נותנת מענה הולם לבעיות הניצבות בפני המערכת.
אהרן הילינגר: בביצוע כל האמור לעיל יהיה כדי לתרום לחוסנם הכלכלי של המוסדות להשכלה גבוהה ולמעמדם המוסרי וכן לביצור החופש האקדמי.
אהרן הילינגר: על המוסדות להשכלה גבוהה, ועד ראשי האוניברסיטאות, המועצה להשכלה גבוהה, הוועדה לתכנון ולתקצוב, משרד האוצר והגופים הנוספים שפעולותיהם נבחנו בביקורת זו, לתקן את כל הליקויים שיצוינו בדוח זה ויפה שעה אחת קודם.
אהרן הילינגר: משרד מבקר המדינה ימשיך בביצוע מעקבים שוטפים על תיקון הליקויים במערכת ההשכלה הגבוהה ובגופים הקשורים בפעילותה.
יואל חסון: תודה רבה, מר הילינגר.
יואל חסון: אני מודה לך על הצגת הדוח בצורה מפורטת.
יואל חסון: כפי שאתם מבינים וכפי ששמעתם, הדוח הזה היה דוח שעל בסיסו, ברגע שהונח על שולחנה של הכנסת, ועוד הובא לידיעת הגורמים המבוקרים, החל תהליך פנימי בין כל הגופים המבוקרים והמוזכרים כאן בדוח.
יואל חסון: אנחנו באמת, וכך אני מקווה גם לשמוע, מגיעים לאיזה שהוא תהליך של תיקון ליקויים כשכבר חלק תוקנו וחלק כבר נכנסים לתהליך.
יואל חסון: אתמול נחתם סיכום הבנות בין יושב ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב הנכנס, מר מנואל טרכטנברג ובין הממונה על השכר, מר אילן לוין, ובין יושב ראש ועד ראשי האוניברסיטאות, פרופ' אהרן בן זאב, ואני הייתי שמח מאוד לשמוע על הסיכום הזה שבאמת מייצג ומתייחס לרוב הנושאים המבוקרים.
יואל חסון: מה שלא מוזכר כאן, כמו חובת המכרזים שכבר האוניברסיטאות נכנסו לשינוי בתחום הזה, גם על זה נרצה לשמוע את הדיווח.