GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז ענר: על כך אנחנו מתריעים בדוח.
בועז ענר: המחלוקת נמשכת שנים, ואין הכרעה בסוגיה הזאת.
בועז ענר: כוונת המחוקק היתה לתת סיוע דרך ריבית מסובסדת לאותם בעלי ניקוד גבוה.
יוסי הירש: מה שקרה בפועל שהחוק רוקן מתוכנו.
יואל חסון: חבר הכנסת אמנון כהן בבקשה.
אמנון כהן: תודה אדוני היושב הראש, כבוד השר, המנהל הכללי, אנשי הביקורת שעשיתם עבודה חברתית מצוינת ממדרגה ראשונה.
אמנון כהן: אדוני השר, אני יודע שהדוח נכתב לא על תקופתך, אבל אני מכיר את העבודה שעשית לטובת הצרכן, לטובת האזרח במשרד התקשורת.
אמנון כהן: אני בטוח שגם כאן אתה תטביע חותם חשוב.
אמנון כהן: זה משרד חשוב מאוד.
אמנון כהן: בצער אני אומר שהמשרד הזה סבל, לא היה שר שהרים והשמיע את החשיבות של העניין וביקש תקציבים.
אמנון כהן: המשרד סבל והיום הוא מקבל תקציבים מזעריים שכמעט ולא ניתן לבצע פעילויות או משהו גדול.
אמנון כהן: אדוני השר, הבירוקרטיה בכל הנושאים הורגת את המדינה ובעיקר בנושא הזה.
אמנון כהן: אנשים נזקקים נופלים בין המשרדים, בינהם נכים קשים שמרותקים, יש כמאה איש שזכאים ואינם מקבלים.
אמנון כהן: אדוני השר מעל לחמישים אלף זכאים ממתינים בתור.
אמנון כהן: זכאים שהמדינה הגדירה אותם כזכאי דיור ציבורי.
אמנון כהן: הם לא מקבלים כי אין.
אמנון כהן: המדינה מצאה פתרון בסיוע בשכר דירה שזה למעשה סכום שמהווה ממחצית העלות בפועל.
אמנון כהן: הזכאי לעיתים משלים את הסכום מהפנסיה שלו או מהבטחת ההכנסה כדי שהוא יוכל לחיות בכבוד.
אמנון כהן: לפעמים הזכאים מוותרים על תרופות ועל דברים חשובים כדי שיוכלו לשלם את שכר הדירה.
אמנון כהן: אדוני השר, כמדינה יש לנו מחדל עצום.
אמנון כהן: אני חושב שצריכה להיות חשיבה אחרת בעניין.
אמנון כהן: חברת הכנסת מרינה סולודקין אמרה שיש הפרטה של דירות.
אמנון כהן: חוק הדיור הציבורי שעבר הוא באמת חוק חשוב שבסופו הכוונה הייתה, שלאחר עשרים שלושים שנים שהדיירים שילמו השתתפות הם יזכו לקורת גג.
אמנון כהן: לצערנו לצד החוק לא הוכנה תכנית לרכישה או לבניית דירות חדשות.
אמנון כהן: זו הנקודה החשובה ביותר.
אמנון כהן: לצערנו בכסף, וגם חלקו הקטן שמגיע למדינה לא נרכשו או נבנו דירות.
אמנון כהן: על פי ההסכם שעשו עם הסוכנות היהודית רוב הכסף עובר אליהם, לא נרכשו בעשור האחרון ולא נבנו דירות חדשות.
אמנון כהן: אדוני השר, לדעתי, צריכם כאן לחשוב אחרת, צריכים להיכנס לפרויקטים ארציים ולקבוע שכאשר קבלן מקבל פרויקט הוא חייב להקציב שתי דירות בכל בניין לטובת הדיור הציבורי כנגד הנחה במיסוי או דרך פיצוי אחר.
אמנון כהן: להקציב בכל בניין שתי דירות לזכאי משרד השיכון.
אמנון כהן: במהלך כזה אנחנו גם לא נפנה את הזכאים למקבץ אחד שבו יתרכזו כל המסכנים.
אמנון כהן: נפנה אותם למקומות ראויים ויפים.
אמנון כהן: נקבע שמתוך שלושים דירות יהיו שתי דירות לזכאים.
אמנון כהן: צריך לאפשר להם לקנות, ואם הם לא יוכלו לקנות לתת להם הנחות כדי שיוכלו להתאכלס באופן מדתי בבנייה חדשה שנבנית.
אמנון כהן: דירות מתפנות אם משום שהדיירים נפטרו או משום שהדיירים עברו לדירות גדולות יותר, אני מציע שכדי למנוע את הפלישות לתת שלזכאים הממתינים לדיור, לתת להם את המפתח לדירה לזכאי שנמצא בראש התור.
אמנון כהן: לתת לו את המפתח ולהעביר לו את השמירה על הדירה.
אמנון כהן: לאפשר לו לשפץ את הדירה בתיאום ובשיתוף משרד הבינוי והשיכון, ומעכשיו הוא הבעלים.
יואל חסון: אנחנו לא יודעים לצפות מתי חס ושלום, אדם הולך לעולמו.
אמנון כהן: אחרי שהוא נפטר, למנוע את תקופת ההמתנה.
אמנון כהן: מיד שהמשרד המחוזי ייתן לעומד בראש התור לבדוק את האפשרות לאכלוס, לא להתייחס לשיפוצים, הם יבוצעו.
אמנון כהן: לא צריכים שומר ואנחנו מונעים את הפלישה.
אמנון כהן: המטרה למנוע את הפלישה ואת ההמתנה של חמש שש שנים לסיום המשפטים נגד הפולשים.
אמנון כהן: אדוני השר מדובר בנושא חשוב ביותר, והנושא לא הועלה לממשלה וכך גם נושא המשכנתאות, אליו נחשפתי באופן אישי כשהבן שלי בדק את הזכאות שלו למשכנתא.
אמנון כהן: הוא קיבל מספר הצעות למסלולי משכנתא.
אמנון כהן: גילתי שמה שהציעו לו הוא הרבה יותר כדאי ממה שהוצע לו כזוג צעיר שמקבל מהמדינה את הסיוע.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו כמדינה רוצים לסייע, לפחות לזוג צעיר, ברכישת הדירה הראשונה בין אם זה חייל משוחרר או זכאי אחר.
אמנון כהן: אבל המשכנתא שהמדינה מציעה לו היא הרבה יותר גובהה ממה שהבנק מציע לו וזה אומר דרשני.
אמנון כהן: אדוני השר, אני חושב שזה המקום שאתה צריך לעלות את הנושא למשרד האוצר או לממשלה.
אמנון כהן: כאן צריך מאבק.
אמנון כהן: לדעתי בסיעה שלך יש לך תמיכה מקיר לקיר.
אמנון כהן: גם בממשלה יש לנו מה להגיד.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש וכבוד השר, לנושא הזה יש קונצנזוס צריך לעשות לטובת האוכלוסייה הזאת שהיא האוכלוסייה החלשה ביותר ואחת החוליות החלשות ביותר בחברה הישראלית.
אמנון כהן: אני מאמין שתהייה תמיכה מקיר לקיר.
אמנון כהן: אני מצפה שהליקויים יתוקנו וכל דבר יבוא למקומו בעזרת ה'.
אמנון כהן: אנחנו כמובן נוכל לסייע בכנסת.
יואל חסון: תודה רבה לחבר הכנסת אמנון כהן.
יואל חסון: אדוני המנהל הכללי של משרד השיכון, בבקשה תתייחס לנקודות ואני מבקש למקד את הדיון הזה בשתי נקודות, גם בנושא הקרן וגם בנושא הריבית.
מרדכי מרדכי: אני אתייחס בעיקר לבקשתך.
מרדכי מרדכי: לגבי שאר הדברים יתייחסו אנשיי.
מרדכי מרדכי: ראשית לדבריו של המבקר.
מרדכי מרדכי: אלו דברים שמשתקפים
מרדכי מרדכי: במספרים שמופיעים בספר התקציב.
מרדכי מרדכי: יש שחיקה אדירה בתקציב משרד השיכון.
מרדכי מרדכי: התקציב ירד משבעה מיליארד מלפני שנים לא רבות לשלושה מיליארד בשנה הנוכחית.
מרדכי מרדכי: חלק גדול מהתקציב מוקצה למשכנתאות מכוונות ושכר דירה לזכאים.
מרדכי מרדכי: אלו המיליארדים הגדולים וכל השאר זה כסף קטן לתפקוד המשרד.
מרינה סולודקין: משבעה לשלושה?
מרינה סולודקין: זו בושה.
מרדכי מרדכי: כשהתקבלה החלטה לאפשר לדיירים לרכוש את הדירה במחיר מסובסד, זה היה סבסוד מאוד גבוה.
מרדכי מרדכי: התשלום ברוב המקרים היה 20% ממחיר הדירה ובמקרים אחרים אף בפחות, למשל באזורי הפריפריה קיבלו הנחה בשיעור של 90% ובמכרז הארץ 82.5%.
מרדכי מרדכי: במקביל האוצר לא הקציב כסף לרכישת דירות, ומלאי הדירות יורד.
יואל חסון: כדי להבין את הנושא, הייתה החלטת ממשלה על שני מיליארד, היא לא מבוצעת.
יואל חסון: זה מה שאתה אומר על כספי הקרן?
מרדכי מרדכי: זה בדיוק מה שאני מסביר.
מרדכי מרדכי: הייתה החלטה לאפשר למחזיקי דיור ציבורי לרכוש את הדירות במחיר מוזל, במחירים מאוד נמוכים.
מרדכי מרדכי: באזורי הפריפריה ב- הנחה 90%, במרכז הארץ 82.5% הנחה.
מרדכי מרדכי: עשרות אלפי דירות.
מרדכי מרדכי: אם הממשלה לא משלימה את הפער הזה אז, בהגדרה, לאורך זמן מלאי הדירות יורד.
מרדכי מרדכי: נניח שאתה מייעד את כל הכסף לרכישת דירות אבל בסכום של מכירת חמש דירות אתה יכול לקנות דירה אחת.
מרדכי מרדכי: הרי נתת 80% הנחה.
מרדכי מרדכי: זה מצד אחד.
מרדכי מרדכי: מצד שני, הממשלה החליטה שמתוך הכסף של מכירת הדירות תוקם קרן.
מרדכי מרדכי: כאמור מלאי הדירות ירד בכ- 25,000 יחידות דיור של הדיור ציבורי.
מרדכי מרדכי: הכסף היה אמור לעבור לקרן, אלא שחלק מהדירות היו דירות של הסוכנות, של חברת עמיגור.
מרדכי מרדכי: באה חברת עמיגור ואמרה לממשלה תודה רבה ממשלת ישראל שאתם כל כך נדיבים ונותנים הנחות של 80% ויותר, אני החברה של הסוכנות מבקשת לקבל את ה- 100%.
מרדכי מרדכי: אז לקחו מאותה קרן שנצבר בה כסף ורכשו את הדירות מהסוכנות.
מרדכי מרדכי: הסוכנות אמרה שהיא לא נותנת מתנות חינם.
מרדכי מרדכי: זה חלק גדול משני המיליארד האלה שהועברו לסוכנות כדי שיהיה ניתן לזכאים לרכוש את הדירות במחיר מוזל.
יואל חסון: זה הפער, וזה הפסד.
מרדכי מרדכי: זה לא הפסד, זו החלטה למכור אותן במחיר מסובסד.
יואל חסון: איזה סכום מתוך השני מיליארד עבר לצורך כך?
מרדכי מרדכי: עד שנת 2005, כל הכסף.
יואל חסון: שני מיליארד הלכו לסוכנות?
זאב ניסים: מכרו בעשרים אחוזים, מחיר השוק ירד ריאלית.
זאב ניסים: המחיר פחות בהרבה ממחירי השוק, אני מכיר את הדירות.
זאב ניסים: תבדוק עם השמאי ותראה את הפערים.
ישראל שוורץ: אתה מתכוון, ששמאי נותן מחיר שהוא נמוך מהמחיר האמיתי?
נסים זאב: נמוך מהמחיר הריאלי בשוק, זה ברור ואני אומר את זה מתוך ידיעה.
ישראל שוורץ: למה לשמאי יש עניין לעשות את זה?
נסים זאב: אני לא יודע, אבל אני כן יודע על דירה בשמואל הנביא, שסמוכה לדירה של פרזות.
נסים זאב: ההפרש היה בחמישים אלף דולר.
נסים זאב: אותה דירה, אותו מספר חדרים.
ישראל שוורץ: זה מסביר למה אין כסף.
ישראל שוורץ: גם המחיר זול וגם מקבלים הנחה.
יואל חסון: אתה אומר שאין את השני מיליארד.
יואל חסון: הם הלכו.
מרדכי מרדכי: אין את השני מיליארד.
מרדכי מרדכי: עד שנת 2005 האוצר לקח את הכסף כדי לפצות או לקנות את הדירות של הסוכנות ובכך לאפשר לדיירים לקנות אותן.
מרדכי מרדכי: מאז יש כסף שעובר למשרד הבינוי והשיכון, ישנה קרן או תקציב במשרד הבינוי והשיכון.
מרדכי מרדכי: הסכום עומד היום על מעל מאתיים מיליון שקלים שנמצא במשרד הבינוי והשיכון.
מרדכי מרדכי: הייתה החלטת ממשלה לרכוש דירות ואז היה צריך לרכוש דירות כדי לצמצם במעט את הפער במלאי הדירות.
מרדכי מרדכי: אלא שהוחלט במשרד בניגוד להחלטת הממשלה – אני אומר את זה גם כי לא הייתי שם ונוח לי לומר את זה, זו האמת.
מרדכי מרדכי: המשרד מתוך עמדה מקצועית שלא הביא אותה לאישור ממשלה, הוא אמר שיש קושי בלתת דירות בדיור ציבורי לזכאים.
מרדכי מרדכי: המשרד אמר שהוא מעדיף לתת פיצוי דרך שכר דירה.
מרדכי מרדכי: ישנן הרבה יתרונות בסיוע בשכר דירה.
מרדכי מרדכי: וכאן הדוגמה שנתן ישראל שוורץ, ישנן דירות ריקות במצפה רמון ובקרית שמונה, אף אחד לא רוצה אותן אבל מצד שני יש ביקוש לדירות במרכז.
מרדכי מרדכי: המשרד אמר שכדאי לתת סיוע בשכר דירה ואותו זכאי ישכור לעצמו דירה במרכז הארץ.
מרדכי מרדכי: הוא לא יהיה במצב שאין לו כלום אלא לפחות הוא יוכל לפתור לעצמו את הבעיה.
מרדכי מרדכי: הרציונל היה שממילא במקומות שקיים מלאי דירות אין להם ביקוש.
מרדכי מרדכי: הייתה משפחה גדולה וברשותה דירה של הדיור הציבורי עם ארבעה חדרים, בינתיים הילדים גדלו, התחתנו ועזבו ונשארו זוג הורים ואין צורך בארבעה חדרים.
מרדכי מרדכי: יש קושי מאוד מאוד גדול להעביר את הזוג לדיור ציבורי של שני חדרים במקום ארבעה חדרים.
מרדכי מרדכי: למשרד הייתה חשיבה שיהיה שימוש אפקטיבי של הכסף.
יואל חסון: תתייחס לנושא של עדכון שכר הדירה.
מרדכי מרדכי: חלק מהכסף משמש גם מקור לעדכון שכר דירה.
יואל חסון: חלק מהמאתיים מיליון?
יואל חסון: זה היה בהצעה שמובאת לממשלה?
מרדכי מרדכי: החלטת הממשלה הייתה לקנות דירות, ברציונל לא מימשו את זה.
מרדכי מרדכי: אני אומר שאולי הייתה חסרה כאן חוליה בהבאת הרציונל הזה להחלטת ממשלה.
יואל חסון: אני מבקש לדעת האם הגורמים המקצועיים שאתה פגשת כשנכנסת לתפקידך, האם הם באו והציעו לך תכנית שכללה בין השאר, כשאתה אומר מעבר לשכר דירה, האם התכנית כללה גם עדכון שכר הדירה.
יואל חסון: מבחינתם הם הציעו הצעה?
מרדכי מרדכי: אנחנו נשמע את זה מישראל שוורץ.
מרדכי מרדכי: הייתה ירידה בתקציב שכר דירה.
מרדכי מרדכי: בסעיף השתתפות בשכר דירה בתקציב היה קיצוץ.
מרדכי מרדכי: חלק מהפיצוי להשלמת הקיצוץ היה בשימוש בכספי הקרן של מכירת הדירות.
יואל חסון: זו הדרך שהמשרד הציע מקצועית כדי להתמודד עם התורים של זכאי הדיור?
יואל חסון: פשוט לתת לאנשים סיוע בשכר דירה במקום דירות?
יואל חסון: אני אישית חושב שזה המסלול הנכון אבל אני גם חושב ששכר הדירה צריך להיות מעודכן יותר.
יואל חסון: לדעתי עלות שיטת התפעול של החזקת דירות זה מיושן וקשה לנהל אותו ויש בו הרבה חסרונות.
יואל חסון: אבקש לשאול אותך בעניין של הריבית על המשכנתאות.
מרדכי מרדכי: ברשותך אני רוצה להתייחס לעוד שתי נקודות.
מרדכי מרדכי: האחת זמן ההמתנה לשיפוץ, המשרד מקבל בוודאי את הביקורת, נעשו מהלכים בתוך המשרד לפשט את התהליך הזה.
מרדכי מרדכי: ישבנו עם החברות המאכלסות ובעיקר עם חברת עמידר.
מרדכי מרדכי: הגיענו לשיטה שתייעל ותקצר את הזמן הזה באופן מאוד משמעותי הן על ידי הגדלת סכום השיפוץ מבלי שיצטרכו להגיע למשרד.
מרדכי מרדכי: וגם על ידי העסקת חברה חיצונית שתפקח על חברת עמידר והיא זו שתתן לה אישורים באופן מהיר יותר ממה שנעשה היום.
מרדכי מרדכי: החוק מחייב היום כשאתה מעביר דירה מדייר אחד לשני, אתה מחויב בין הזמנים האלה לשפץ את הדירה ולתת לו דירה משופצת.
מרדכי מרדכי: פעם לא היו משפצים עד שהיו מיעדים את הדירה למשתכן החדש ואחר כך הייתה פרוצדורה.
מרדכי מרדכי: כעת נתנו הוראה שמיד כשהדירה מתפנה להתחיל בשיפוץ.
מרדכי מרדכי: ערכנו גם מהלכים בירוקרטים פשוטים להגדלת סכום השיפוץ לתשעה עשר אלף ויותר ובכך למנוע את הצורך בהגעת חברת עמידר אלינו לכל דבר לצורך לקבלת אישור.
מרדכי מרדכי: זאת כדי לקצר את זמן ההמתנה לקבלת האישורים וכדי לפשט את התהליך.
מרדכי מרדכי: אני מניח שזה ייתן מענה סביר לנקודה זו.
מרדכי מרדכי: בנושא הריבית – אני מניח שכבוד השר יתייחס לזה יותר.
מרדכי מרדכי: הנושא עלה במלוא העוצמה בדיוני התקציב האחרון.
מרדכי מרדכי: הגענו לאוצר וטענו שזה לא הגיוני שהריבית עומדת על 4%, כשבשוק ניתן לקבל ריבית זולה יותר.
מרדכי מרדכי: כל הניסיונות שלנו מול אגף התקציבים, אגב החוק מאפשר את זה כי בחוק כתוב שגובה הריבית יהיה עד 4% ולא צריך שום תיקון חקיקה אלא רק הסכמת השרים, שר השיכון ושר האוצר.
מרדכי מרדכי: אנחנו לא הצלחנו לעבור את האוצר בעניין הזה והריבית היום היא כפי שהיא בגבוה 4%.
יואל חסון: תסביר למה לא מגיעים להסכמות בעניין הזה?
מרדכי מרדכי: יש להם את הטענות ובוודאי ראובן קוגן יבהיר אותן.
יואל חסון: של מי הסמכות?
בועז ענר: שני השרים, בכל מה שקשור לכסף זה שר האוצר כולל מחיר הקרקע.
יואל חסון: צריך צו של שר האוצר?
קריאה: לא צריך צו עד 4% הוא יכול להחליט, הוא גם יכול להחליט על 3%.
בועז ענר: החוק קבע ששני השרים הם יהיו הגורמים שיקבעו את גובה הריבית.
אריאל אטיאס: ושר השיכון הודיע שהוא דורש, ומבקש ומתחנן והם לא מוכנים.
יואל חסון: אתה ביקשת כעת בתפקידך החדש?
אריאל אטיאס: בוודאי.
מרדכי מרדכי: זה עלה גם בדיוני וועדת הכספים בדיוני התקציב.
מרדכי מרדכי: אבקש לציין נתון נוסף שקיבלתי לפני מספר ימים, דיווח מאגף האכלוס שלנו.
מרדכי מרדכי: במחצית הראשונה של השנה בוצעו 3,500 משכנתאות מכוונות.
מרדכי מרדכי: זו ירידה 43% לעומת התקופה המקבילה אשתקד.
מרדכי מרדכי: אחת הסיבות, לדעתנו, זה אחוז הריבית.
מרדכי מרדכי: אם ניתן לקבל ריבית זולה יותר אז למה לקבל את הריבית המוצעת על ידנו.
מרדכי מרדכי: מדובר באוכלוסייה חלשה שמוותרת על המשכנתאות המכוונות.
יואל חסון: חברת הכנסת מרינה סולודקין בבקשה.
מרינה סולודקין: אני מבקשת לומר שהישיבה הזאת היא ישיבה מאוד מאוד חשובה ודוח המבקר הוא חשוב ביותר.
מרינה סולודקין: בניגוד למה שאמר חברי אמנון כהן, לא הבירוקרטיה אשמה.
מרינה סולודקין: הבירוקרטיה זה אנשים מקצועיים.
מרינה סולודקין: אין במדינת ישראל רצון פוליטי, לא של השרים, לא במפלגות, לא של הממשלה, שיהיה דיור ציבורי.
מרינה סולודקין: כשחוקק חוק הפרטת הדיור הציבורי ידענו מראש שלא נראה את הכסף הזה והכינו את התירוץ לכך.
יואל חסון: אמרו לך שכן ראו, אנשים שגרו בדירות של עמיגור יכלו לקבל את האפשרות לקנות את הדירות בהנחות גדולות בזכות אותו כסף הזה.
יואל חסון: במידה מסוימת זה כן עזרה לאנשים הזקוקים.
יואל חסון: זה לא כסף שהלך ונבלע.
יואל חסון: אני לתומי חשבתי שהכסף הלך לאיבוד אבל עשו בכסף הזה שימוש שהוא לגיטימי.
מרינה סולודקין: אנחנו ניתחנו את הנושא הזה, וכשהסוכנות בנתה ועשתה חברות אף אחד לא חשב שמישהו יחזיר את הכסף הזה.
מרינה סולודקין: הכסף הזה לא הולך למדינה ובמשך כל השנים היא שמרה את הדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: כמובן שהיה אפשר לתקן, ראשית עמדת הממשלה מול הסוכנות הייתה חלשה ואני לא יודעת למה.
מרינה סולודקין: שנית אם אנחנו רוצים לחיות בעולם השלישי אז יהיו מאוד עשירים וגם מאוד עניים.
מרינה סולודקין: העניין של הדיור, שכר דירה, תרופות וכדומה.
מרינה סולודקין: אנחנו במסלול של יצירת מאוד עניים.
מרינה סולודקין: וזה בדיוק מה שקרה עם האמהות החד הוריות שאינן מסוגלות לשלם את הכסף אחרי הרפורמה שבנימין נתניהו עשה בשנת 2003 ובשנת 2004.
מרינה סולודקין: אנחנו מזהים את הרצון של השר החדש, ואנחנו מבקשים ממנו להיכנס באופן חזק לנושא הזה ולחשוב שגם לדור העתיד צריך דיור ציבורי.
מרינה סולודקין: אם לא בונים הוסטלים היום ואם לא שוכרים את מקבצי הדיור ואם כעת אין מלאי דירות לדיור ציבורי, בעתיד לא יהיה כלום.
מרינה סולודקין: הוספת כסף לא תמיד עוזרת, אבל צריך לזכור שזה רק חלק מהפתרון.
מרינה סולודקין: לדעתי במדינה שבה מגזרים שונים, מגזרים עניים, מדינה שקולטת עלייה, אי אפשר בלי מלאי דירות לדיור ציבורי.
מרינה סולודקין: אנחנו שותפים עם השר לדרך.
מרינה סולודקין: יש לי הצעת חוק שאומרת שהמדינה תקנה 5%, אפשר לומר גם 2% מכל הדירות הנבנות במדינה.
מרינה סולודקין: אני מבקשת את עזרתו של השר להצעת החוק הזו.
נסים זאב: ראשית אי מבקש לאחל הרבה הצלחה, אנחנו תולים תקווה שתפריח שממה ואני מקווה שתעשה את זה עם הכישורים שלך ובעזרה הממשלתית.
נסים זאב: בנוגע לתכנית "הנר", אני רוצה לומר שנשארו רק נרות נשמה, אין שום נר.
נסים זאב: אנשים נכים שמחפשים דירה מגבילים אותם גם במחיר וגם במיקום, שהמיקום יהיה בקומת קרקע והמחיר יהיה בהתאם לדרישות, ובסוף לא מוצאים לא את הדירה ולא את המחיר וכל אחד מסתובב על צירו.
נסים זאב: לגבי הקרן, ידעתי מיד שזו קרן קיימת לא לעולם הבא, כי מהקרן הזאת לא יצא שום דבר.
נסים זאב: בזמנו דיברתי על כך בכנסת, אז דובר על סכום של חצי מיליארד שקלים וכעת אני מבין שמדובר על שני מיליארד שקלים שבמקום לקנות דירות, זו הייתה הבטחת הממשלה "אנחנו נרכוש דירות ולפחות כדי לתת מענה לאותם זכאים", צריך לזכור מי היה זכאי לתכנית "נר", לא רק נכים מרותקים כפי שאדוני אמר, הם היו אנשים בעלי משפחות של שבעה, שמונה ילדים, ועם עשרה ילדים בוודאי היו נרשמים באופן אוטומטי לתכנית נר.
נסים זאב: בשנים האחרונות כשמדברים על מינהל ישראל שמוכר את המדינה, אני מבקש לומר שאנחנו מכרנו את כל מלאי הדירות שהיה לאותם זכאים.
נסים זאב: מה הייתה הבעיה שאותם זכאים עד יומם האחרון יחיו בדירה ואפילו בחינם, אבל לפחות לדעת שיום לאחר מכן זכאי אחר יוכל לקבל את הדירה הזאת.
נסים זאב: אמרתי את זה מספר פעמים.
יואל חסון: חבר הכנסת ניסים זאב, אתה אומר שהיית משאיר עשרות אלפי אנשים, שגרו בדירות האלה, נטולי רכוש עד יומם האחרון.
נסים זאב: אדוני, למה בארצות הברית של אמריקה אנשים משלמים כל חייהם שכר דירה?
יואל חסון: התרבות שונה.
יואל חסון: נלחמו על חוק הדיור הציבורי, אפשר אחרת.
נסים זאב: אתה צריך לתת פתרונות, אתה לא צריך לחלק רכוש.
נסים זאב: אתה כמדינה תפקידך לתת פתרון לאותם בעלי משפחות שאין להם איפה להתגורר, אתה לא חייב להעשיר את האנשים.
יואל חסון: להעשיר?
נסים זאב: אני אסביר.
נסים זאב: לדעתי, החוק הזה הוא חוק פופוליסטי.
יואל חסון: חוק הדיור הציבורי?
נסים זאב: כן, ואני אגיד גם למה.
נסים זאב: אתה לא מתמצא ואני בכל זאת הייתי במשך חמש עשרה שנה חבר וועדת פרזות, אני מכיר את השטח מלפני ולפנים, מכיר את המצוקות ומכיר את המהלכים.
נסים זאב: הממשלה בעצם אמרה שהיא רוצה לתת פתרונות, אבל היא גם רצתה להתנתק מהאחריות, וזה נכון יותר.
נסים זאב: למשל אנשים שהיו גרים בדירות מוזנחות וישנות היו פונים למשרד השיכון ולפרזות, וביקשו שהגיע הזמן לשפץ ולשנות קצת את הדירה.
נסים זאב: משרד הבינוי והשיכון טען שהוא לא צריך ללוות את הדייר עד סוף חייו, הוא העדיף למכור לו את הדירה כדי להתפטר גם מהבעיה וגם מהאיש.
נסים זאב: אבל לא זאת הדרך.
נסים זאב: אם אנחנו מבקשים לפתור את הבעיה באופן אמיתי, צריך ללוות את אותן משפחות כל זמן שהן באמת זקוקות, צריך לתת להם מענה ואת האפשרות.
נסים זאב: אבל גם לבוא ולקחת שני מיליארד שקל, כאילו זה מונח באיזו קרן וכאילו זה ישמש אחר כך למתן פתרונות.
נסים זאב: אבל אותם נכים יושבים אחת עשרה שנה, תשע שנים, או עשר שנים ונמצאים תחת קריטריון שאינו נותן להם פתרון אלא רק אשליה.
נסים זאב: למה לבעלי משפחות אין פתרון?
נסים זאב: למה לאנשים במצוקה אין פתרון?
נסים זאב: למה ילדים בחיי אביהם צריכים לקנות את רכושו?
נסים זאב: הילדים משלמים את ה- 20% וכבר מחלקים את הרווח עם עורך הדין.
נסים זאב: זה נעשה בכל יום.
נסים זאב: אם מישהו חי באשליה שאותו המסכן קונה את הדירה ב- 20% טועה.
נסים זאב: הילדים שלעיתים כולם נישואים ורובם בעלי דירות, הם רוצים דירה נוספת.
נסים זאב: אני מכיר דיונים בבתי משפט על החלוקה שנעשית עוד בחיי ההורים של הדירה שנקנתה בזכות המענק היפה שמשרד השיכון מעניק.
נסים זאב: איפה משרד האוצר שם הדגש?
נסים זאב: על 3% או 4% ריבית.
נסים זאב: אלף משפחות נזרקו כי הן לא יכולות לשלם את התשלום שהתחייבו למשכנתא.
נסים זאב: לתת את הפתרון, לפחות את הדבר המינימלי שמתבקש משרד האוצר לעשות, להיות אנושי קצת, לתת את הריבית בשוק.
נסים זאב: קיבלתי פניות מאנשים שטוענים שמתעללים בהם, כי אם הם היו לוקחים הלוואה מהבנק לא היו מתעללים בהם כמו המשכנתא.
נסים זאב: המשכנתא באה לעזור, לסייע, לתת פתרונות?
נסים זאב: אולי זה ביזנס פרטי של מישהו, של המדינה, של הממשלה.
נסים זאב: ראשית צריכים לעצור את ההפקרות, אני אומר לכם כשדירה מתפנה בלוד מיד פולשים אליה.
נסים זאב: לא רק לדירות.
נסים זאב: ואם תוך שלושים יום לא מאתרים את הפולשים זה נמשך אחר כך שנים עד שמפנים, ואם בכל מפנים.
נסים זאב: צריך לתת את הדעת בחקיקה על כך ולא להגביל לשלושים יום.
נסים זאב: אדוני היושב ראש, אפילו לאפשר שנה שלמה.
נסים זאב: כמו שבצו הריסה מינהלי קיימת האפשרות להארכה ושוב הארכה ושוב להאריך.
נסים זאב: צריך למצוא את הדרך כדי למנוע מצב של קבע לפולש.
נסים זאב: אולי באמצעות חקיקה שכל עוד, וסלח לי אדוני השר אבל זה כמו ההלכה לגבי מת שנפטר ואם רק אחרי שנה שמעו שהוא נפטר יושבים עליו שבעה ביום ששמעו שהוא נפטר כאילו הוא היום אבל.
נסים זאב: הממשלה צריכה לדעת שאם בחקיקה רוצים להגביל לשלושים יום, אז להגביל מיום השמועה.
נסים זאב: לא להגביל כשיש חוסר ידיעה.
נסים זאב: אי ידיעה של משרד השיכון או הממשלה לא תכלל בתקופה זו.
נסים זאב: אני אומר דבר שאולי קשה ליישום.
יואל חסון: תודה רבה, אמרת דברי טעם וברור שיש לך ניסיון בעניין.
יואל חסון: לא עם הכל אני מסכים, אבל אלו בהחלט דברי טעם.
יואל חסון: ישראל שוורץ, נשמח לשמוע אם יש לך מה לומר בעניין הזה אבל מעניין אותי לדעת שאתה כדרג מקצועי וכאדם שמנוסה מאוד בתחום זה, ראשית לשמוע מהי עמדתך, והאם אתה חושב שצריך לרדת מנושא הדיור הציבורי ולעבור למסלול שכר דירה, ולעדכן אותו בהתאם?
יואל חסון: ובכך למעשה לפתור את הצורך בלתחזק את הדירות ואת התורים הארוכים?
יואל חסון: יש לך שר חדש ומנהל כללי חדש, האם אתה גם בעקבות דוח מבקר המדינה וגם מתוך הניסיון שלך, האם אתה הולך להציע הצעה אחרת שבאמצעות השר תגיע בסופו של דבר לממשלת ישראל?
יואל חסון: האם יש לך בשורה בתחום הזה?
יואל חסון: אני פחות רוצה סקירה על מה שהיה אבל אני כן רוצה לשמוע איך אתה רואה את הדברים בהמשך.
ישראל שוורץ: בעקרון, הדיור הציבורי הוא בעייתי וכפי שנאמר כאן, הוא לא גמיש.
ישראל שוורץ: נכנסה לדירה משפחה עם הרבה ילדים ואחר כך אתה זוג או יחיד בדירת ארבעת חדרים.
ישראל שוורץ: הציבוריות הישראלית לא יכולה לחיות עם זה שאתה תפנה את הקשיש להוסטל אפילו אם הוא עומד מעבר לרחוב.
ישראל שוורץ: אומרים הנכדים באים ואין להם איפה להיות.
ישראל שוורץ: למעשה זה חוסר יעילות באפשרויות.
ישראל שוורץ: לדעתי קיימת עדיין אפשרות לחידוש המלאי הקיים היום, השאלה מהם האמצעים העומדים לרשות המשרד או למערכת.
ישראל שוורץ: הסיוע בשכר דירה, הוא אותו סכום כסף שיכול לסייע ליותר אנשים.
ישראל שוורץ: אם ניקח דירה במחיר של שש מאות אלף שקל, שאותה נותנים לאיש אחד, את השש מאות אלף שקל האלה, אתה יכול לתת תוספת של אלף שקל להגדלת את שכר הדירה לחמישים משפחות באותה שנה, והם יכולים לחיות באופן סביר, ולא צריכות לחסוך באוכל ובתרופות כדי לשלם את שכר הדירה.
ישראל שוורץ: היום יש תרבות שחותמים חוזה ובגלל שאין כסף לא משלמים וסוחבים כמה חודשים עד הפינוי.
ישראל שוורץ: המצב בסיוע בשכר הדירה ביחס לשוק החופשי הוא קשה מאוד.
ישראל שוורץ: לעניות דתי הוא ממש לא סביר.
ישראל שוורץ: נאמר כאן שזה חמישים אחוז, לדעתי הסיוע בשכר דירה הוא פחות מחמישים אחוז לזכאי הממוצע.
ישראל שוורץ: אם תשאל אותי הסכום מוגבל, לא גדול, ויותר נכון ויותר צודק להגדיל את הסכום בסיוע בשכר הדירה, אבל אני אומר שוב שבאותו סכום אתה מסייע לרבים.
יואל חסון: אתה גם מציע להגדיל את ההקצבה, בכמה היית מציע, נדבר על המינימום שהוא היום אלף ומאתיים.
ישראל שוורץ: הממוצע הוא בין שש מאות לשבע מאות.
ישראל שוורץ: אלף מאתיים חמישים ניתן רק למי שזכאי לדיור בדיור הציבורי וזו אוכלוסייה בגודל של אלפיים.
ישראל שוורץ: לכן הרוב מקבל שש מאות ושבע מאות שקלים לחודש, זה כולל את המשפחות עם ילדים שחיים מהבטחת הכנסה או שמתפרנסות בשכר מינימום.
יואל חסון: הסיוע לא אמור לכסות את כל שכר הדירה?
ישראל שוורץ: לא לכסות, אבל אם הוא שש מאות או שבע מאות שקלים ושכר הדירה בשוק במרכז הארץ גבוה, זה סכום נמוך מאוד לאזור של בין "גדרה לחדרה".
ישראל שוורץ: זה סכום שרחוק מאוד מהמחיר הריאלי.
ישראל שוורץ: חשוב יותר להגדיל את הסיוע בשכר הדירה.
ישראל שוורץ: אם תשאל אותי מה "החלום הרטוב" שלי, אני אגדי גם יוגדל שכר הדירה, ולחלק מהממתינים לדיור ציבורי שיש להם בעיות תפקוד, גם אם יש להם כסף קשה להם ללכת ולחפש דירה ובעלי הבתים לא ממהרים לתת להם כי הם רואים שהם אנשים קשיי יום, חריגים, או משפחות גדולות מאוד, והיום אין לבעל בית רצון להשכיר דירה למשפחה עם שבעה ילדים.
ישראל שוורץ: למשפחות הגדולות או של נכים עם ילדים להם כן לרכוש דירות במסלול "נר".
ישראל שוורץ: זו תפיסת עולמי.
יואל חסון: אתה הצעת איזושהי הצעה לשר?
ישראל שוורץ: הבעיה היא המקורות.
יואל חסון: ברור שהבעיה היא כסף, אבל כרגע יש דוח מבקר מדינה שאומר שצריך להתמודד עם הבעיה של התורים ולהתמודד גם עם הנושא של הריבית ולתת מענה לאותם זכאי דיור.
יואל חסון: התוצאה של הדיון הזה תהייה שמשרדי הממשלה, המשרד שלך, יבואו לממשלה לגיד שאתם לא עומדים בנטל, אתם נושאים באחריות ואין לכם מספיק כסף וכלים.
יואל חסון: צריכים לקבל כאן החלטה עקרונית על איזה מסלול הולכים כאן.
אריאל לוין: אני אנסה להאיר קצת את העיניים.
יואל חסון: מר ישראל שוורץ, לא התייחסת לריביות כי זה לא בתחום שלך?
ישראל שוורץ: לעניין הריבית על המשכנתאות, שר השיכון כבר דיבר על כך.
אריאל לוין: תחילת החטא לא במכירת הדירות, ועל כך יש מחלוקת, אלא על ההסכם שעשה האוצר עם הסוכנות.
אריאל לוין: על כך שהוא העביר מקורות שעמדו כל הזמן לטובת השיכון.
אריאל לוין: היו שמונה עשרה אלף דירות של הסוכנות, בבעלות הסוכנות, שהיו תמיד לטובת הזכאים, הם שילמו שכר דירה, גרו בדירה והכל היה בסדר.
אריאל לוין: ברגע שנחתם ההסכם בין האוצר לסוכנות, סדר גודל של שלושה מיליארד שקל עברו מהשיכון הציבורי לטובת הסוכנות.
אריאל לוין: זה היה ההסכם לגבי שמונה עשרה דירות שהבטיח מחיר מינימום לכל בעלי הדירות, במחיר של כארבעים אלף דולר לדירה כפול שמונה עשרה אלף דירות, זה המחיר שהממשלה העבירה מנכסים שהיו לה לתפקודה השוטף לטובת הדיור הציבורי לסוכנות.
אריאל לוין: במקביל להקטנת מלאי הדיור הציבורי, בשתיים עשרה השנה האחרונות, התווסף למלאי מלאי נוסף שהוא שונה, אולי באיכות טובה יותר, התווספו כשתים עשרה אלף יחידות דיור בדיור מוגן לקשישים.
אריאל לוין: כלומר כשמדברים על דיור ציבורי יש דיור ציבורי שהוא מתאכלס ושנמכר שעליו וועדת הכלכלה המליצה מבצע מכר, הדיור המוגן התווסף בשתיים עשרה יחידות דיור בשתיים עשרה, שלוש עשרה שנה האחרונים.
אריאל לוין: זה דיור ששמור ברמה טובה ומבוקר באופן הטוב ביותר, רובו ככולו מיועד לעולים.
מרינה סולודקין: וגם הוא נעצר.
יואל חסון: מאיפה הגיע המלאי הזה?
אריאל לוין: בניה ציבורית, הוסטלים.
אריאל לוין: מצד אחד ירדו עשרים ושישה אלף והוספו עוד שתיים עשרה אלף.
יואל חסון: זאת אומרת, שהיום אתם מפנים קשישים מסוימים להוסטלים, אנשים מוכנים להגיע להוסטלים?
אריאל לוין: האמת שהעולים הקשישים תמיד הלכו לשם בחדווה.
אריאל לוין: הוותיקים בתחילה לא כל כך, היום יש גם דרישה של קשישים וותיקים להגיע להוסטלים.
יואל חסון: זה סוג של בית אבות?
אריאל לוין: לכל אחד יש יחידת דיור, לכל אחד יש מטבחון ושירותים וגם מתבצעת פעילות חברתית, חוגים וכדומה וגם רמת התחזוקה גבוהה.
יואל חסון: מי מתפעל את ההוסטלים האלה?
שרה צימרמן: אנחנו יוצאים עם מרכזי ניהול, ובדרך כלל מי שנגש למכרזים אלו הן חברות משכנות, עמידר עמיגור, וגם פה ושם גופים פרטיים, מנהלים את זה לפי נהלים והנחיות.