GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי גל: בשורה התחתונה, אדוני היושב-ראש, אני חושב שנעשו דברים מאוד חשובים.
יוסי גל: לשמחתי גם היה לי חלק גם ברפורמה של ועדת המינויים וגם בנוהל המעברים.
יוסי גל: מעיר המבקר, ושוב בצדק, על שיטת הערכת ביצועי העובדים ואגף משאבי אנוש השלים ממש בתקופה האחרונה תהליך די ארוך כדי למצוא כלי אפקטיבי שייתן משוב מבחינה ביצועית ואנחנו מתכוונים ליישם את זה כבר עכשיו.
יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך שאלה שאמנם היא לא הועלתה בדוח, אבל היא נקודה שאני יודע שהיא כואבת מאוד לעובדי שירות החוץ וזה הנושא של השכר הנמוך בדרך כלל של העובדים כאשר הם חוזרים לארץ ושהמשכורות בארץ הן משכורות שנחשבות יחסית נמוכות.
יואל חסון: יש איזה תהליך שאתם הולכים בכיוון הזה?
יואל חסון: אני אישית, עמדתי האישית בעניין הזה היא שצריך להצמיד את עובדי משרד החוץ לעובדי משרד הביטחון עם התוספות המדוברות.
יואל חסון: האם אצלכם זה משהו שאתם הולכים לכיוון שלו?
יוסי גל: אדוני היושב-ראש, אני מאוד אשמח אם תעמוד גם בראש הלובי לקידום הנושא הזה של השוואת שכרם של עובדי משרד החוץ לעובדי משרד הביטחון.
יואל חסון: לדעתי יש לזה השלכות רבות גם ברצון לצאת לחוץ לארץ ויש לזה השלכות גם מבחינת איכות האנשים.
יואל חסון: אתה שומע את אנשי משרד החוץ שאומרים שהם נוסעים לחוץ לארץ ושם הם חוסכים כדי להמשיך אחר כך להתקיים כשהם חוזרים ארצה, זה דבר שלא נכון שהוא יהיה ואני מאמין שצריכים להיות תנאי שכר הולמים בארץ ותנאי שכר טובים גם בחוץ לארץ.
יוסי גל: אני חותם על כל מילה שאמרת כי בנוסף לכך שאני מנכ"ל אני גם בן המשרד הזה מיומי הראשון.
יואל חסון: אני בעדכם בעניין הזה.
יואל חסון: אני חושב שזה נכון ואני חושב שזה דבר שצריך לקדם אותו, גם כלפי הממשלה וגם כלפי הכנסת.
יואל חסון: כל הזמן מדברים על זה אבל לא עושים עם זה שום דבר ולדעתי זה דבר שצריך לעשות אותו.
יואל חסון: אתם מדברים על זה?
יוסי גל: אנחנו נשמח להתייצב שכם אחד עם ועד העובדים כדי לקדם את הנושא הזה.
יואל חסון: אני לא חושב שזאת דרישה שהיא לא מקובלת אלא אני חושב שזה דבר נכון.
יואל חסון: אני חושב שזה רק יסייע לשמור על אנשים טובים בשירות החוץ ובסופו של דבר כדי להשיג אנשים טובים, אתה מתחרה עם אנשים מחוץ למגזר הציבורי.
יואל חסון: זאת בעיה גדולה במגזר הציבורי אבל זאת בעיניי בעיה יותר עמוקה בשירות החוץ.
יואל חסון: אני חושב שאתם צריכים את הנושא הזה יותר להעלות ולהציב אותו כדרישה כי בעיניי אם משרד הביטחון הגיע לסוג של הסדרים מסוימים, בעניין הזה משרד החוץ יכול להיות זהה להסדרים של משרד הביטחון.
יואל חסון: אני בכל אופן רתום לעניין הזה.
יואל חסון: סגן שר החוץ שומע אותי, תקדמו את זה.
יואל חסון: יש גם שר שלדעתי הוא שר שמאוד קשוב לדברים מהסוג הזה וכדאי שתעלו את זה ותקדמו.
עתניאל שנלר: אני קודם כל רוצה להביע את השמחה הגדולה שזאת עוד אחת מהישיבות שמשרד ממשלתי מראה איך הוא לוקח ברצינות את דוח מבקר המדינה ואיך הוא מתקדם ליישום הדברים.
עתניאל שנלר: זה נותן תחושה טובה שלוקחים מאוד ברצינות את הדוח והדברים שעלו כאן לעניות דעתי הם דברים מאוד חשובים.
עתניאל שנלר: אני חושב שהסקירה של שרת החוץ הקודמת ואחר כך הסקירה של השר הן סקירות מעודדות ואני רוצה לומר שלושה דברים לאורם.
עתניאל שנלר: אני עושה הפרדה מוחלטת בין השגריר לבין כל שאר התפקידים הבכירים בשגרירות.
עתניאל שנלר: לכן אני מבדיל בין השגרירים לעובדים בחטיבה המדינית.
עתניאל שנלר: אני חושב שלטובת האינטרס של מדינת ישראל זה הנכון, גם אם זה לא נוח לשמוע במובן הזה של מערכת העובדים עצמה כי לכאורה מערכת העובדים יש לה אינטרס להתקדם להיות שגרירים.
עתניאל שנלר: אני אומר שהיא הנותנת, כי אם בתוכם ישנם את הכי הטובים, ואני חושב שרובם הם הכי טובים, בוודאי הם יהיו השגרירים, אבל לא ליצור אילוץ כי מדובר כאן קודם כל על אינטרס של המדינה ואחר כך כל השאר.
מרינה סולודקין: אפילו חשוב יותר.
עתניאל שנלר: הוא מוכרעת היום בחלקה הגדול על ידי אותם גיבורים גדולים של משרד החוץ, שהזכיר יושב-ראש הוועדה, ואני רואה כאן את ועד העובדים ואת עובדי משרד החוץ, ואתם בחזית הכי חשובה היום במאבק המדיני הישרדותי של מדינת ישראל.
עתניאל שנלר: לכן אי אפשר לעשות את זה כמו עוד איזה משרד, כמו עוד איזה אמות מידה נורמטיביות של יתר המשרדים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהשרה לשעבר והשר הנוכחי מיישמים היום את המלצות מבקר המדינה ועושים זאת בחכמה ובתבונה.
מרינה סולודקין: השאלות שלי הן לדוח המבקר.
מרינה סולודקין: איך היה אפשר לכתוב דוח על תפקוד של משרד החוץ בלי להדגיש את החשיבות בידע שפות והשכלה אקדמאית?
מרינה סולודקין: מניסיוני, ניסיון של 13 שנים בכנסת, הייתי בכמה מדינות ואני מרגישה מיד אם יש השכלה אקדמית לקונסולים או אין להם השכלה אקדמית.
מרינה סולודקין: אני חושבת ששירות במשרד החוץ הוא שירות מאוד מכובד והוא בין מקומות השירות הכי טובים במדינה ואני שואלת איך אפשר שאנחנו לא מדברים על הדברים האלה.
מרינה סולודקין: אדוני היושב-ראש, אחרי הישיבה אני רוצה לקבל את המלצותיך, גם לעקוב אחרי הנושאים שהועלו כאן וגם לחשוב על הקמת ועדה חיצונית שתדון בגובה משכורות העובדים כי כל הזמן אנחנו שומעים מהאנשים שהיו בחוץ לארץ שהם היו מכובדים, עשו את עבודתם אבל מגיעים לכאן וכמעט מגיעים לחרפת רעב.
יוסי גל: אני רוצה להתייחס לנקודה ואני מוצא את עצמי מגן על דוח המבקר.
יוסי גל: עניין ההשכלה האקדמית הוא קריטי.
יוסי גל: עניין ההשכלה האקדמית הוא תנאי יסודי ומוסד לכל צוער לכניסה בכלל למסלול הצוערות.
מרינה סולודקין: אבל השאלה אם אוכפים את זה.
יוסי גל: משנקבע שהכניסה לשירות החוץ למסלול המדיני ולחוץ-מינהלי דרך הצוערות, ברור שצריך לעבור את המשוכה הזאת.
יוסי גל: יתרה מזאת, גם בנוהל המעברים שקבענו, עובדים מהחטיבה המינהלית לחטיבה החוץ-מינהלית למטרות יציאה לחוץ לארץ, גם שם נקבע הסף של ההשכלה האקדמית.
מרינה סולודקין: בדוח המבקר נכתב שיש דרך אחרת, דרך עוקפת, שיש מזכירות וגם נהגים שנכנסו לתפקיד וזה דבר שאכן מרגישים אותו.
מוטי אהרוני: אני רוצה להתייחס למשרד החוץ ולומר שהוא שונה באופן משמעותי מכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך בשלושה נושאים מרכזיים והם חשובים מאוד להבנת הנושא:
מוטי אהרוני: הנושא השני שגם הוא שונה מכל משרדי הממשלה והוא מהווה גם מעין בועה שסוכמה מזה שנים רבות.
מוטי אהרוני: כל עובדי המדינה מתמודדים במכרזים פנימיים ומיד לאחר מכן במכרזים חיצוניים שלנציבות שירות המדינה יש קשר ויד בכל אחד מהשלבים האלה.
מוטי אהרוני: בהסכמים שכבר נבנו במשך שנים יש את ועדות המינויים הפנימיות של משרד החוץ, ועדת מינויים ראשונה וועדת מינויים שנייה, שגם כאן בהתאם לדוח מבקר המדינה שבהחלט היה נכון ומוצדק, הוכנסו הרבה מאוד שינויים, הוכנסו נציגי ציבור והוכנסו תמהילים של איזונים שמאפשרים הרבה יותר טוב להגיע לתוצאה.
מוטי אהרוני: המבנה הארגוני הוא לא מטרה אלא הוא אמצעי, וכבר דיברנו עם המנכ"ל על כך שצריך לעשות הסדרה של המבנה הארגוני, אבל מבנה ארגוני זה לא לקחת רק משבצות ולהזיז אותן ממקום למקום כי מאחורי כל מבנה או משבצת עומד בן אדם שנבחר במכרז ויש לו תפקיד ויש לו ייעוד.
מוטי אהרוני: אין שום ספק שצריך לעשות התאמה מכמה היבטים.
מוטי אהרוני: ראשית, מוטת השליטה.
מוטי אהרוני: מוטת השליטה היום היא כמעט בלתי אפשרית.
מוטי אהרוני: התייעלות, חסכון, ניהול והיררכיה נכונה.
מוטי אהרוני: אם זה מחייב מיזוג, אם זה מחייב איחוד, זה תהליך צריך לעשות אותו במקצועיות.
מוטי אהרוני: מי צריך לעשות אותו?
מוטי אהרוני: קודם כל המשרד.
מוטי אהרוני: הנציבות לא קובעת איך מבנה ארגוני יהיה אבל הנציבות תהיה שותפה לעיצוב המבנה הארגוני.
יואל חסון: למה במשרד הביטחון זה שונה?
מוטי אהרוני: במשרד הביטחון יש גם את החסרונות וגם את היתרונות.
מוטי אהרוני: מה שנקבע, וזה מעיק גם עלינו, שבאים אלינו בדיונים ואומרים שלא יכול להיות שמזכירה מקבלת 30 אחוזים או שאצל מבקר המדינה מקבלים 69 או 90 אחוזים או בכנסת מקבלים אותם תפקידים, צריך להסתכל על כל המכלול בכללותו ולא הייתי נותן איזושהי הצהרה.
מוטי אהרוני: גם כאן מועסקים עובדים במשרד החוץ בתנאי העסקה בחלק מהמקומות יותר מאשר במשרדי הממשלה האחרים בגלל הדרגים ובגלל תנאי ההעסקה השונים.
מוטי אהרוני: אני לא אומר שלא צריך לעשות, אבל צריך לקיים דיון ביחד עם הממונה על השכר ולראות מה מקבלים ומה נותנים.
מוטי אהרוני: לא רק מה נותנים אלא איך מנתבים את השירות הזה בכללותו.
יעקב ליבנה: אני רוצה להודות למשרד מבקר המדינה על התהליך המאוד יסודי שהוא החל בו לפני שלוש שנים.
יעקב ליבנה: זה התחיל בדוח הקודם ונמשך בדוח הנוכחי.
יעקב ליבנה: בלעדי הדוחות האלה המצב לא היה משתפר כפי שנאמר קודם.
יעקב ליבנה: אני רוצה להודות לוועדה הזאת, גם לך כיושב-ראש הוועדה, גם לקודמך בתפקיד, כי נדמה לי שזאת הישיבה הרביעית כבר בשנים האחרונות, אם לא החמישית, שמלווה את תהליך השינויים במשרד החוץ.
יעקב ליבנה: אני רוצה לומר לכם באחריות, כמי שבא מתוך המערכת, שאילולא העין החיצונית הזאת, התהליכים לא היו מתרחשים, לא היו מבשילים ולא היינו היום יכולים לברך על התהליכים המאוד חיוביים שהוביל המנכ"ל הקודם וממשיך בהם המנכ"ל הנוכחי.
יואל חסון: לגבי קורס צוערים, יש היום יחסית לעבר פחות נרשמים או יותר נרשמים?
יוסי גל: כל השנים יש מספרים מאוד מאוד גבוהים.
יואל חסון: השאלה אם המספר בירידה או בעלייה.
יוסי גל: אני לא חושב שהמספר בירידה.
מוטי אהרוני: המספר נשמר.
מוטי אהרוני: עדיין היום זה קורס יוקרתי.
יעקב ליבנה: הקורס הוא קורס מאוד יוקרתי ונכנסים אנשים מצוינים.
יעקב ליבנה: אני רוצה לומר כאן בכל הכנות שהמצב הנוכחי של התגמול שוחק את האנשים הטובים שנכנסים.
יעקב ליבנה: חלק מהדברים כאן באו לידי ביטוי ואני לא אחזור עליהם.
יוסי רגב: יש ציבור גדול שעוזב באחוזים שלא הכרנו קודם.
יעקב ליבנה: בדיוק לנושא הזה רציתי להתייחס.
יעקב ליבנה: בחמש-שש השנים האחרונות עזבו את משרד החוץ קרוב ל-200 אנשים, רובם מהחטיבה המדינית.
יעקב ליבנה: אנחנו מדברים על חטיבה שמונה מספר מאות אנשים ומדובר באחוזים מאוד גבוהים שעזבו.
יואל חסון: אתה לא מדבר על פרישה.
יוסי רגב: לא.
יואל חסון: אתה מדבר על עזיבה בטרם עת.
יעקב ליבנה: עזבו בכל מיני צורות ורובם לא בדרך של פרישה.
יעקב ליבנה: אנחנו רואים את התהליך הזה הולך וגובר כי האנשים הצעירים שנכנסים היום, זה מביא אותנו שוב לעניין של השכר, הם כבר על פנסיה צוברת ולא פנסיה תקציבית וכולכם מבינים את המשמעות של זה.
יעקב ליבנה: כאשר אדם צעיר נכנס היום ויושב על משכורת של 5,000 שקלים בארץ, ומצפים ממנו לעשות את המשימות שהוא אמור לעשות, הוא יוצא החוצה ומוצא תנאים הרבה יותר טובים, ואז גם כל ההשקעה שהשקענו באדם הזה – ואהרן התייחס קודם למסלול המאוד ארוך בו צריך להכשיר את העובד - יורדת לטמיון.
יעקב ליבנה: אתה מכשיר אותו, משקיע בו ובסוף, אחרי חמש שנים, אתה מאבד אותו.
יוסי גל: הגיל הממוצע של הצוער היום עומד על 32 ויש לו בדרך כלל משפחה, כך שאלה לא ילדים שיצאו מהאוניברסיטה והגיעו אלינו.
יעקב ליבנה: שתי סוגיות שעלו כאן, האחת היעדר מועמדים והשנייה מחלקות קטנות.
יעקב ליבנה: שני הדברים האלה נובעים מאותה סיבה, מהיעדר אנשים.
יעקב ליבנה: הבעיה היא לא רק בחוץ לארץ.
יעקב ליבנה: אגב, הזכירו נציגות קשות שירות אבל הבעיה הכי קשה היא לא בנציגויות קשות השירות אלא הבעיה הכי קשה היום, כולל עכשיו, בימים אלה – המנכ"ל מכיר את זה היטב – הוא לאייש נציגויות במערב אירופה וזה אמור לגבי כמעט כל הנציגויות.
יעקב ליבנה: נכון, זה לא ברמת השגרירים אלא ברמת מספרי 2, מספרי 3 ומספרי 4 ואלה ממש לא מקומות קשים.
יעקב ליבנה: אין לנו אנשים.
יעקב ליבנה: אנחנו במצב שאין לנו אנשים.
יעקב ליבנה: נכון שהמצב אמור להשתפר בשנה הקרובה, אבל צריך להשלים את התהליך הזה.
אבי בראל: אני רוצה להתייחס לדבריה של חברת הכנסת סולודקין ולהרגיע אותה.
אבי בראל: היום לא לוקחים שום מזכירה ושום נהג וממנים אותו להיות קונסול.
אבי בראל: תקופת המזכירות והנהגים עברה כבר לפני עשרים שנים, אבל זה נחמד להשתמש בזה בעיתונות כדי שבדעת הקהל יהיה עליהום על משרד החוץ.
אבי בראל: אני עובד במשרד כ-25 שנים, גם הייתי נהג וגם הייתי קונסול אבל אני חושב שעשיתי את עבודתי נאמנה, מקצועית, עם ידע של שפות, למדתי, אני מסיים את התואר ב.
אבי בראל: א.
אבי בראל: שלי עכשיו, ויש הרבה כמוני במשרד הזה.
אבי בראל: אני מאוד מבקש, הניואנסים של נהג ומזכירה, להוציא מהלכסיקון פעם אחת ולתמיד.
אבי בראל: היום ההנהלה לא ממנה נהג ומזכירה.
מרינה סולודקין: אתם קודם כל צריכים לפרסם את זה בעיתונות ולומר שזה לא נכון.
מרינה סולודקין: כל אחד יכול ללמוד ולהיות עם תואר ב.א.
מרינה סולודקין: ו-מ.א. והלאה.
אבי בראל: אני יכול לומר לחברת הכנסת שיושבת מזכירה בבריסל ונדמה לי שיש לה תואר שני והיא מזכירה ועושה עבודת קודש.
אבי בראל: היא גם קונסול וגם קצינת מינהלה ועושה 60 אחוזים מהעבודה בשגרירות.
אבי בראל: אני לא רוצה להיכנס לשאלה של מי עושה שם עבודה, המדיני או החוץ-מינהלי אבל אני רוצה שיפסיקו פעם אחת ולתמיד את הסיפור של נהגים ומזכירות.
אבי בראל: אין את זה.
יואל חסון: גם הכרזת לפרוטוקול, גם שמעו אותך וגם הוקלטת.
רינה ברעלי: אנחנו מרגישים מאוד טוב שאנחנו משקיעים עבודה ובסך הכל אנחנו רוצים להזיז דברים וראינו שהצלחנו במידה מסוימת וזה טוב וחיובי.
יואל חסון: כמו שיש גם מינויים מקצועיים גרועים.
יואל חסון: זה שאדם הוא פוליטי, לא עושה אותו לא טוב.
יואל חסון: יש טובים יותר ויש טובים פחות, כמו המקצועי וכמו הפוליטי.
ראובן גולדברג: הרבה פחות.
ראובן גולדברג: המקרים הלא טובים במקצועיים הם הרבה פחות מאשר המינויים הפוליטיים, כי המינוי הפוליטי יודע שיש לו שר ויש לו אבא והוא מצפצף על כולם וראינו מקרים כאלה.
רינה ברעלי: חשוב לציין בהקשר הזה שבדוח המקורי – הפעם לא התייחסנו לזה – הראינו שגם הוועדה בנציבות יש לה כמה בעיות בצורת העבודה שלה, באישור של המינוי הפוליטי הזה.
רינה ברעלי: אם זה יתרחב, שהם יתקנו את זה.
יואל חסון: הוועדה מאמצת את מסקנות דוח המעקב של מבקר המדינה וגם קובעת שלפי הדיווחים שניתנו כאן, גם על ידי השרה לשעבר, על ידי השר הנוכחי, על ידי המנכ"ל לשעבר וגם על ידי המנכ"ל הנוכחי, הוועדה מתרשמת שמשרד החוץ אכן פועל לתיקון הליקויים, תיקן כבר רבים מהליקויים ונמצא במסלול של תיקון.
יואל חסון: גם העובדה שחזרו לשגרה של פתיחת קורסי צוערים שנה אחר שנה, בנובמבר הבא יהיה קורס נוסף, הוא תהליך חיובי שבאמת בטווח הארוך ייתן תוספות כוח אדם חיוביות למשרד וימנע למעשה צורך בהתפשרות באנשים פחות טובים.
יואל חסון: הוועדה תפנה לשר להוביל דיון בממשלה ובתהליכים הפנימיים בתוך הממשלה – זה ממש נטו לממשלה – להקים ועדה שתבחן את נושא השכר במשרד החוץ.
יואל חסון: כחבר כנסת שיחסית היה הרבה פעמים בחוץ לארץ והכיר הרבה מעובדי החוץ ורובם אנשים באמת מדהימים וטובים, אני שומע סיפורים לא קלים על אנשים עם משפחות, אנשים שחוזרים לארץ וממש קשה להם ברמת הקיום.
יואל חסון: אני חושב שעובדי משרד החוץ חייבים להיות בתנאי שכר הולמים יותר כאשר הם מגיעים לארץ ולכן אנחנו נפנה לשר ונבקש ממנו להקים ועדה בין-משרדית אולי, יחד עם הממונה על השכר, כדי לקבל אחת ולתמיד החלטה שבעיניי תהיה החלטה ממש היסטורית ודרמטית לשנות את שכר עובדי משרד החוץ.
יואל חסון: אני זורק כאן את הכדור למגרש של הממשלה ושל השר להוביל את הדבר הזה ואני אומר לכם שאם זה יגיע לכנסת, אני בוודאי – וגם רוב חברי הכנסת – אתמוך בדבר הזה.
יואל חסון: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
יואל חסון: זה אחד הדיונים החשובים והמרתקים ביותר שהיו כאן במושב הקודם.
יואל חסון: מאז כולנו נחשפנו לפעילות החשובה שנעשתה בזירות השונות במלחמה בארגוני הפשע.
יואל חסון: נראה שבחזיתות מסוימות: במערכת המשפט ובמשטרה, יש תוצאות, פירות והצלחות.
יואל חסון: עם זאת, בישיבה הקודמת התרשמנו שבכל הנוגע לרשות המסים מדובר בחוליה חלשה.
יואל חסון: הועלו בישיבה הזו שאלות, ועתה עבר מספיק זמן כדי שנוכל לשמוע עדכונים ולדעת שגם רשות המסים היא גורם במלחמה בארגוני הפשע.
יואל חסון: בישיבה הקודמת שמענו שהוקמה ותוקצבה הרשות להגנת עדים.
יואל חסון: אנחנו דנו בנושא ובדקנו, היכן עומד משרד המשפטים בעייני הליכי החקיקה עליהם הצביע המחוקק.
יואל חסון: אז דובר על כך שיובא לכנסת תוך חצי שנה שינוי החקיקה המדובר.
יואל חסון: אנחנו נרצה לקבל עדכון ממשרד המשפטים בעניין הזה.
יואל חסון: אני מעביר את רשות הדיבור לנציג המבקר.
בועז ענר: ארגון זקוק למשאבים רבים.
בועז ענר: גם ארגון פשיעה זקוק למשאבים רבים.
בועז ענר: יש לו חיילים, והוא צריך לשלם להם שכר.
בועז ענר: הם נכנסים לפעמים לכלא, והוא צריך לתמוך בהם ובמשפחותיהם.
בועז ענר: הוא צריך לממן ייעוץ משפטי.
בועז ענר: הוא צריך לממן רכבים.
בועז ענר: הוא צריך לממן טכנולוגיות שונות.
בועז ענר: הוא צריך לשכור דירות וכו'.
בועז ענר: זו אופרציה מאוד גדולה.
בועז ענר: בהערכה גסה מדובר בעשרות עד מאות אלפי שקלים כל חודש.
בועז ענר: כדי שיהיו לו את המשאבים הוא זקוק להזרמת כספים מעולם הפשע וגם מעסקים מולבנים כאלה ואחרים.
בועז ענר: לכן המאבק הוא מורכב, כאשר חלקו המהותי הוא מאבק כלכלי.
בועז ענר: במשטרה אכן נעשה איגוד כוחות, אבל צריך עדיין לשפר מערכי טכנולוגיה, מז"פ וכו'.
בועז ענר: עיקר הבעיה הוא במערך הבין משרדי, שיתוף פעולה ומאמץ משותף של כל הגורמים, כדי להיאבק באותם ארגוני פשיעה, תוך מאבק כלכלי באמצעות שלטונות המס, מע"מ ומס הכנסה, שצריכים גם לתת מודיעין וגם לפעול בכלים משפטיים מול עסקים לא חוקיים מבחינת מיסוי.
בועז ענר: צריך לקחת מהמשאבים שלהם, לצמצם את המקורות שלהם, לחלט את ההון שלהם לפי חוקי מדינת ישראל וכו'.
בועז ענר: זאת תרומה מאוד חשובה של רשות המסים.
בועז ענר: הביקורת מצביעה על איחור ניכר בהתארגנות.
בועז ענר: יש כמובן גם את צד החקיקה של הפרקליטות, שבא לתמוך בזה.
בועז ענר: יש את הרשות להלבנת הון, שיש לה מאגרי מידע וצריך להגביר את שיתוף הפעולה איתה.
בועז ענר: בסך הכל מדובר במאמץ בין ארגוני כולל המחייב המון שיתוף פעולה, המון רצון טוב ושילוב כוחות כדי להיאבק באותם ארגונים.
יואל חסון: נראה כי אותו שיתוף פעולה שאתה מדבר עליו, ברגע שהוא עובד נכון הוא מניב פירות, יש פירות ומדינת ישראל מצליחה באופן משמעותי להילחם מלחמה אמיתית בארגוני הפשע.
יואל חסון: המלחמה האמיתית בארגוני הפשע היא בסופו של דבר אחד מהדברים המרכזיים שמדינה צריכה לספק לאזרחיה, מבחינת הביטחון האישי, מבחינת היכולת להתנהל כאזרח פרטי, כבעל עסק וכמי שסתם עובר ברחוב.
יואל חסון: לכן, הדבר זה קריטי ומשמעותי שהשיתוף הפעולה הזה יעבוד.
יואל חסון: כפי שאמרתי בדיון הראשון, הוועדה לביקורת המדינה מתכוונת לעקוב אחרי כל הגורמים שעוסקים במלחמה בארגוני הפשע, ולוודא שהם עובדים ומבצעים את הדברים.
יואל חסון: אני רוצה קודם לשמוע את התייחסותם של חברי הכנסת.
אופיר פינס-פז: תודה אדוני היו"ר.
אופיר פינס-פז: אני מברך אותך על העובדה שהחלטת לעשות דיון מעקב.
אופיר פינס-פז: זה חלק חשוב מאוד מביקורת המדינה.
אופיר פינס-פז: אני לא זוכר שהיו הרבה דיוני מעקב בוועדה הזו.
אופיר פינס-פז: אני חושב שצריך להמשיך ולטפל בכמה בעיות: נושא התקציב הממשלתי שיש למערכות האלה – גם בקיצוץ הרוחבי שהממשלה החליטה עליו החליטו לקצץ בתקציב המשטרה.
אופיר פינס-פז: אני לא רוצה לדבר על ה-350,000,000 שקלים, שהיו חסרים על פי המשטרה לאגף חקירה ומודיעין.
אופיר פינס-פז: כלומר, יש כאן מחסור גדול מאוד במשאבים.
אופיר פינס-פז: מדברים גבוהה-גבוהה על לחימה בפשיעה המאורגנת, ומצד שני חותכים את הרגליים, לא נותנים כלים לעשות את העבודה ברמה הנכונה.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאם ממשלה מדברת גבוהה-גבוהה צריכה גם לא לעשות קיצוץ רוחבי בתקציב.
אופיר פינס-פז: הממשלה החליטה להחריג משרדי ממשלה מהקיצוץ הרוחבי, ואני רוצה להבין למה לא את משטרת ישראל ובייחוד את אגף החקירות והמודיעין.
אופיר פינס-פז: יושב כאן מנהל רשות המסים.
אופיר פינס-פז: סוף-סוף רשות המסים נוטלת חלק במאמץ המשולב.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לברך אותך על זה.
אופיר פינס-פז: היה לנו בעניין הזה משבר בישיבה הקודמת.
אופיר פינס-פז: מאוד לא אהבנו את זה.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שזה מתחיל לשאת פרי.
אופיר פינס-פז: בתי המשפט - צריך לשמוע את בתי המשפט.
אופיר פינס-פז: נדמה לי, שהענישה עדיין רחוקה מהנורמות שאנחנו היינו רוצים שיהיו.
אופיר פינס-פז: אתמול עברה בכנסת הצעת חוק בקריאה ראשונה בנושא אחידות שפיטה והכוונת השפיטה בנושאים האלה.
אופיר פינס-פז: בעיניי, לשם צריך לכוון החוק.
אופיר פינס-פז: אני חושב, שהציבור בישראל רוצה חוק וסדר, רוצה לראות לחימה בפשיעה המאורגנת, רוצה ענישה כבדה, רוצה את האנשים האלה מאחורי סורג ובריח להרבה מאוד שנים.
אופיר פינס-פז: זה בינתיים לא קורה.
אופיר פינס-פז: עכשיו שמעתי על מישהו שקיבל 10 חודשי מאסר, מישהו שקיבל 8 חודשים ומישהו שקיבל שנתיים.
אופיר פינס-פז: זה לא מה שמצופה ממערכת המשפט.
אופיר פינס-פז: אנחנו מצפים לענישה הרבה יותר כבדה.
אופיר פינס-פז: הרשות להגנת עדים – זה ביזיון שהרשות הזו בעת הזו עדיין לא פועלת בפול קצב.
אופיר פינס-פז: לפי מיטב ידיעתי היא עדיין לא לקחה תחת חסותה עד אחד מרכזי במסגרת תוכנית הגנה.
אופיר פינס-פז: זה מנותק לחלוטין מלוחות הזמנים שהממשלה הבטיחה לנו.
אופיר פינס-פז: על פי התחייבות הממשלה, הרשות הזו מזמן היתה צריכה לפעול.
אופיר פינס-פז: נמצא כאן מנהל הרשות, והוא בוודאי יוכל להתייחס לזה.
אופיר פינס-פז: נקודה נוספת שלא עלתה בדיון הקודם ובדוח המבקר, היא ארגוני פשיעה מחו"ל הפועלים בארץ.
אופיר פינס-פז: מאוד יכול להיות שהטבח בראשון בוצע על ידי ארגון פשיעה חיצוני, על ידי רוצחים שכירים שהובאו מחו"ל וקשורים לארגוני פשיעה ישראלים.
אופיר פינס-פז: הקשר בין ארגוני פשיעה בחו"ל לארגוני פשיעה בארץ במלחמה שלנו כלפי ארגוני פשיעה בחו"ל שמתחילים לעשות לנו בלגן בארץ הוא דבר שצריך לטפל בו.
אופיר פינס-פז: היום הפשיעה היא בינלאומית, כמו שהכלכלה היא בינלאומית וכמו שהתאגידים הם בינלאומיים.
אופיר פינס-פז: ראינו שארצות הברית דורשת את הסגרתם של ראשי הפשיעה הישראליים, כיוון שגם שם הם עושים דברים נוראיים.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לשבח את משטרת ישראל.
אופיר פינס-פז: המפכ"ל אמר בצורה חדה וברורה כאשר הוא נכנס לתפקידו, שהנושא של לחימה בפשיעה יהיה בראש סדר העדיפויות, והוא אכן בראש סדר העדיפויות ויש תוצאות.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לקבל הבהרות לגבי יחידת 433.
אופיר פינס-פז: קראנו שיש חוסר בהירות לגבי הסמכויות.
אופיר פינס-פז: ראינו שניצב יורם הלוי עזב את הפיקוד שם.
אופיר פינס-פז: ניצב במשטרה זה אדם בכיר ומרכזי.
אופיר פינס-פז: אנחנו לא מחפשים רכילות, אלא מחפשים לדעת מה קורה.
אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים לדעת האם היחידה הזו שהוקמה לצורך המאבק בפשיעה באמת מתפקדת בסינכרוניזציה מלאה תוך כדי יכולת הפקת 100% תפוקה, או שיש בעייתיות במבנה החדש.
אופיר פינס-פז: בשורה התחתונה, אני חושב שהמשטרה קבעה לעצמה יעד והיא הולכת עם היעד הזה יפה מאוד.
אופיר פינס-פז: אני חושב, שראשי ארגוני הפשיעה בישראל מרגישים מאוימים, מרגישים נרדפים, מרגישים שלא הכל הולך בקלות, הם כבר לא סלבריטאים.
אופיר פינס-פז: אני חושב, שיש כאן שינויי גם במהות, גם בתדמית וגם בדימוי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאנחנו בדרך הנכונה, אבל צריך לזכור שהמאבק בפשיעה הוא בלתי פוסק.
אופיר פינס-פז: מי שמרפה ליום אחד, הכל חוזר.
אופיר פינס-פז: מי שהולך לנוח על זרי הדפנה יחטוף בגדול.
אופיר פינס-פז: לכן, צריך להבין שזה מאבק שאין לו סוף.
אופיר פינס-פז: המאבק הזה הוא יומיומי ובלתי פוסק.
אופיר פינס-פז: אני מקווה, שנמשיך לראות הישגים ונתחיל להחזיר את הביטחון האישי.
אופיר פינס-פז: עדיין יש תחושה בקרב הציבור הישראלי של סכנה.
אופיר פינס-פז: יש כאן פשיעה נוראה, שחלקה בכלל לא קשור למשפחות פשע.
אופיר פינס-פז: יש כאן אלימות נוראה.
אופיר פינס-פז: קורים פה דברים נוראים.
אופיר פינס-פז: דיברתי עם אנשים מחו"ל, והם לא מכירים דברים כאלה כמו טבח משפחות ורציחות נוראות, כמו מקרים בהם אנשים שלא קשורים לארגוני פשע רוצחים אנשים על שום דבר.
אופיר פינס-פז: זה אולי לא קשור רק למלחמה בארגוני הפשיעה אלא לדברים יותר גדולים.
אופיר פינס-פז: זה דבר שאנו צריכים לתת לו מענה.
אופיר פינס-פז: אני מדבר עלינו כמערכות ציבוריות, שהציבור מצפה ממנו לתשובות.
יואל חסון: חה"כ סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: אני רוצה קודם כל לברך את ראש רשות המסים.
מרינה סולודקין: אני חושבת, שמאבק כלכלי זה ציפור הנפש ולב לבו של המאבק נגד ארגוני הפשע.
מרינה סולודקין: במקצוע ראשון שלי אני לימדתי היסטוריה של כלכלה ופיננסיים, ואני יכולה לומר לכם שהצלחה בהתמודדות עם מאפיה איטלקים בארצות הברית היתה על ידי כך שהצליחו להכניס לכלא אנשים שמתעלמים ממיסוי.
מרינה סולודקין: אני מבקשת במסגרת המעקב שעושה הוועדה, אולי בישיבה סגורה, לעשות שימוע ולהבין באיזה דרכים רשות המסים מתכוונת להילחם בפשע המאורגן.
יואל חסון: חה"כ חנין בבקשה.
דב חנין: אני רוצה לברך על קיום הדיון הזה.
דב חנין: אני רוצה להביע הערכה על עבודתם של אנשי צוות מבקר המדינה בנושא הזה.
דב חנין: זה נושא שמיום ליום הופך ליותר אקטואלי, לצערי.
דב חנין: אני רוצה להצטרף לחלק מן הדברים שחה"כ פינס אמר, ולהתווכח איתו בנקודה אחת.
דב חנין: אני חושב שהשאלה של הפשיעה הבינלאומית היא שאלה מרכזית ביותר היום בהתמודדות עם ארגוני פשיעה.
דב חנין: זה רלוונטי לא רק לישראל אלא גם למקומות אחרים.
דב חנין: זה חלק מאוד מרכזי מאותה גלובליזציה שמאפיינת היום את המציאות החברתית.
דב חנין: הגלובליזציה הזו קיימת במישורים יותר גלויים ופחות גלויים, ואין ספק שאנו מתמודדים פה עם תופעות שהן בחלק הגדול חורגות החוצה מגבולות ישראל, וההתמודדות איתן צריכה להיות התמודדות שמשלבת כוחות בינלאומיים אחרים.
דב חנין: אני לא משוכנע שאנחנו נמצאים במצב הכי טוב מהבחינה הזו, ואני מתכוון לתיאומים בינינו לבין גורמי חקירה ומשטרה בארצות אחרות בעולם.
דב חנין: אני הייתי שמח לשמוע על מצב התיאום והעבודה המשותפת בינינו לבין גורמי חקירה ותיאום בעולם.
דב חנין: אנחנו צריכים לעשות תיאום כזה ביחס למדינות שיש לנו הערכות, שגורמי פשיעה שם, פשיעה פלילית רגילה או פשיעה פלילית כלכלית, שולחים זרועות לישראל ומנהלים פעילות גם בישראל.
דב חנין: זה מחייב אותנו בתיאום מאוד רציני ואינטנסיבי עם מדינות חבר העמים.
דב חנין: אני מאוד אשמח לשמוע, איפה עומדים הדברים בנושא הזה.
דב חנין: ההתמודדות עם הפשיעה המאורגנת, היא התמודדות כלכלית.
דב חנין: התמונה שמציג דוח הביקורת היא תמונה מדאיגה.
דב חנין: גם מול רשות המסים וגם מול הרשות להלבנת הון יש עדיין מרחב גדול של התקדמות ותיאום ומיצוי של היכולת לעבוד בצורה מתואמת ומשותפת בין נציגות המשטרה לבין יחידות רשות המסים והרשות להלבנת הון.
דב חנין: אני מציע לעצמנו להיזהר עם הסיסמה של החמרת ענישה.
דב חנין: אני חושב שהענישה בישראל היא ענישה חמורה בסך הכל.
דב חנין: צריך לגרום לכך, שיותר אנשים שמעורבים בארגוני פשיעה יועמדו לדין וישלמו את המחיר על מעשיהם.
דב חנין: הסיסמה של החמרת ענישה היא סיסמה לא נכונה, היא סיסמה לא אפקטיבית, והיא גם לא משפיעה על הורדת אחוזי הפשיעה בפועל.
דב חנין: אנחנו צריכים להגדיל את הוודאות של הענישה, להגדיל את הסיכוי של עבריינים להיתפס, להגדיל את יכולות המודיעין של המשטרה והגורמים הכלכליים שעוסקים בפשיעה ובעבריינות מאורגנת, ולחזק את שני האלמנטים של התיאום הבינלאומי ושל המהלכים הכלכליים.
יואל חסון: חה"כ עזרא בבקשה.
גדעון עזרא: אני מבקש לומר, שהבסיס לכל הצלחה הוא המודיעין.
גדעון עזרא: בלי מודיעין לא יעזרו רשות המסים או כל אחד אחר.
גדעון עזרא: זה הניסיון שלי בחיים.
גדעון עזרא: על מנת שאנחנו נצליח, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו האם למשטרה יש את הכלים, שהם מאוד מפותחים בעולם ובארץ.
גדעון עזרא: זה שייך לתפיסה ולהיבט הכלכלי.
גדעון עזרא: אם זה בנפשנו, אנחנו צריכים לשפר את הכלים.
גדעון עזרא: חלק חשוב היום הוא התקשורת.
גדעון עזרא: היכולת של המשטרה בכל הנוגע לתקשורת הוא בלתי מוגבל כאשר יש תקציב.
גדעון עזרא: כאשר אין לך תקציב אתה מפסיד אינפורמציה.
גדעון עזרא: אני חושב שישראל עשתה שגיאה בעבר, ואני לא יודע אם אפשר לתקן זאת ולחייב את חברות התקשורת לסייע למשטרת ישראל.
אופיר פינס-פז: מחייבים אותן.
גדעון עזרא: לא מחייבים אותן.
גדעון עזרא: יש עוד הרבה מה לעשות על מנת שהמשטרה תוכל לפתח את הנושא התקשורתי.
גדעון עזרא: כאשר יש מודיעין אפשר ללכת הלאה.
גדעון עזרא: אם יסתבר שהמודיעין קשור לארגון אחר, לרשות המסים או לרשות להלבנת הון, זה משהו אחר.
גדעון עזרא: אני מוכרח להגיד, שבתקופה שהייתי השר לביטחון הפנים היה לנו עקב אכילס בנושא של התיאום בין המשטרה לרשות להלבנת הון.
גדעון עזרא: אני שמעתי שנפתח חדר מצב משותף, ואני לא יודע איך הוא עובד.
30695: אני אתייחס לזה.